# Eiropas Savienības C 44/2007

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 44 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 50. sējums2007. gada 27. februāris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 44

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

50. sējums2007. gada 27. februāris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI |
| | Revīzijas palāta |
| 2007/C 044/01 | Īpašais ziņojums Nr. 11/2006 par Kopienas tranzīta sistēmu ar Komisijas atbildēm | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

2007/C 044/01

Īpašais ziņojums Nr. 11/2006 par Kopienas tranzīta sistēmu ar Komisijas atbildēm

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU PAZIŅOJUMI

Revīzijas palāta

| 27.2.2007 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 44/1

---

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 11/2006

par Kopienas tranzīta sistēmu ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2007/C 44/01)

SATURS

AKRONĪMI UN SAĪSINĀJUMI

| I.–IV. | KOPSAVILKUMS |
| --- | --- |

I.–IV.

| 1.–13. | IEVADS |
| --- | --- |

1.–13.

| 1.–4. | Definīcijas un riski |
| --- | --- |

1.–4.

| 5.–13. | Koriģējošie pasākumi pēc deviņdesmitajos gados piedzīvotajām grūtībām |
| --- | --- |

5.–13.

| 14.–18. | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN METODE |
| --- | --- |

14.–18.

| 14.–15. | Galvenie revīzijas mērķi |
| --- | --- |

14.–15.

| 16.–18. | Revīzijas metode |
| --- | --- |

16.–18.

| 19.–66. | REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI |
| --- | --- |

19.–66.

| 20.–25. | Jaunās datorizētās tranzīta sistēmas ieviešana |
| --- | --- |

20.–25.

| 20.–23. | Komisija koordinēšanu veikusi pienācīgi |
| --- | --- |

20.–23.

| 24.–25. | Nepilnības dalībvalstu IT vides dēļ |
| --- | --- |

24.–25.

| 26.–27. | Komisija veiktie kontroles pasākumi pēc tiesiskās bāzes reformas |
| --- | --- |

26.–27.

| 28.–54. | Jauno tiesību aktu piemērošanas nepilnības |
| --- | --- |

28.–54.

| 28.–49. | Dalībvalstis pārskatītos tiesību aktus piemēro atšķirīgi |
| --- | --- |

28.–49.

| 50.–54. | Kavējās muitas nodokļu konstatēšana nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem |
| --- | --- |

50.–54.

| 55.–66. | Jāpastiprina krāpšanas apkarošana un riska pārvaldība |
| --- | --- |

55.–66.

| 55.–62. | Ierobežota datu uzticamība un pilnīgums |
| --- | --- |

55.–62.

| 63.–66. | Nepilnības riska pārvaldībā un ar krāpšanu saistīto aspektu analīzē |
| --- | --- |

63.–66.

| 67.–74. | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI |
| --- | --- |

67.–74.

| 69. | JDTS ieviešana |
| --- | --- |

69.

| 70.–72. | Jauno tiesību aktu piemērošana |
| --- | --- |

70.–72.

| 73.–74. | Krāpšanas apkarošana un riska pārvaldība |
| --- | --- |

73.–74.

I PIELIKUMS

II PIELIKUMS

Komisijas atbildes

AKRONĪMI UN SAĪSINĀJUMI





  EEK

| EEK | Eiropas Ekonomikas kopiena |
| --- | --- |
| EK | Eiropas Kopienas |
| EWS | Early Warning System (agrīnās brīdināšanas sistēma) |
| ĢD BUDG | Budžeta ģenerāldirektorāts |
| ĢD TAXUD | Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts |
| JDTS | jaunā datorizētā tranzīta sistēma |
| MCC | Minimum Common Core (obligātā kopējā bāze) |
| OLAF | Office de lutte antifraude (Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai) |
| OV | “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” |

Eiropas Ekonomikas kopiena

EK

Eiropas Kopienas

EWS

Early Warning System (agrīnās brīdināšanas sistēma)

ĢD BUDG

Budžeta ģenerāldirektorāts

ĢD TAXUD

Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts

JDTS

jaunā datorizētā tranzīta sistēma

MCC

Minimum Common Core (obligātā kopējā bāze)

OLAF

Office de lutte antifraude (Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai)

OV

“Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis”

KOPSAVILKUMS

| I. | No 1990. līdz 1994. gadam krāpšanas dēļ tranzīta sistēmā Kopienas budžetam gāja secen apmēram 320 miljoni ekiju. Tolaik Eiropas Parlaments, Padome un Revīzijas palāta ieteica datorizēt tranzīta procedūras, reformēt tiesisko bāzi un pastiprināt fiziskās pārbaudes, tās balstot uz kopēju riska analīzi. |
| --- | --- |

I.

No 1990. līdz 1994. gadam krāpšanas dēļ tranzīta sistēmā Kopienas budžetam gāja secen apmēram 320 miljoni ekiju. Tolaik Eiropas Parlaments, Padome un Revīzijas palāta ieteica datorizēt tranzīta procedūras, reformēt tiesisko bāzi un pastiprināt fiziskās pārbaudes, tās balstot uz kopēju riska analīzi.

| II. | Atbildot uz šiem ieteikumiem, Komisija 1997. gadā nāca klajā ar “Rīcības plānu tranzītam Eiropā”. 2001. gadā Komisija pārskatīja tiesisko regulējumu un līdz 2005. gada beigām koordinēja jaunās datorizētās tranzīta sistēmas (JDTS) ieviešanu. Šajā jaunajā sistēmā visu dalībvalstu muitas iestādes var izmantot elektronisko saziņu. |
| --- | --- |

II.

Atbildot uz šiem ieteikumiem, Komisija 1997. gadā nāca klajā ar “Rīcības plānu tranzītam Eiropā”. 2001. gadā Komisija pārskatīja tiesisko regulējumu un līdz 2005. gada beigām koordinēja jaunās datorizētās tranzīta sistēmas (JDTS) ieviešanu. Šajā jaunajā sistēmā visu dalībvalstu muitas iestādes var izmantot elektronisko saziņu.

| III. | Palāta revidēja jauno tiesību aktu piemērošanu un JDTS ieviešanu 11 dalībvalstīs, pārbaudot tranzīta formalitāšu kārtošanu, muitas nodokļu iekasēšanu un krāpšanas novēršanu. Galvenie konstatējumi ir šādi:






  a) | Komisija sekmīgi koordinēja un efektīvi atbalstīja JDTS ieviešanu; |
| --- | --- | --- |

III.

Palāta revidēja jauno tiesību aktu piemērošanu un JDTS ieviešanu 11 dalībvalstīs, pārbaudot tranzīta formalitāšu kārtošanu, muitas nodokļu iekasēšanu un krāpšanas novēršanu. Galvenie konstatējumi ir šādi:

a)

Komisija sekmīgi koordinēja un efektīvi atbalstīja JDTS ieviešanu;

| b) | revidētās dalībvalstis bieži vien neapmierinoši piemēroja jaunos tiesību aktus par procedūru vienkāršošanu, izmeklēšanu un piedziņu gadījumos, kad nav pabeigtas tranzīta formalitātes; |
| --- | --- |

b)

revidētās dalībvalstis bieži vien neapmierinoši piemēroja jaunos tiesību aktus par procedūru vienkāršošanu, izmeklēšanu un piedziņu gadījumos, kad nav pabeigtas tranzīta formalitātes;

| c) | dalībvalstis atšķirīgi piemēroja tiesību aktus par to, kā iegrāmatojami muitas nodokļi par nenoformētiem tranzītpārvadājumiem, kā iznākumā iekavējās šo nodokļu iekasēšana Kopienas budžetā; |
| --- | --- |

c)

dalībvalstis atšķirīgi piemēroja tiesību aktus par to, kā iegrāmatojami muitas nodokļi par nenoformētiem tranzītpārvadājumiem, kā iznākumā iekavējās šo nodokļu iekasēšana Kopienas budžetā;

| d) | Komisijas dienesti 2005. gada beigās dalībvalstīs vēl nebija veikuši nevienu pārbaudi par tranzītu, lai vērtētu, vai jaunais tiesiskais regulējums tiek piemērots efektīvi; |
| --- | --- |

d)

Komisijas dienesti 2005. gada beigās dalībvalstīs vēl nebija veikuši nevienu pārbaudi par tranzītu, lai vērtētu, vai jaunais tiesiskais regulējums tiek piemērots efektīvi;

| e) | lielākajā daļā apmeklēto dalībvalstu ar tranzītpārvadājumiem saistītā riska pārvaldība bija rudimentāra, un tranzītpreču fiziskās pārbaudes nebija veiktas pietiekamā skaitā; |
| --- | --- |

e)

lielākajā daļā apmeklēto dalībvalstu ar tranzītpārvadājumiem saistītā riska pārvaldība bija rudimentāra, un tranzītpreču fiziskās pārbaudes nebija veiktas pietiekamā skaitā;

| f) | Komisijai pieejamā informācija par krāpšanu tranzīta jomā nav ne pietiekami uzticama, ne pilnīga, lai noteiktu, vai tiesiskā regulējuma reformas un JDTS projekta iznākumā krāpšana ir sekmīgi mazinājusies. |
| --- | --- |

f)

Komisijai pieejamā informācija par krāpšanu tranzīta jomā nav ne pietiekami uzticama, ne pilnīga, lai noteiktu, vai tiesiskā regulējuma reformas un JDTS projekta iznākumā krāpšana ir sekmīgi mazinājusies.

| IV. | Ņemot vērā, ka trūkst datu par krāpšanu un ka riska pārvaldība dalībvalstīs ir nepilnīga, ir vajadzīga koordinēta rīcība visas Eiropas mērogā. Riska analīzes nolūkos Komisijai vajadzīga pieeja detalizētai JDTS informācijai, un, balstoties uz labāko praksi, Komisijai jāievieš stratēģijas mērķtiecīgām tranzītpreču fiziskajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

IV.

Ņemot vērā, ka trūkst datu par krāpšanu un ka riska pārvaldība dalībvalstīs ir nepilnīga, ir vajadzīga koordinēta rīcība visas Eiropas mērogā. Riska analīzes nolūkos Komisijai vajadzīga pieeja detalizētai JDTS informācijai, un, balstoties uz labāko praksi, Komisijai jāievieš stratēģijas mērķtiecīgām tranzītpreču fiziskajām pārbaudēm.

IEVADS

Definīcijas un risks

| 1. | Muitas tranzīts atvieglo preču apriti Kopienas teritorijā un vienkāršo muitas formalitātes, atliekot nodokļus un citus maksājumus par Kopienā ievestām precēm līdz laikam, kad preces nonāk galamērķī. Muitas formalitātes neprasa kārtot uz robežas, bet tikai galamērķī. |
| --- | --- |

1.

Muitas tranzīts atvieglo preču apriti Kopienas teritorijā un vienkāršo muitas formalitātes, atliekot nodokļus un citus maksājumus par Kopienā ievestām precēm līdz laikam, kad preces nonāk galamērķī. Muitas formalitātes neprasa kārtot uz robežas, bet tikai galamērķī.

| 2. | Kopienas tranzīta procedūru piemēro:






  a) | ārpuskopienas (un atsevišķos īpašos gadījumos Kopienas) preču apritei (Kopienas ārējais tranzīts); |
| --- | --- | --- |

2.

Kopienas tranzīta procedūru piemēro:

a)

ārpuskopienas (un atsevišķos īpašos gadījumos Kopienas) preču apritei (Kopienas ārējais tranzīts);

| b) | tādu Kopienas preču apritei, ko pārvadā starp diviem punktiem Kopienas muitas teritorijā, ja tiek šķērsota kāda trešā valsts un ja šādu iespēju paredz starptautisks nolīgums (Kopienas iekšējais tranzīts). |
| --- | --- |

b)

tādu Kopienas preču apritei, ko pārvadā starp diviem punktiem Kopienas muitas teritorijā, ja tiek šķērsota kāda trešā valsts un ja šādu iespēju paredz starptautisks nolīgums (Kopienas iekšējais tranzīts).

| 3. | Galvenais Kopienas tranzīta risks ir tas, ka ārpuskopienas preces nelegāli novirza ārpus muitas uzraudzības un laiž iekšējā tirgū, nesamaksājot muitas nodokļus un citus maksājumus, jo īpaši PVN un akcīzes nodokli. |
| --- | --- |

3.

Galvenais Kopienas tranzīta risks ir tas, ka ārpuskopienas preces nelegāli novirza ārpus muitas uzraudzības un laiž iekšējā tirgū, nesamaksājot muitas nodokļus un citus maksājumus, jo īpaši PVN un akcīzes nodokli.

| 4. | Ņemot vērā tranzītpārvadājumu pagaidu iedabu un formalitāšu atlikšanu uz vēlāku laiku, muitas iestādes šo pārvadājumu kontroli bieži vien uzskata par sekundāru jautājumu. Lai segtu finanšu riskus, par tranzītpārvadājumiem parasti tiek izsniegti galvojumi, tādējādi nodrošinot nodokļu un citu maksājumu veikšanu. Galvojums var būt vai nu vienreizējs tikai par vienu pārvadājumu, vai arī vispārējs par vairākiem pārvadājumiem kopā (1). |
| --- | --- |

4.

Ņemot vērā tranzītpārvadājumu pagaidu iedabu un formalitāšu atlikšanu uz vēlāku laiku, muitas iestādes šo pārvadājumu kontroli bieži vien uzskata par sekundāru jautājumu. Lai segtu finanšu riskus, par tranzītpārvadājumiem parasti tiek izsniegti galvojumi, tādējādi nodrošinot nodokļu un citu maksājumu veikšanu. Galvojums var būt vai nu vienreizējs tikai par vienu pārvadājumu, vai arī vispārējs par vairākiem pārvadājumiem kopā (1).

Koriģējošie pasākumi pēc deviņdesmitajos gados piedzīvotajām grūtībām

| 5. | Deviņdesmito gadu sākumā tranzītpārvadājumos pieauga krāpšana. Aprēķini liecina, ka no 1990. līdz 1994. gadam (2) Kopiena zaudēja aptuveni 320 miljonus ekiju, nemaz neņemot vērā dalībvalstu atmaksātos nodokļus, kuru dēļ zaudējumi bija vēl lielāki. Tolaik Padome (3) un Eiropas Parlamenta Pagaidu izmeklēšanas komiteja Kopienas tranzīta sistēmas lietā (4) par krāpšanas apkarošanas galvenajiem elementiem atzina Kopienas tranzīta sistēmas datorizēšanu un tiesiskās bāzes reformu. Šo viedokli 1994. finanšu gada pārskatā atbalstīja arī Revīzijas palāta (5). |
| --- | --- |

5.

Deviņdesmito gadu sākumā tranzītpārvadājumos pieauga krāpšana. Aprēķini liecina, ka no 1990. līdz 1994. gadam (2) Kopiena zaudēja aptuveni 320 miljonus ekiju, nemaz neņemot vērā dalībvalstu atmaksātos nodokļus, kuru dēļ zaudējumi bija vēl lielāki. Tolaik Padome (3) un Eiropas Parlamenta Pagaidu izmeklēšanas komiteja Kopienas tranzīta sistēmas lietā (4) par krāpšanas apkarošanas galvenajiem elementiem atzina Kopienas tranzīta sistēmas datorizēšanu un tiesiskās bāzes reformu. Šo viedokli 1994. finanšu gada pārskatā atbalstīja arī Revīzijas palāta (5).

| 6. | Pirms sistēmas datorizēšanas Kopienas tranzīta deklarācijas sagatavoja uz papīra. Deklarāciju oriģinālus paturēja nosūtītāja muitas iestāde, bet to kopijas izsniedza nogādāšanai kopā ar kravu galamērķa muitas iestādē. Pēc kravas saņemšanas galamērķa iestāde savukārt sūtīja nosūtītājai iestādei paziņojumu, ka preces saņemtas nemainītā stāvoklī. Procedūra bija lēna un ietvēra vairākus riska faktorus. |
| --- | --- |

6.

Pirms sistēmas datorizēšanas Kopienas tranzīta deklarācijas sagatavoja uz papīra. Deklarāciju oriģinālus paturēja nosūtītāja muitas iestāde, bet to kopijas izsniedza nogādāšanai kopā ar kravu galamērķa muitas iestādē. Pēc kravas saņemšanas galamērķa iestāde savukārt sūtīja nosūtītājai iestādei paziņojumu, ka preces saņemtas nemainītā stāvoklī. Procedūra bija lēna un ietvēra vairākus riska faktorus.

| 7. | Šo iemeslu dēļ Komisija 1997. gadā nāca klajā ar “Rīcības plānu tranzītam Eiropā” (6), cita starpā ierosinot virkni pasākumu ar mērķi uzlabot tranzīta sistēmas riska pārvaldību un mazināt krāpšanu. Pasākumi paredzēja datorizēt tranzīta sistēmu, racionalizēt procedūru, pastiprināt pārbaudes visos līmeņos, uzlabot sadarbību starp muitas pārvaldēm, kā arī starp muitu un uzņēmējiem. Vienlaikus Komisija ierosināja pārskatīt tiesību aktus par tranzītu. |
| --- | --- |

7.

Šo iemeslu dēļ Komisija 1997. gadā nāca klajā ar “Rīcības plānu tranzītam Eiropā” (6), cita starpā ierosinot virkni pasākumu ar mērķi uzlabot tranzīta sistēmas riska pārvaldību un mazināt krāpšanu. Pasākumi paredzēja datorizēt tranzīta sistēmu, racionalizēt procedūru, pastiprināt pārbaudes visos līmeņos, uzlabot sadarbību starp muitas pārvaldēm, kā arī starp muitu un uzņēmējiem. Vienlaikus Komisija ierosināja pārskatīt tiesību aktus par tranzītu.

| 8. | 1999. gadā tika pieņemta tiesiskā bāze jaunajai datorizētajai tranzīta sistēmai (JDTS) ar mērķi aizstāt veco uz papīriem balstīto Kopienas tranzīta procedūru ar jaunu, kurā muitas iestādes var veikt elektronisku informācijas apmaiņu. Nedaudz vēlāk elektroniska datu apmaiņa kļuva iespējama arī uzņēmēju un muitas starpā. |
| --- | --- |

8.

1999. gadā tika pieņemta tiesiskā bāze jaunajai datorizētajai tranzīta sistēmai (JDTS) ar mērķi aizstāt veco uz papīriem balstīto Kopienas tranzīta procedūru ar jaunu, kurā muitas iestādes var veikt elektronisku informācijas apmaiņu. Nedaudz vēlāk elektroniska datu apmaiņa kļuva iespējama arī uzņēmēju un muitas starpā.

| 9. | Cīņā pret krāpšanu JDTS paredzēja divus mērķus:






  a) | novērst tradicionālos krāpšanas veidus, piemēram, viltotus zīmogus vai dokumentus; |
| --- | --- | --- |

9.

Cīņā pret krāpšanu JDTS paredzēja divus mērķus:

a)

novērst tradicionālos krāpšanas veidus, piemēram, viltotus zīmogus vai dokumentus;

| b) | uzreiz konstatēt preču nenonākšanu galamērķa muitas iestādē un tādā gadījumā tūlīt sākt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

b)

uzreiz konstatēt preču nenonākšanu galamērķa muitas iestādē un tādā gadījumā tūlīt sākt izmeklēšanu.

| 10. | 1. diagrammā ir attēlota standarta tranzīta procedūra jaunajā datorizētajā tranzīta sistēmā (JDTS). |
| --- | --- |

10.

1. diagrammā ir attēlota standarta tranzīta procedūra jaunajā datorizētajā tranzīta sistēmā (JDTS).

Image

| 11. | Vienlaikus ar sistēmas datorizēšanu 2001. gadā Komisija plānoja arī tiesiskās bāzes reformu (7), cita starpā paredzot jaunus noteikumus ar mērķi:






  a) | skaidrāk nodalīt standarta un vienkāršotās tranzīta procedūras (dažādas muitas uzraudzības metodes pēdējā minētajā gadījumā), kā arī labāk definēt uzņēmēju uzticamības kritērijus; |
| --- | --- | --- |

11.

Vienlaikus ar sistēmas datorizēšanu 2001. gadā Komisija plānoja arī tiesiskās bāzes reformu (7), cita starpā paredzot jaunus noteikumus ar mērķi:

a)

skaidrāk nodalīt standarta un vienkāršotās tranzīta procedūras (dažādas muitas uzraudzības metodes pēdējā minētajā gadījumā), kā arī labāk definēt uzņēmēju uzticamības kritērijus;

| b) | galvojumu sistēmu balstīt uz uzņēmēju uzticamību un attiecīgo preču risku, ieviešot tādu preču jēdzienu, kas pakļautas lielākam krāpšanas riskam (paaugstināta riska preces) (8); |
| --- | --- |

b)

galvojumu sistēmu balstīt uz uzņēmēju uzticamību un attiecīgo preču risku, ieviešot tādu preču jēdzienu, kas pakļautas lielākam krāpšanas riskam (paaugstināta riska preces) (8);

| c) | saskaņot nepabeigtu tranzītpārvadājumu izmeklēšanas un piedziņas procedūras un paātrināt šo procedūru uzsākšanu. |
| --- | --- |

c)

saskaņot nepabeigtu tranzītpārvadājumu izmeklēšanas un piedziņas procedūras un paātrināt šo procedūru uzsākšanu.

| 12. | JDTS ieviesa vairākos posmos. “Pamatuzdevumu” (9) ES-15 dalībvalstīs pabeidza 2003. gada 30. jūnijā, un pēc tam Komisija turpināja sniegt palīdzību JDTS ieviešanai valstīs, kas bija pievienošanās procesā. Nākamajos posmos tika risināta galvojumu un izmeklēšanu apstrādes datorizēšana, ko pabeidza 2006. gada janvārī. |
| --- | --- |

12.

JDTS ieviesa vairākos posmos. “Pamatuzdevumu” (9) ES-15 dalībvalstīs pabeidza 2003. gada 30. jūnijā, un pēc tam Komisija turpināja sniegt palīdzību JDTS ieviešanai valstīs, kas bija pievienošanās procesā. Nākamajos posmos tika risināta galvojumu un izmeklēšanu apstrādes datorizēšana, ko pabeidza 2006. gada janvārī.

| 13. | Kopš 2005. gada 1. jūlija Kopienas tranzīta deklarācijas principā ir elektroniskas (10). Saskaņā ar Komisijas statistiku JDTS reģistrētā tranzīta aprite ir palielinājusies no aptuveni 5,5 miljoniem EUR 2004. gadā līdz vairāk nekā 7,5 miljoniem EUR 2005. gadā. |
| --- | --- |

13.

Kopš 2005. gada 1. jūlija Kopienas tranzīta deklarācijas principā ir elektroniskas (10). Saskaņā ar Komisijas statistiku JDTS reģistrētā tranzīta aprite ir palielinājusies no aptuveni 5,5 miljoniem EUR 2004. gadā līdz vairāk nekā 7,5 miljoniem EUR 2005. gadā.

REVĪZIJAS TVĒRUMS UN METODE

Galvenie revīzijas mērķi

| 14. | Palātas veiktās revīzijas mērķis bija pārliecināties par to, ka dalībvalstis pareizi piemēro pārskatītos tiesību aktus un ka Komisija labi koordinē jaunās tranzīta procedūras, ko savukārt dalībvalstis pareizi izpilda tā, lai efektīvi aizsargātu ES finansiālās intereses. |
| --- | --- |

14.

Palātas veiktās revīzijas mērķis bija pārliecināties par to, ka dalībvalstis pareizi piemēro pārskatītos tiesību aktus un ka Komisija labi koordinē jaunās tranzīta procedūras, ko savukārt dalībvalstis pareizi izpilda tā, lai efektīvi aizsargātu ES finansiālās intereses.

| 15. | Tāpat arī revīzijā tika analizēts, kā tiek īstenoti Eiropas Parlamenta, Padomes un Revīzijas palātas ieteiktie pasākumi, konkrēti, Komisijas rīcības plānā iekļautie pasākumi. Tādā nolūkā Palāta īpašu uzmanību pievērsa tam, cik sekmīgi jaunā sistēma spēj novērst krāpšanu un kā šo jautājumu risina Komisijas dienesti. |
| --- | --- |

15.

Tāpat arī revīzijā tika analizēts, kā tiek īstenoti Eiropas Parlamenta, Padomes un Revīzijas palātas ieteiktie pasākumi, konkrēti, Komisijas rīcības plānā iekļautie pasākumi. Tādā nolūkā Palāta īpašu uzmanību pievērsa tam, cik sekmīgi jaunā sistēma spēj novērst krāpšanu un kā šo jautājumu risina Komisijas dienesti.

Revīzijas metode

| 16. | Visām dalībvalstīm tika izsūtītas aptaujas anketas, lai iegūtu jaunākos datus par tranzītu. No 2005. maija līdz 2006. gada janvārim notika revīzijas apmeklējumi 11 dalībvalstīs, kurās noris gandrīz 80 % JDTS tranzītpārvadājumu (11). |
| --- | --- |

16.

Visām dalībvalstīm tika izsūtītas aptaujas anketas, lai iegūtu jaunākos datus par tranzītu. No 2005. maija līdz 2006. gada janvārim notika revīzijas apmeklējumi 11 dalībvalstīs, kurās noris gandrīz 80 % JDTS tranzītpārvadājumu (11).

| 17. | Revīzijās skatīja:






  a) | JDTS vispārējo pārvaldību un informācijas tehnoloģijas apmeklētajās dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

17.

Revīzijās skatīja:

a)

JDTS vispārējo pārvaldību un informācijas tehnoloģijas apmeklētajās dalībvalstīs;

| b) | atļauju izsniegšanu vienkāršotām tranzīta procedūrām (atzītais nosūtītājs/saņēmējs un vispārējo galvojumu izmantošana); |
| --- | --- |

b)

atļauju izsniegšanu vienkāršotām tranzīta procedūrām (atzītais nosūtītājs/saņēmējs un vispārējo galvojumu izmantošana);

| c) | termiņā nepabeigtu tranzītpārvadājumu izmeklēšanas un piedziņas procedūras. |
| --- | --- |

c)

termiņā nepabeigtu tranzītpārvadājumu izmeklēšanas un piedziņas procedūras.

Revidenti kopā pārbaudīja 620 lietas un 26 tranzīta deklarācijas.

| 18. | Tāpat arī tika analizēts Komisijas dienestu darbs, konkrēti, Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāta (ĢD TAXUD) veiktā koordinēšana un pārvaldīšana, Budžeta ģenerāldirektorāta (ĢD BUDG) tranzītam piemērotās pārbaudes, kā arī Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) iesaistīšanās krāpšanas novēršanā un apkarošanā. |
| --- | --- |

18.

Tāpat arī tika analizēts Komisijas dienestu darbs, konkrēti, Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāta (ĢD TAXUD) veiktā koordinēšana un pārvaldīšana, Budžeta ģenerāldirektorāta (ĢD BUDG) tranzītam piemērotās pārbaudes, kā arī Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) iesaistīšanās krāpšanas novēršanā un apkarošanā.

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI

| 19. | Galvenās apmeklētajās valstīs novērotās nepilnības ir uzskaitītas I pielikumā. |
| --- | --- |

19.

Galvenās apmeklētajās valstīs novērotās nepilnības ir uzskaitītas I pielikumā.

Jaunās datorizētās tranzīta sistēmas ieviešana

Image

Komisija koordinēšanu veikusi pienācīgi

| 20. | Komisija koordinēja JDTS ieviešanu dalībvalstīs un daudz darīja, lai ieviestu palīdzības un uzraudzības instrumentus. Komisija izstrādāja JDTS standarta lietojumprogrammu MCC (Minimum Common Core – obligātā kopējā bāze) un tagad atbild par tās uzturēšanu. MCC izmanto 15 dalībvalstis. Pārējās 10 dalībvalstis izvēlējās izstrādāt pašas savas valsts mēroga tranzīta lietojumprogrammas. |
| --- | --- |

20.

Komisija koordinēja JDTS ieviešanu dalībvalstīs un daudz darīja, lai ieviestu palīdzības un uzraudzības instrumentus. Komisija izstrādāja JDTS standarta lietojumprogrammu MCC (Minimum Common Core – obligātā kopējā bāze) un tagad atbild par tās uzturēšanu. MCC izmanto 15 dalībvalstis. Pārējās 10 dalībvalstis izvēlējās izstrādāt pašas savas valsts mēroga tranzīta lietojumprogrammas.

| 21. | Lielāko daļu darba uzticēja darbuzņēmējiem, ievērojot standarta līgumslēgšanas procedūras. Komisijas iekšējās revīzijas dienests 2005. gadā pārskatīja JDTS projekta organizēšanu, plānošanu un vadīšanu un visus šos aspektus atzina par ļoti apmierinošiem. Tomēr minētais dienests kritizēja to, ka Komisija attiecībās ar dalībvalstīm nebija reglamentējusi kārtību, kādā risināmas kritiskas situācijas saistībā ar JDTS pieejamību un nepārtrauktību. |
| --- | --- |

21.

Lielāko daļu darba uzticēja darbuzņēmējiem, ievērojot standarta līgumslēgšanas procedūras. Komisijas iekšējās revīzijas dienests 2005. gadā pārskatīja JDTS projekta organizēšanu, plānošanu un vadīšanu un visus šos aspektus atzina par ļoti apmierinošiem. Tomēr minētais dienests kritizēja to, ka Komisija attiecībās ar dalībvalstīm nebija reglamentējusi kārtību, kādā risināmas kritiskas situācijas saistībā ar JDTS pieejamību un nepārtrauktību.

| 22. | Tranzītpārvadājumu datorizēšana ir paredzēta tiesību aktos kā Kopienas muitas politikas vispārējs mērķis (12). Saskaņā ar šo politiku Komisija uzsvēra, ka tā uzņemsies JDTS koordinēšanas pienākumus, savukārt dalībvalstis atbildēs par projekta ieviešanas praktisko uzraudzību. |
| --- | --- |

22.

Tranzītpārvadājumu datorizēšana ir paredzēta tiesību aktos kā Kopienas muitas politikas vispārējs mērķis (12). Saskaņā ar šo politiku Komisija uzsvēra, ka tā uzņemsies JDTS koordinēšanas pienākumus, savukārt dalībvalstis atbildēs par projekta ieviešanas praktisko uzraudzību.

| 23. | Pildot koordinēšanas pienākumus, Komisija regulāri apmeklēja dalībvalstis, lai sniegtu vispārēju un tehnisku palīdzību. |
| --- | --- |

23.

Pildot koordinēšanas pienākumus, Komisija regulāri apmeklēja dalībvalstis, lai sniegtu vispārēju un tehnisku palīdzību.

Nepilnības dalībvalstu IT vidē

| 24. | Komisijas veiktie testi un pārbaudes tomēr nenovērsa dažas IT kontroles vides problēmas. |
| --- | --- |

24.

Komisijas veiktie testi un pārbaudes tomēr nenovērsa dažas IT kontroles vides problēmas.

| 25. | Piecas apmeklētās dalībvalstis, no kurām četras izmantoja MCC lietojumprogrammu, sastapās ar nopietnām savietojamības problēmām, cenšoties JDTS integrēt savas valsts IT sistēmās, piemēram, tās nespēja pārbaudīt, vai visiem pabeigtiem tranzītpārvadājumiem ir noteikta nākamā muitas procedūra, vai izmantot jau pastāvošos riska profilus. Četras no šīm dalībvalstīm galu galā nolēma uzturēt JDTS kā autonomu sistēmu, to nesavietojot ar valsts muitas IT sistēmām. |
| --- | --- |

25.

Piecas apmeklētās dalībvalstis, no kurām četras izmantoja MCC lietojumprogrammu, sastapās ar nopietnām savietojamības problēmām, cenšoties JDTS integrēt savas valsts IT sistēmās, piemēram, tās nespēja pārbaudīt, vai visiem pabeigtiem tranzītpārvadājumiem ir noteikta nākamā muitas procedūra, vai izmantot jau pastāvošos riska profilus. Četras no šīm dalībvalstīm galu galā nolēma uzturēt JDTS kā autonomu sistēmu, to nesavietojot ar valsts muitas IT sistēmām.

Komisija veiktie kontroles pasākumi pēc tiesiskās bāzes reformas

| 26. | ĢD TAXUD atbild par to, lai valstu pārvaldes iestādes vienādi piemērotu Kopienas muitas tiesības. Savukārt ĢD BUDG veic regulāras tradicionālo pašu resursu pārbaudes, kuru laikā skata arī to, vai ir ievēroti muitas tiesību akti. ĢD BUDG cieši sadarbojas arī ar ĢD TAXUD, apspriežot pārbaužu laikā apzinātus muitas politikas jautājumus. |
| --- | --- |

26.

ĢD TAXUD atbild par to, lai valstu pārvaldes iestādes vienādi piemērotu Kopienas muitas tiesības. Savukārt ĢD BUDG veic regulāras tradicionālo pašu resursu pārbaudes, kuru laikā skata arī to, vai ir ievēroti muitas tiesību akti. ĢD BUDG cieši sadarbojas arī ar ĢD TAXUD, apspriežot pārbaužu laikā apzinātus muitas politikas jautājumus.

| 27. | No 2001. līdz 2005. gadam netika veiktas tranzītam veltītas tradicionālo pašu resursu pārbaudes, jo, pirms sākt plaša mēroga pārbaudes, Komisija nolēma sagaidīt NCTS pilnīgu ieviešanu. Tomēr jāatzīmē, ka NCTS “pamatuzdevums” bija izpildīts 2003. gada jūnijā (sk. 12. punktu), un galvenie tiesiskā regulējuma elementi bija spēkā 2001. gadā. Tranzīts ir galvenais jautājums ĢD BUDG 2006. gada pārbaužu plānā. |
| --- | --- |

27.

No 2001. līdz 2005. gadam netika veiktas tranzītam veltītas tradicionālo pašu resursu pārbaudes, jo, pirms sākt plaša mēroga pārbaudes, Komisija nolēma sagaidīt NCTS pilnīgu ieviešanu. Tomēr jāatzīmē, ka NCTS “pamatuzdevums” bija izpildīts 2003. gada jūnijā (sk. 12. punktu), un galvenie tiesiskā regulējuma elementi bija spēkā 2001. gadā. Tranzīts ir galvenais jautājums ĢD BUDG 2006. gada pārbaužu plānā.

Jauno tiesību aktu piemērošanas nepilnības

Image

Dalībvalstis pārskatītos tiesību aktus piemēro atšķirīgi

| 28. | Pēc tiesiskās bāzes reformas (sk. 11. punktu) Komisija tranzīta procedūras sīkāk aprakstīja “Tranzīta rokasgrāmatā” (13), par kuras izstrādi vienojās dalībvalstu pārvaldes iestādes un kura ir pieejama 19 Kopienas oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

28.

Pēc tiesiskās bāzes reformas (sk. 11. punktu) Komisija tranzīta procedūras sīkāk aprakstīja “Tranzīta rokasgrāmatā” (13), par kuras izstrādi vienojās dalībvalstu pārvaldes iestādes un kura ir pieejama 19 Kopienas oficiālajās valodās.

| 29. | Revīzijā tika secināts, ka dalībvalstis pārskatītos tiesību aktus vēl nepiemēroja pareizi: 392 lietās no pārbaudītajām 620 lietām revidenti konstatēja atkāpes (dažas no tām bija formālas) no noteikumiem. |
| --- | --- |

29.

Revīzijā tika secināts, ka dalībvalstis pārskatītos tiesību aktus vēl nepiemēroja pareizi: 392 lietās no pārbaudītajām 620 lietām revidenti konstatēja atkāpes (dažas no tām bija formālas) no noteikumiem.

Vienkāršotās procedūras

| 30. | Izplatītākās vienkāršotās procedūras, ko izvēlas Eiropas Savienības komersanti, ir vispārējie galvojumi un atzītā nosūtītāja/saņēmēja statuss. Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 373. pantā ir precizēti vispārējie nosacījumi, kas izpildāmi personām, kuras vēlas pieteikties uz vienkāršotām procedūrām (sk. II pielikumu). |
| --- | --- |

30.

Izplatītākās vienkāršotās procedūras, ko izvēlas Eiropas Savienības komersanti, ir vispārējie galvojumi un atzītā nosūtītāja/saņēmēja statuss. Kopienas Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 373. pantā ir precizēti vispārējie nosacījumi, kas izpildāmi personām, kuras vēlas pieteikties uz vienkāršotām procedūrām (sk. II pielikumu).

| 31. | Vispārējais galvojums ļauj veikt vairākus tranzītpārvadājumus ar vienu dokumentu. Šis galvojums ir spēkā līdz noteiktai vidējai muitas nodokļu un citu maksājumu summai (“atskaites summai”) (14), ko katru gadu pārskata attiecīgā muitas iestāde. |
| --- | --- |

31.

Vispārējais galvojums ļauj veikt vairākus tranzītpārvadājumus ar vienu dokumentu. Šis galvojums ir spēkā līdz noteiktai vidējai muitas nodokļu un citu maksājumu summai (“atskaites summai”) (14), ko katru gadu pārskata attiecīgā muitas iestāde.

| 32. | Ja komersanta statuss ir “atzītais nosūtītājs ar vispārējo galvojumu”, tad viņš tranzītpārvadājumus var sākt, preces neuzrādot muitai. Līdzīgi atzītais saņēmējs var beigt tranzīta procedūru, neuzrādot preces muitas iestādei. |
| --- | --- |

32.

Ja komersanta statuss ir “atzītais nosūtītājs ar vispārējo galvojumu”, tad viņš tranzītpārvadājumus var sākt, preces neuzrādot muitai. Līdzīgi atzītais saņēmējs var beigt tranzīta procedūru, neuzrādot preces muitas iestādei.

| 33. | Ja komersants vēlas saņemt daļēju galvojumu vai atbrīvojumu no galvojuma, vai tranzīta sistēmā vēlas pārvadāt paaugstināta riska preces, tad piemērotie uzticamības kritēriji ir stingrāki. 1. izcēlumā ir uzskaitīti kritēriji, kas jāievēro pretendentiem uz vispārējo galvojumu parastām precēm un paaugstināta riska precēm (15). |
| --- | --- |

33.

Ja komersants vēlas saņemt daļēju galvojumu vai atbrīvojumu no galvojuma, vai tranzīta sistēmā vēlas pārvadāt paaugstināta riska preces, tad piemērotie uzticamības kritēriji ir stingrāki. 1. izcēlumā ir uzskaitīti kritēriji, kas jāievēro pretendentiem uz vispārējo galvojumu parastām precēm un paaugstināta riska precēm (15).

| 34. | Pēc atļaujas izsniegšanas muitas iestādēm pārbaudes vairs nav jāveic, vien, kā iepriekš minēts, katru gadu jāpārskata atskaites summa. Taču no atļaujas īpašnieka tiek prasīts informēt muitas dienestus par visiem faktoriem, kas varētu ietekmēt atļaujas turpmāko darbību vai saturu (16).
  1. izcēlums
  Kritēriji, kas jāievēro, lai saņemtu vispārējo galvojumu vai atbrīvojumu no galvojuma | Parastas preces | Paaugstināta riska preces |
| --- | --- | --- | --- |
| Ar galvojumu nodrošinātās summas %
  Kritēriji | 100 % | 50 % | 30 % | Atbrīvojums | 100 % | 50 % | 30 % | Atbrīvojums nav piešķirts |
| 1. | Kārtīgs finanšu stāvoklis |

34.

Pēc atļaujas izsniegšanas muitas iestādēm pārbaudes vairs nav jāveic, vien, kā iepriekš minēts, katru gadu jāpārskata atskaites summa. Taču no atļaujas īpašnieka tiek prasīts informēt muitas dienestus par visiem faktoriem, kas varētu ietekmēt atļaujas turpmāko darbību vai saturu (16).

1. izcēlums

Kritēriji, kas jāievēro, lai saņemtu vispārējo galvojumu vai atbrīvojumu no galvojuma

Parastas preces

Paaugstināta riska preces

Ar galvojumu nodrošinātās summas %

Kritēriji

100 %

50 %

30 %

Atbrīvojums

100 %

50 %

30 %

Atbrīvojums nav piešķirts

1.

Kārtīgs finanšu stāvoklis

— (18)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Pietiekama pieredze (gados) (17) |
| --- | --- |

2.

Pietiekama pieredze (gados) (17)

1

2

3

1

2

3

| 3. | Ļoti cieša sadarbība ar kompetentajām iestādēm |
| --- | --- |

3.

Ļoti cieša sadarbība ar kompetentajām iestādēm

—

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Transporta darbību kontrole |
| --- | --- |

4.

Transporta darbību kontrole

—

—

Image

Image

Image

Image

| 5. | Kārtīgs finanšu stāvoklis, kas ļauj pildīt principāla saistības |
| --- | --- |

5.

Kārtīgs finanšu stāvoklis, kas ļauj pildīt principāla saistības

—

—

Image

—

—

Image

| 35. | Sešās dalībvalstīs muita nespēja uzrādīt visus pierādījumus tam, ka pirms atļaujas izsniegšanas bija pārbaudīta atbilstība atzītā nosūtītāja/saņēmēja statusa nosacījumiem. Piecās no šīm dalībvalstīm muita nebija veikusi pārbaudes pēc atļaujas izsniegšanas, lai pārliecinātos, vai īpašnieks joprojām atbilda nosacījumiem. |
| --- | --- |

35.

Sešās dalībvalstīs muita nespēja uzrādīt visus pierādījumus tam, ka pirms atļaujas izsniegšanas bija pārbaudīta atbilstība atzītā nosūtītāja/saņēmēja statusa nosacījumiem. Piecās no šīm dalībvalstīm muita nebija veikusi pārbaudes pēc atļaujas izsniegšanas, lai pārliecinātos, vai īpašnieks joprojām atbilda nosacījumiem.

| 36. | Stāvoklis ar vispārējo galvojumu izmantošanu viesa bažas: deviņās dalībvalstīs muitai nebija pietiekamas uzskaites, kas liecinātu, ka atļaujas īpašnieki atļaujas izsniegšanas laikā atbilda nosacījumiem. Četrās dalībvalstīs muita pieņēma komersantu aprēķinātās atskaites summas tā vietā, lai veiktu ikgadējo pārskatīšanu. Vienā dalībvalstī komersanti turpināja izmantot atbrīvojumus no galvojuma vai daļējus vispārējos galvojumus, lai gan muitas iestādes pret viņiem bija uzsākušas piespiedu piedziņas procedūras. |
| --- | --- |

36.

Stāvoklis ar vispārējo galvojumu izmantošanu viesa bažas: deviņās dalībvalstīs muitai nebija pietiekamas uzskaites, kas liecinātu, ka atļaujas īpašnieki atļaujas izsniegšanas laikā atbilda nosacījumiem. Četrās dalībvalstīs muita pieņēma komersantu aprēķinātās atskaites summas tā vietā, lai veiktu ikgadējo pārskatīšanu. Vienā dalībvalstī komersanti turpināja izmantot atbrīvojumus no galvojuma vai daļējus vispārējos galvojumus, lai gan muitas iestādes pret viņiem bija uzsākušas piespiedu piedziņas procedūras.

Izmeklēšanas procedūras

| 37. | Ja kādu tranzītpārvadājumu nepabeidz laikā, tad nosūtītājai valstij jāsāk izmeklēšana, lai noskaidrotu, vai attiecīgais tranzīts ir pabeigts pareizi un vai nav radies muitas parāds. Kopienas Muitas kodeksa pārskatītie īstenošanas noteikumi vērā ņemami saīsināja termiņus, kādos principāls informējams par izmeklēšanu (20), kā arī kādos uzsākama izmeklēšana, ja tiek izmantotas datorizētas procedūras. |
| --- | --- |

37.

Ja kādu tranzītpārvadājumu nepabeidz laikā, tad nosūtītājai valstij jāsāk izmeklēšana, lai noskaidrotu, vai attiecīgais tranzīts ir pabeigts pareizi un vai nav radies muitas parāds. Kopienas Muitas kodeksa pārskatītie īstenošanas noteikumi vērā ņemami saīsināja termiņus, kādos principāls informējams par izmeklēšanu (20), kā arī kādos uzsākama izmeklēšana, ja tiek izmantotas datorizētas procedūras.

| 38. | Saskaņā ar pārskatītajiem īstenošanas noteikumiem (21) principāla informēšana un izmeklēšanas uzsākšana notiek vienlaikus tūlīt pēc tam, kad beidzies termiņš preču uzrādīšanai galamērķī (22), ja galamērķa muitas iestāde nav nosūtījusi paziņojumu par ierašanos. Šo prasību neievēroja neviena no apmeklētajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

38.

Saskaņā ar pārskatītajiem īstenošanas noteikumiem (21) principāla informēšana un izmeklēšanas uzsākšana notiek vienlaikus tūlīt pēc tam, kad beidzies termiņš preču uzrādīšanai galamērķī (22), ja galamērķa muitas iestāde nav nosūtījusi paziņojumu par ierašanos. Šo prasību neievēroja neviena no apmeklētajām dalībvalstīm.

| 39. | Parasti valstu tiesību aktos faktiski ir paredzēta divu nedēļu nogaidīšana pirms izmeklēšanas uzsākšanas. |
| --- | --- |

39.

Parasti valstu tiesību aktos faktiski ir paredzēta divu nedēļu nogaidīšana pirms izmeklēšanas uzsākšanas.

| 40. | Tomēr desmit no vienpadsmit apmeklētajām dalībvalstīm neievēroja pašu pieņemtos noteikumus un izmeklēšanas uzsāka daudz vēlāk nekā tikai pēc divām nedēļām. Turklāt dažu dalībvalstu komersanti ar muitu sadarbojās nepietiekami, kā iznākumā kavējās tranzītpārvadājumu galīgā noformēšana un varēja kavēties muitas nodokļu piedziņa. |
| --- | --- |

40.

Tomēr desmit no vienpadsmit apmeklētajām dalībvalstīm neievēroja pašu pieņemtos noteikumus un izmeklēšanas uzsāka daudz vēlāk nekā tikai pēc divām nedēļām. Turklāt dažu dalībvalstu komersanti ar muitu sadarbojās nepietiekami, kā iznākumā kavējās tranzītpārvadājumu galīgā noformēšana un varēja kavēties muitas nodokļu piedziņa.

| 41. | Pārskatā par 1994. finanšu gadu Palāta norādīja, ka piedziņas procedūras jāpastiprina, vairāk uzsverot principāla pienākumus, un ieteica stingrāku un saskaņotāku sankciju sistēmu. |
| --- | --- |

41.

Pārskatā par 1994. finanšu gadu Palāta norādīja, ka piedziņas procedūras jāpastiprina, vairāk uzsverot principāla pienākumus, un ieteica stingrāku un saskaņotāku sankciju sistēmu.

| 42. | Līdz datorizētās izmeklēšanas ieviešanai, nosūtītāja valsts galamērķa valstij sūtīja rakstisku paziņojumu par izmeklēšanu (TC 20), lūdzot vajadzīgo informāciju (23). Galamērķa dalībvalsts muitas iestādēm uz šiem paziņojumiem vajadzēja nekavējoties atbildēt (24). Deviņās no revidētajām dalībvalstīm muitas iestādes uz paziņojumiem par izmeklēšanu bija atbildējušas ar kavēšanos, vai arī nebija nosūtījušas lūgto informāciju. Septiņās no šīm dalībvalstīm izmeklēšanas darbības sākās ar vairāku mēnešu kavēšanos, jo saņemtā informācija ne vienmēr ļāva skaidri noteikt, vai muitas nodokļi bija iekasēti. Šo nepilnību dēļ muitas nodokļus iekasēja vēlu. |
| --- | --- |

42.

Līdz datorizētās izmeklēšanas ieviešanai, nosūtītāja valsts galamērķa valstij sūtīja rakstisku paziņojumu par izmeklēšanu (TC 20), lūdzot vajadzīgo informāciju (23). Galamērķa dalībvalsts muitas iestādēm uz šiem paziņojumiem vajadzēja nekavējoties atbildēt (24). Deviņās no revidētajām dalībvalstīm muitas iestādes uz paziņojumiem par izmeklēšanu bija atbildējušas ar kavēšanos, vai arī nebija nosūtījušas lūgto informāciju. Septiņās no šīm dalībvalstīm izmeklēšanas darbības sākās ar vairāku mēnešu kavēšanos, jo saņemtā informācija ne vienmēr ļāva skaidri noteikt, vai muitas nodokļi bija iekasēti. Šo nepilnību dēļ muitas nodokļus iekasēja vēlu.

| 43. | Vairums apmeklēto dalībvalstu paredzēja, ka JDTS izmeklēšanu moduļa ieviešana (25) atrisinās šīs saziņas problēmas. Palātas revīzijas gaitā neizdevās novērtēt, vai tas panākts, jo modulis bija ieviests samērā nesen. |
| --- | --- |

43.

Vairums apmeklēto dalībvalstu paredzēja, ka JDTS izmeklēšanu moduļa ieviešana (25) atrisinās šīs saziņas problēmas. Palātas revīzijas gaitā neizdevās novērtēt, vai tas panākts, jo modulis bija ieviests samērā nesen.

Piedziņas procedūras

| 44. | Pabeigtās izmeklēšanas caurmērā sniedz vajadzīgo informāciju, lai konstatētu muitas parādu un noteiktu valsti, kurai muitas nodokļi jāiekasē. Šaubu gadījumā saskaņā ar pārskatītajiem muitas tiesību aktiem parāds uzskatāms par radušos nosūtītājā vai saņēmējā valstī vēlākais desmit mēnešus pēc tam, kad uz precēm ir attiecināta tranzīta procedūra (26). |
| --- | --- |

44.

Pabeigtās izmeklēšanas caurmērā sniedz vajadzīgo informāciju, lai konstatētu muitas parādu un noteiktu valsti, kurai muitas nodokļi jāiekasē. Šaubu gadījumā saskaņā ar pārskatītajiem muitas tiesību aktiem parāds uzskatāms par radušos nosūtītājā vai saņēmējā valstī vēlākais desmit mēnešus pēc tam, kad uz precēm ir attiecināta tranzīta procedūra (26).

| 45. | Divās dalībvalstīs piemērošanas problēmas bija radušās jau saistībā ar iepriekšējiem tiesību aktiem par piedziņas procedūrām. Komisija pret šīm valstīm vērsās Eiropas Kopienu Tiesā un uzvarēja (27). |
| --- | --- |

45.

Divās dalībvalstīs piemērošanas problēmas bija radušās jau saistībā ar iepriekšējiem tiesību aktiem par piedziņas procedūrām. Komisija pret šīm valstīm vērsās Eiropas Kopienu Tiesā un uzvarēja (27).

| 46. | Dalībvalstis atšķirīgi interpretēja un piemēroja jaunos tiesību aktus. Desmit no vienpadsmit apmeklētajām dalībvalstīm desmit mēnešu termiņš bija ievērots reti, kavējumi bija vēra ņemami. Divās dalībvalstīs muitas iestādes gaidīja desmit mēnešu termiņa beigas, lai gan nosacījumi parāda noteikšanai bija konstatēti krietni pirms termiņa beigām. Vienā no ES-10 dalībvalstīm 18 mēnešus pēc pievienošanās Eiropas Savienībai apmeklētās muitas iestādes piedziņu aprakstītajos gadījumos gandrīz vispār nebija veikušas. |
| --- | --- |

46.

Dalībvalstis atšķirīgi interpretēja un piemēroja jaunos tiesību aktus. Desmit no vienpadsmit apmeklētajām dalībvalstīm desmit mēnešu termiņš bija ievērots reti, kavējumi bija vēra ņemami. Divās dalībvalstīs muitas iestādes gaidīja desmit mēnešu termiņa beigas, lai gan nosacījumi parāda noteikšanai bija konstatēti krietni pirms termiņa beigām. Vienā no ES-10 dalībvalstīm 18 mēnešus pēc pievienošanās Eiropas Savienībai apmeklētās muitas iestādes piedziņu aprakstītajos gadījumos gandrīz vispār nebija veikušas.

| 47. | Kopienas tiesību akti neprecizē termiņu, kādā tranzīta galamērķa valstī jāsāk piedziņas process. Taču, tiklīdz muitas iestāžu rīcībā nonāk ziņas, ka viņu valstī nepabeigta tranzītpārvadājuma iznākumā ir radies muitas parāds, un ja iestādes var noteikt parādnieku un nodokļu apmēru, tad ilgākais divās nedēļās parāds jāiegrāmato (28). |
| --- | --- |

47.

Kopienas tiesību akti neprecizē termiņu, kādā tranzīta galamērķa valstī jāsāk piedziņas process. Taču, tiklīdz muitas iestāžu rīcībā nonāk ziņas, ka viņu valstī nepabeigta tranzītpārvadājuma iznākumā ir radies muitas parāds, un ja iestādes var noteikt parādnieku un nodokļu apmēru, tad ilgākais divās nedēļās parāds jāiegrāmato (28).

| 48. | Apmeklētajās dalībvalstīs šos gadījumus reti risināja pietiekami strauji, tādējādi iekavējot pašu resursu iekasēšanu. Trīs dalībvalstīs preču saņēmēji paši pieteicās muitas iestādēm un lūdza iekasēt nodokļus, bet iestādes piedziņu sāka tikai pēc vairākiem mēnešiem. |
| --- | --- |

48.

Apmeklētajās dalībvalstīs šos gadījumus reti risināja pietiekami strauji, tādējādi iekavējot pašu resursu iekasēšanu. Trīs dalībvalstīs preču saņēmēji paši pieteicās muitas iestādēm un lūdza iekasēt nodokļus, bet iestādes piedziņu sāka tikai pēc vairākiem mēnešiem.

| 49. | Kā Palāta norādīja 1994. finanšu gada pārskatā un Īpašajā ziņojumā Nr. 8/99 par nodrošinājumiem un galvojumiem (29), dalībvalstis uzskatīja, ka bieži vien piedziņas kavējumu iemesls bija tas, ka Kopienas tiesību aktos ne vienmēr bija prasīts tranzīta deklarācijās obligāti norādīt preču vērtību un kodu. Tikai divās dalībvalstīs muitas iestādes komersantiem prasīja sniegt šo informāciju pirms tranzītpārvadājumu uzsākšanas. |
| --- | --- |

49.

Kā Palāta norādīja 1994. finanšu gada pārskatā un Īpašajā ziņojumā Nr. 8/99 par nodrošinājumiem un galvojumiem (29), dalībvalstis uzskatīja, ka bieži vien piedziņas kavējumu iemesls bija tas, ka Kopienas tiesību aktos ne vienmēr bija prasīts tranzīta deklarācijās obligāti norādīt preču vērtību un kodu. Tikai divās dalībvalstīs muitas iestādes komersantiem prasīja sniegt šo informāciju pirms tranzītpārvadājumu uzsākšanas.

Kavējās muitas nodokļu konstatēšana nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem

| 50. | Kā visos gadījumos pēc muitas parāda noteikšanas Kopienas Muitas kodeksā noteikts, ka, piedzenot muitas nodokļus pēc nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem, parāds iegrāmatojams divās dienās pēc tam, kad apzināta nodokļu summa un parādnieks (30). Dažos Kodeksā paredzētos gadījumos šo termiņu var pagarināt līdz divām nedēļām (31). |
| --- | --- |

50.

Kā visos gadījumos pēc muitas parāda noteikšanas Kopienas Muitas kodeksā noteikts, ka, piedzenot muitas nodokļus pēc nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem, parāds iegrāmatojams divās dienās pēc tam, kad apzināta nodokļu summa un parādnieks (30). Dažos Kodeksā paredzētos gadījumos šo termiņu var pagarināt līdz divām nedēļām (31).

| 51. | Desmit no vienpadsmit apmeklētajām dalībvalstīm revidenti konstatēja, ka iegrāmatošana nokavēta ilgāk nekā par divām nedēļām. Kavējumus izraisīja neadekvātas izmeklēšanas procedūras. Piecās dalībvalstīs grāmatvedības uzskaitē revidenti konstatēja arī citus kavējumus, kam par iemeslu bija piedziņas procedūru sarežģītība. No 194 piedziņas lietām, ko pārbaudīja revīzijā, 110 lietās tika atklāti novēloti grāmatojumi. |
| --- | --- |

51.

Desmit no vienpadsmit apmeklētajām dalībvalstīm revidenti konstatēja, ka iegrāmatošana nokavēta ilgāk nekā par divām nedēļām. Kavējumus izraisīja neadekvātas izmeklēšanas procedūras. Piecās dalībvalstīs grāmatvedības uzskaitē revidenti konstatēja arī citus kavējumus, kam par iemeslu bija piedziņas procedūru sarežģītība. No 194 piedziņas lietām, ko pārbaudīja revīzijā, 110 lietās tika atklāti novēloti grāmatojumi.

| 52. | Dalībvalstīm jāveic detalizēta uzskaite saskaņā ar Regulu par pašu resursiem (32). Tām jāapkopo dati no individuālo kontu grāmatojumiem A kontā un jānorāda muitas nodokļu noteiktā summa (atskaitot iekasēšanas izmaksas), kas Komisijai ir pieejama otrajā mēnesī pēc tam, kad prasījums ir noteikts. Izņēmuma gadījumā, nodokļi, kas nav piedzīti vai ir nodrošināti, bet apstrīdēti, nav jādara pieejami līdz to faktiskai iekasēšanai. Ja dalībvalsts izvēlas šo iespēju, attiecīgais muitas nodoklis jāiegrāmato atsevišķā kontā (B kontā) (33). |
| --- | --- |

52.

Dalībvalstīm jāveic detalizēta uzskaite saskaņā ar Regulu par pašu resursiem (32). Tām jāapkopo dati no individuālo kontu grāmatojumiem A kontā un jānorāda muitas nodokļu noteiktā summa (atskaitot iekasēšanas izmaksas), kas Komisijai ir pieejama otrajā mēnesī pēc tam, kad prasījums ir noteikts. Izņēmuma gadījumā, nodokļi, kas nav piedzīti vai ir nodrošināti, bet apstrīdēti, nav jādara pieejami līdz to faktiskai iekasēšanai. Ja dalībvalsts izvēlas šo iespēju, attiecīgais muitas nodoklis jāiegrāmato atsevišķā kontā (B kontā) (33).

| 53. | Dalībvalstis atšķirīgi uzskaita pašu resursus, kas piedzenami pēc nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem. Viena dalībvalsts nodokļus par nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem ar vienreizēju galvojumu ierakstīja B kontos. Trīs dalībvalstis uzskatīja, ka laikā, kad tiek sagatavots piedziņas rīkojums, reālā summa, uz kuru attiecas vispārēji galvojumi, nav zināma, un ka tādēļ A kontos nevienu summu nevar ierakstīt. Šīs dalībvalstis visus nodokļus ierakstīja B kontos, t. i., šīs summas apstrādāja tā, it kā nekādi galvojumi vispār nepastāvētu. Tāda pati prakse tika konstatēta vēl divu citu dalībvalstu muitas iestādēs. |
| --- | --- |

53.

Dalībvalstis atšķirīgi uzskaita pašu resursus, kas piedzenami pēc nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem. Viena dalībvalsts nodokļus par nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem ar vienreizēju galvojumu ierakstīja B kontos. Trīs dalībvalstis uzskatīja, ka laikā, kad tiek sagatavots piedziņas rīkojums, reālā summa, uz kuru attiecas vispārēji galvojumi, nav zināma, un ka tādēļ A kontos nevienu summu nevar ierakstīt. Šīs dalībvalstis visus nodokļus ierakstīja B kontos, t. i., šīs summas apstrādāja tā, it kā nekādi galvojumi vispār nepastāvētu. Tāda pati prakse tika konstatēta vēl divu citu dalībvalstu muitas iestādēs.

| 54. | Lai izvairītos no atšķirīgām interpretācijām, Komisija noteica, ka nodrošinātus muitas nodokļus jāiegrāmato A kontos, bet pārējos – B kontos. Attiecībā uz vispārējiem galvojumiem dalībvalstis ne vienmēr ņēma vērā Komisijas interpretāciju. Tādēļ Komisija ierosināja lietu Eiropas Kopienu Tiesā par nodrošinātu muitas nodokļu pienācīgu atspoguļojumu grāmatvedības uzskaitē. |
| --- | --- |

54.

Lai izvairītos no atšķirīgām interpretācijām, Komisija noteica, ka nodrošinātus muitas nodokļus jāiegrāmato A kontos, bet pārējos – B kontos. Attiecībā uz vispārējiem galvojumiem dalībvalstis ne vienmēr ņēma vērā Komisijas interpretāciju. Tādēļ Komisija ierosināja lietu Eiropas Kopienu Tiesā par nodrošinātu muitas nodokļu pienācīgu atspoguļojumu grāmatvedības uzskaitē.

Jāpastiprina krāpšanas apkarošana un riska pārvaldība

Image

Ierobežota datu uzticamība un pilnīgums

| 55. | JDTS spēj novērst dažus krāpšanas veidus, piemēram, viltotu zīmogu vai galvojuma sertifikātu izmantošanu, un ļauj paātrināt izmeklēšanu par nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem. Tomēr datorizācija nespēj novērst nepareizus aprakstus vai tīši nepareizas deklarācijas, kuru mērķis ir izmantot sistēmas trūkumus. |
| --- | --- |

55.

JDTS spēj novērst dažus krāpšanas veidus, piemēram, viltotu zīmogu vai galvojuma sertifikātu izmantošanu, un ļauj paātrināt izmeklēšanu par nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem. Tomēr datorizācija nespēj novērst nepareizus aprakstus vai tīši nepareizas deklarācijas, kuru mērķis ir izmantot sistēmas trūkumus.

| 56. | Lai vērtētu, cik efektīvi tranzīta sistēmas reforma ir mazinājusi krāpšanu tranzītpārvadājumos, būtu vajadzīgi uzticami un pilnīgi dati par krāpšanu visas ES līmenī. Taču revīzijā tika secināts, ka uzticami un pilnīgi dati par krāpšanu un pārkāpumiem tranzītpārvadājumos ES līmenī nav pieejami. |
| --- | --- |

56.

Lai vērtētu, cik efektīvi tranzīta sistēmas reforma ir mazinājusi krāpšanu tranzītpārvadājumos, būtu vajadzīgi uzticami un pilnīgi dati par krāpšanu visas ES līmenī. Taču revīzijā tika secināts, ka uzticami un pilnīgi dati par krāpšanu un pārkāpumiem tranzītpārvadājumos ES līmenī nav pieejami.

JDTS dati

| 57. | Komisija regulāri analizē JDTS reģistrētus nepabeigtus tranzītpārvadājumus. Pieejamie dati liecina, ka nepabeigti pārvadājumi no 2004. līdz 2005. gadam samazinājās uz pusi – attiecīgi no 2,5 % līdz 1,2 %. Taču šajā analīzē par JDTS reģistrētiem pārvadājumiem nav ņemti vērā vienas dalībvalsts teritorijā veiktie pārvadājumi (34), lai gan tāds tranzīts veido nozīmīgu skaitu no visiem JDTS pārvadājumiem. |
| --- | --- |

57.

Komisija regulāri analizē JDTS reģistrētus nepabeigtus tranzītpārvadājumus. Pieejamie dati liecina, ka nepabeigti pārvadājumi no 2004. līdz 2005. gadam samazinājās uz pusi – attiecīgi no 2,5 % līdz 1,2 %. Taču šajā analīzē par JDTS reģistrētiem pārvadājumiem nav ņemti vērā vienas dalībvalsts teritorijā veiktie pārvadājumi (34), lai gan tāds tranzīts veido nozīmīgu skaitu no visiem JDTS pārvadājumiem.

OWNRES dati

| 58. | Datu bāzē OWNRES tiek reģistrēti tādi krāpšanas gadījumi un pārkāpumi pašu resursu jomā, kur iesaistītās summas pārsniedz EUR 10 000 un par ko dalībvalstis ziņo Komisijai (ĢD BUDG) saskaņā ar regulu par pašu resursiem (35). |
| --- | --- |

58.

Datu bāzē OWNRES tiek reģistrēti tādi krāpšanas gadījumi un pārkāpumi pašu resursu jomā, kur iesaistītās summas pārsniedz EUR 10 000 un par ko dalībvalstis ziņo Komisijai (ĢD BUDG) saskaņā ar regulu par pašu resursiem (35).

| 59. | Lai gan Komisija ir centusies uzlabot OWNRES datu kvalitāti, tā joprojām nav pietiekama. Taču OWNRES dati ir vienīgais informācijas avots, kuru Komisija ir izmantojusi, izstrādājot pēdējo gada pārskatu par cīņu pret krāpšanu, un šie dati pretēji citiem informācijas avotiem norāda uz to, ka krāpšanas gadījumu un pārkāpumu skaits un to aptvertā vērtība tranzīta jomā laikā no 2001. gada (kad tika īstenota tiesiskās bāzes reforma) līdz 2005. gadam ir pieaugusi. Vēl jāveic papildu pasākumi, lai šo datu bāzi varētu izmantot kā uzticamu informācijas avotu krāpšanas analizēšanai dažādās Kopienas muitas procedūrās. |
| --- | --- |

59.

Lai gan Komisija ir centusies uzlabot OWNRES datu kvalitāti, tā joprojām nav pietiekama. Taču OWNRES dati ir vienīgais informācijas avots, kuru Komisija ir izmantojusi, izstrādājot pēdējo gada pārskatu par cīņu pret krāpšanu, un šie dati pretēji citiem informācijas avotiem norāda uz to, ka krāpšanas gadījumu un pārkāpumu skaits un to aptvertā vērtība tranzīta jomā laikā no 2001. gada (kad tika īstenota tiesiskās bāzes reforma) līdz 2005. gadam ir pieaugusi. Vēl jāveic papildu pasākumi, lai šo datu bāzi varētu izmantot kā uzticamu informācijas avotu krāpšanas analizēšanai dažādās Kopienas muitas procedūrās.

Agrīnās brīdināšanas sistēma (EWS)

| 60. | Agrīno brīdināšanas sistēmu (EWS) ieviesa 1992. gadā, un līdz ar to ieviesa arī paaugstināta riska preču jēdzienu (sk. 11. punktu). EWS funkcionē līdzīgi kā JDTS: nosūtītāja muitas iestāde sūta iepriekšēju paziņojumu par paaugstināta riska precēm galamērķa muitas iestādei un, attiecīgos gadījumos, tranzīta muitas iestādei, kā arī Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF). |
| --- | --- |

60.

Agrīno brīdināšanas sistēmu (EWS) ieviesa 1992. gadā, un līdz ar to ieviesa arī paaugstināta riska preču jēdzienu (sk. 11. punktu). EWS funkcionē līdzīgi kā JDTS: nosūtītāja muitas iestāde sūta iepriekšēju paziņojumu par paaugstināta riska precēm galamērķa muitas iestādei un, attiecīgos gadījumos, tranzīta muitas iestādei, kā arī Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF).

| 61. | Saskaņā ar OLAF datiem dalībvalstis 2004.–2005. gadā par galamērķī nenonākušiem tranzītpārvadājumiem ziņoja procentuāli 20 reizes mazāk nekā 1998. gada pirmajā semestrī vien. |
| --- | --- |

61.

Saskaņā ar OLAF datiem dalībvalstis 2004.–2005. gadā par galamērķī nenonākušiem tranzītpārvadājumiem ziņoja procentuāli 20 reizes mazāk nekā 1998. gada pirmajā semestrī vien.

| 62. | Līdz ar JDTS ieviešanu, ņemot vērā, ka abās datu bāzēs ievadāmā informācija ir līdzīga, dalībvalstis uzskata, ka pietiek ar JDTS, un EWS vairs datus neievada. Taču OLAF nav piekļuves JDTS iekļautām tranzītdeklarācijām, tādēļ 2006. gada janvārī pieņēma lēmumu pārskatīt administratīvo kārtību, lai Birojam no 2007. gada piešķirtu piekļuvi datiem par paaugstināta riska preču apriti. |
| --- | --- |

62.

Līdz ar JDTS ieviešanu, ņemot vērā, ka abās datu bāzēs ievadāmā informācija ir līdzīga, dalībvalstis uzskata, ka pietiek ar JDTS, un EWS vairs datus neievada. Taču OLAF nav piekļuves JDTS iekļautām tranzītdeklarācijām, tādēļ 2006. gada janvārī pieņēma lēmumu pārskatīt administratīvo kārtību, lai Birojam no 2007. gada piešķirtu piekļuvi datiem par paaugstināta riska preču apriti.

Nepilnības riska pārvaldībā un ar krāpšanu saistīto aspektu analīzē

| 63. | Lai panāktu pienācīgu līdzsvaru starp tirdzniecības raitumu un Kopienas finansiālo interešu efektīvu aizsardzību, vajadzīga pienācīga riska pārvaldība un riska analīzē pamatota tranzītpārvadājumu kontrole. |
| --- | --- |

63.

Lai panāktu pienācīgu līdzsvaru starp tirdzniecības raitumu un Kopienas finansiālo interešu efektīvu aizsardzību, vajadzīga pienācīga riska pārvaldība un riska analīzē pamatota tranzītpārvadājumu kontrole.

| 64. | Palāta secināja, ka tranzītpārvadājumu riska analīze daudzās dalībvalstīs joprojām bijusi rudimentāra. Tikai viena dalībvalsts piemēroja IT sistēmas ģenerētu nejaušu atlasi, lai komersantiem saglabātu zināmu nenoteiktību. Tikai trīs no 11 apmeklētajām dalībvalstīm izmantoja JDTS integrētu automatizētu riska analīzi, kas balstījās uz tranzītam raksturīgiem riska profiliem. Šo trīs dalībvalstu muitas iestādes uzskatīja, ka, tranzīta deklarācijās neprasot obligāti minēt preces kodu, būtiski tiek mazināta riska analīzē balstītu tranzīta pārbaužu efektivitāte. Īpašajā ziņojumā Nr. 8/99 Palāta norādīja, ka Kopienas muitas iestāžu veiktās pārbaudes nebija tik efektīvas, jo nav noteikumu, kas prasītu vienotajā administratīvajā dokumentā iekļaut informāciju par preču veidu un vērtību. |
| --- | --- |

64.

Palāta secināja, ka tranzītpārvadājumu riska analīze daudzās dalībvalstīs joprojām bijusi rudimentāra. Tikai viena dalībvalsts piemēroja IT sistēmas ģenerētu nejaušu atlasi, lai komersantiem saglabātu zināmu nenoteiktību. Tikai trīs no 11 apmeklētajām dalībvalstīm izmantoja JDTS integrētu automatizētu riska analīzi, kas balstījās uz tranzītam raksturīgiem riska profiliem. Šo trīs dalībvalstu muitas iestādes uzskatīja, ka, tranzīta deklarācijās neprasot obligāti minēt preces kodu, būtiski tiek mazināta riska analīzē balstītu tranzīta pārbaužu efektivitāte. Īpašajā ziņojumā Nr. 8/99 Palāta norādīja, ka Kopienas muitas iestāžu veiktās pārbaudes nebija tik efektīvas, jo nav noteikumu, kas prasītu vienotajā administratīvajā dokumentā iekļaut informāciju par preču veidu un vērtību.

| 65. | Risku noteikšana un preču pārbaudes joprojām ir muitas darbinieku subjektīvā ziņā. Lielākā daļa apmeklēto dalībvalstu tranzīta kravu pārbaudes neuzskatīja par prioritārām, daļēji tāpēc, ka tranzīta deklarācijās iekļauts maz informācijas. Piecās dalībvalstīs Palāta konstatēja, ka tranzīta kravas pārbauda ļoti reti (tikai 1 % apmērā), savukārt septiņās no 11 apmeklētajām dalībvalstīm gandrīz vispār nepārbauda atzītos nosūtītājus/saņēmējus. |
| --- | --- |

65.

Risku noteikšana un preču pārbaudes joprojām ir muitas darbinieku subjektīvā ziņā. Lielākā daļa apmeklēto dalībvalstu tranzīta kravu pārbaudes neuzskatīja par prioritārām, daļēji tāpēc, ka tranzīta deklarācijās iekļauts maz informācijas. Piecās dalībvalstīs Palāta konstatēja, ka tranzīta kravas pārbauda ļoti reti (tikai 1 % apmērā), savukārt septiņās no 11 apmeklētajām dalībvalstīm gandrīz vispār nepārbauda atzītos nosūtītājus/saņēmējus.

| 66. | JDTS sniedz Komisijai statistikas datus par tranzītpārvadājumu skaitu un statusu, kā arī par iesaistītajām valstīm, bet ne par precēm un komersantiem, kas ļautu veikt sīkāku analīzi. Turklāt Komisijas dienesti līdz šim nav analizējuši krāpšanas modeļus tranzīta jomā, nav veikuši izmeklēšanas un nav izstrādājuši tranzīta riska analīzes instrumentus. |
| --- | --- |

66.

JDTS sniedz Komisijai statistikas datus par tranzītpārvadājumu skaitu un statusu, kā arī par iesaistītajām valstīm, bet ne par precēm un komersantiem, kas ļautu veikt sīkāku analīzi. Turklāt Komisijas dienesti līdz šim nav analizējuši krāpšanas modeļus tranzīta jomā, nav veikuši izmeklēšanas un nav izstrādājuši tranzīta riska analīzes instrumentus.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 67. | Komisija ir īstenojusi tranzīta rīcības plāna galvenos elementus – datorizējusi tranzīta procedūru un pabeidza tiesiskās bāzes reformu (stājās spēkā 2001. gadā). |
| --- | --- |

67.

Komisija ir īstenojusi tranzīta rīcības plāna galvenos elementus – datorizējusi tranzīta procedūru un pabeidza tiesiskās bāzes reformu (stājās spēkā 2001. gadā).

| 68. | Palātas revīzijā par Kopienas tranzītu apstiprinājās, ka jaunā datorizētā tranzīta sistēma (JDTS) ir ieviesta kvalitatīvi, kaut arī pastāv dažas tehniskas problēmas. Revīzijā atklājās atsevišķas nepilnības, piemērojot tiesību aktus tranzīta, kā arī tradicionālo pašu resursu jomā. Tāpat arī nepilnīgi bija gan Kopienas, gan valstu līmeņa pasākumi krāpšanas apkarošanai tranzītpārvadājumos. |
| --- | --- |

68.

Palātas revīzijā par Kopienas tranzītu apstiprinājās, ka jaunā datorizētā tranzīta sistēma (JDTS) ir ieviesta kvalitatīvi, kaut arī pastāv dažas tehniskas problēmas. Revīzijā atklājās atsevišķas nepilnības, piemērojot tiesību aktus tranzīta, kā arī tradicionālo pašu resursu jomā. Tāpat arī nepilnīgi bija gan Kopienas, gan valstu līmeņa pasākumi krāpšanas apkarošanai tranzītpārvadājumos.

JDTS ieviešana

| 69. | Komisija JDTS ieviešanu dalībvalstīs koordinēja labi. Tomēr dažu dalībvalstu IT vide neļāva nodrošināt sistēmas optimālu darbību (sk. 20.–25. punktu).

  Komisijai būtu jārīkojas šādi:





  a) | jāapsver iespēja vienoties ar dalībvalstīm par kārtību, kādā JDTS pārvaldāma kritiskās situācijās, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību; |
| --- | --- | --- |

69.

Komisija JDTS ieviešanu dalībvalstīs koordinēja labi. Tomēr dažu dalībvalstu IT vide neļāva nodrošināt sistēmas optimālu darbību (sk. 20.–25. punktu).

Komisijai būtu jārīkojas šādi:





  a)

jāapsver iespēja vienoties ar dalībvalstīm par kārtību, kādā JDTS pārvaldāma kritiskās situācijās, lai nodrošinātu darbības nepārtrauktību;

| b) | papildus koordinēšanas pienākumiem jāpastiprina uzraudzība, jo īpaši vērīgi uzraugot IT kontroles vidi, kas ietekmē JDTS dalībvalstīs. |
| --- | --- |

b)

papildus koordinēšanas pienākumiem jāpastiprina uzraudzība, jo īpaši vērīgi uzraugot IT kontroles vidi, kas ietekmē JDTS dalībvalstīs.

Jauno tiesību aktu piemērošana

| 70. | Līdz 2005. gada beigām Komisija nebija veikusi tieši uz tranzītpārvadājumiem vērstas pārbaudes, lai vērtētu, vai 2001. gadā pabeigtā tiesību aktu reforma tiek īstenota efektīvi (sk. 26. un 27. punktu). |
| --- | --- |

70.

Līdz 2005. gada beigām Komisija nebija veikusi tieši uz tranzītpārvadājumiem vērstas pārbaudes, lai vērtētu, vai 2001. gadā pabeigtā tiesību aktu reforma tiek īstenota efektīvi (sk. 26. un 27. punktu).

| 71. | Dalībvalstis pārskatītos tiesību aktus bieži nepiemēroja pareizi. Piemēram, šajos aktos paredzēts, ka vienkāršotās tranzīta procedūras var piemērot tikai uzticamiem komersantiem, kuri atbilst īpašiem kritērijiem. Revīzijā atklājās, ka šos kritērijus pietiekami nepārbauda, un tas varētu kaitēt Kopienas finansiālajām interesēm (sk. 30. līdz 36. punktu). Izmeklēšanas procedūra bija smagnēja, un dalībvalstis nebija ne piemērojušas attiecīgos noteikumus, ne izrādījušas vajadzīgo rūpību pēc izmeklēšanas uzsākšanas. Tā kā JDTS procedūras ieviestas samērā nesen, tad vēl nav iespējams noteikt to ietekmi (sk. 37. līdz 43. punktu). Visbeidzot, piedziņas procedūras bieži uzsāka ar kavēšanos, tā ka iekavējās arī tradicionālo pašu resursu iekasēšana un nodošana Komisijas rīcībā (sk. 44. līdz 49. punktu). |
| --- | --- |

71.

Dalībvalstis pārskatītos tiesību aktus bieži nepiemēroja pareizi. Piemēram, šajos aktos paredzēts, ka vienkāršotās tranzīta procedūras var piemērot tikai uzticamiem komersantiem, kuri atbilst īpašiem kritērijiem. Revīzijā atklājās, ka šos kritērijus pietiekami nepārbauda, un tas varētu kaitēt Kopienas finansiālajām interesēm (sk. 30. līdz 36. punktu). Izmeklēšanas procedūra bija smagnēja, un dalībvalstis nebija ne piemērojušas attiecīgos noteikumus, ne izrādījušas vajadzīgo rūpību pēc izmeklēšanas uzsākšanas. Tā kā JDTS procedūras ieviestas samērā nesen, tad vēl nav iespējams noteikt to ietekmi (sk. 37. līdz 43. punktu). Visbeidzot, piedziņas procedūras bieži uzsāka ar kavēšanos, tā ka iekavējās arī tradicionālo pašu resursu iekasēšana un nodošana Komisijas rīcībā (sk. 44. līdz 49. punktu).

| 72. | Nepabeigtus tranzītpārvadājumus tradicionālo pašu resursu uzskaitē iegrāmatoja novēloti, kam par iemeslu bija atšķirīgas uzskaites procedūras vai, gluži vienkārši, nepareiza noteikumu piemērošana, jo īpaši attiecībā uz galvojumiem (sk. 50. līdz 54. punktu).

  Komisijai būtu jāņem vērā Palātas veiktajā revīzijā konstatētās nepilnības, izstrādājot īstenošanas kārtību atzītā komersanta statusa piešķiršanai (36).Saistībā ar izmeklēšanas procedūrām Komisijai būtu:





  a) | jānodrošina, ka izmeklēšanas procedūru datorizēšana patiešām ļauj ātrāk noformēt nepabeigtus tranzītpārvadājumus, kā arī uzlabo saziņu dalībvalstu starpā. Ja vajadzīgs, Komisijai jāveic koriģējoši pasākumi; |
| --- | --- | --- |

72.

Nepabeigtus tranzītpārvadājumus tradicionālo pašu resursu uzskaitē iegrāmatoja novēloti, kam par iemeslu bija atšķirīgas uzskaites procedūras vai, gluži vienkārši, nepareiza noteikumu piemērošana, jo īpaši attiecībā uz galvojumiem (sk. 50. līdz 54. punktu).

Komisijai būtu jāņem vērā Palātas veiktajā revīzijā konstatētās nepilnības, izstrādājot īstenošanas kārtību atzītā komersanta statusa piešķiršanai (36).Saistībā ar izmeklēšanas procedūrām Komisijai būtu:





  a)

jānodrošina, ka izmeklēšanas procedūru datorizēšana patiešām ļauj ātrāk noformēt nepabeigtus tranzītpārvadājumus, kā arī uzlabo saziņu dalībvalstu starpā. Ja vajadzīgs, Komisijai jāveic koriģējoši pasākumi;

| b) | jāierosina sankcijas pret komersantiem, kuri traucē izmeklēšanu. |
| --- | --- |

b)

jāierosina sankcijas pret komersantiem, kuri traucē izmeklēšanu.

| a) | jāpastiprina pārbaudes dalībvalstīs, tajās mērķtiecīgi iekļaujot piedziņas procedūras, kas piemērojamas nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem; |
| --- | --- |

a)

jāpastiprina pārbaudes dalībvalstīs, tajās mērķtiecīgi iekļaujot piedziņas procedūras, kas piemērojamas nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem;

| b) | jāprecizē, kā interpretējami tiesību akti par piedziņu tranzīta jomā, un jāierosina grozījumi muitas tiesību aktos ar mērķi saīsināt desmit mēnešu termiņu un atvieglot piedziņu pēc nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem, prasot tranzīta deklarācijās norādīt vairāk informācijas, tostarp preču kodu un vērtību. |
| --- | --- |

b)

jāprecizē, kā interpretējami tiesību akti par piedziņu tranzīta jomā, un jāierosina grozījumi muitas tiesību aktos ar mērķi saīsināt desmit mēnešu termiņu un atvieglot piedziņu pēc nepabeigtiem tranzītpārvadājumiem, prasot tranzīta deklarācijās norādīt vairāk informācijas, tostarp preču kodu un vērtību.

| a) | jāturpina centieni pareizi un konsekventi piemērot noteikumus par to, kā apstrādājami ar galvojumu nodrošināti nodokļi; |
| --- | --- |

a)

jāturpina centieni pareizi un konsekventi piemērot noteikumus par to, kā apstrādājami ar galvojumu nodrošināti nodokļi;

| b) | jāpastiprina pārbaudes dalībvalstīs, lai nodrošinātu tiesību aktu pareizu un vienādu piemērošanu. |
| --- | --- |

b)

jāpastiprina pārbaudes dalībvalstīs, lai nodrošinātu tiesību aktu pareizu un vienādu piemērošanu.

Krāpšanas apkarošana un riska pārvaldība

| 73. | Komisijai pieejamie informācijas avoti par krāpšanu tranzītpārvadājumos joprojām nav pietiekami uzticami, lai vērtētu, kādā mērā tiesiskās bāzes reforma un JDTS projekts palīdzējis mazināt krāpšanu, un analizētu iespējamos krāpšanas gadījumus (sk. 55. līdz 62. punktu). |
| --- | --- |

73.

Komisijai pieejamie informācijas avoti par krāpšanu tranzītpārvadājumos joprojām nav pietiekami uzticami, lai vērtētu, kādā mērā tiesiskās bāzes reforma un JDTS projekts palīdzējis mazināt krāpšanu, un analizētu iespējamos krāpšanas gadījumus (sk. 55. līdz 62. punktu).

| 74. | Komisijas dienesti vēl nav analizējuši krāpšanas modeļus tranzītpārvadājumos, kā arī nav izstrādājuši konkrēti tranzīta riska analīzes instrumentus. Tranzīta riska pārvaldība nav sistemātiska, tā ir rudimentāra, turklāt daudzās dalībvalstīs vispār neeksistē. Tikai dažas dalībvalstis riska profilus ir integrējušas JDTS. Tranzīta kravu fiziskās pārbaudes ir vājas un dažās dalībvalstīs vispār netiek veiktas (sk. 63. līdz 66. punktu).

  Komisijai jāīsteno pasākumi, kas informācijas avotus par krāpšanu padarītu uzticamākus, un šie informācijas avoti labāk jāizmanto riska pārvaldības stratēģiju izstrādē.Izstrādājot kopējo riska pārvaldības sistēmu (37), Komisijai būtu jāierosina tranzīta kravām veikt pieņemamu skaitu fizisko pārbaužu un izstrādāt tieši tranzītam paredzētus automatizētus riska profilus. |
| --- | --- |

74.

Komisijas dienesti vēl nav analizējuši krāpšanas modeļus tranzītpārvadājumos, kā arī nav izstrādājuši konkrēti tranzīta riska analīzes instrumentus. Tranzīta riska pārvaldība nav sistemātiska, tā ir rudimentāra, turklāt daudzās dalībvalstīs vispār neeksistē. Tikai dažas dalībvalstis riska profilus ir integrējušas JDTS. Tranzīta kravu fiziskās pārbaudes ir vājas un dažās dalībvalstīs vispār netiek veiktas (sk. 63. līdz 66. punktu).

Komisijai jāīsteno pasākumi, kas informācijas avotus par krāpšanu padarītu uzticamākus, un šie informācijas avoti labāk jāizmanto riska pārvaldības stratēģiju izstrādē.Izstrādājot kopējo riska pārvaldības sistēmu (37), Komisijai būtu jāierosina tranzīta kravām veikt pieņemamu skaitu fizisko pārbaužu un izstrādāt tieši tranzītam paredzētus automatizētus riska profilus.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2006. gada 14. decembra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Hubert WEBER

---

(1)  94. panta 2. punkts Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.) (ar grozījumiem) par Kopienas Muitas kodeksa izveidi.

1

(2)  Sk. COM(95) 108 galīgo redakciju. Vēlāk šādas aplēses vairs neizdarīja.

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 19. decembra Lēmums Nr. 210/97/EK, kurā paredzēta rīcības programma Kopienas muitai (“Muita 2000”) (OV L 33, 4.2.1997., 24. lpp.).

3

(4)  1997. gada 20. februāra Galīgais ziņojums (PE 220.895/fin).

4

(5)  Pārskats par 1994. finanšu gadu, ar iestāžu atbildēm (OV C 303, 14.11.1995., 1. lpp.).

5

(6)  COM(97) 188 galīgā redakcija, 10.6.1997.

6

(7)  Reforma galvenokārt attiecās uz Komisijas 2000. gada 15. decembra Regulu (EK) Nr. 2787/2000 par grozījumiem Regulā (EEK) Nr. 2454/93, kas nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 330, 27.12.2000., 1. lpp.).

7

(8)  44.c pielikums Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). Šis noteikums attiecas, piemēram, uz dzīviem dzīvniekiem, cigaretēm un noteiktiem alkoholiskajiem dzērieniem.

8

(9)  Pamatuzdevums bija datorizēt Kopienas tranzīta procedūras, kurās izmantoja vienotu administratīvo dokumentu.

9

(10)  Padomes 2005. gada 23. maija Regula (EK) Nr. 837/2005, ar kuru groza Komisijas Regulu (EEK) Nr. 2454/93, ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 139, 2.6.2005., 1. lpp.).

10

(11)  Beļģija, Vācija, Spānija, Francija, Itālija, Latvija, Ungārija, Nīderlande, Polija, Slovēnija un Zviedrija.

11

(12)  Piemēram, Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 17. decembra lēmumi Nr. 210/97/EK un Nr. 105/2000/EK (OV L 13, 19.1.2000., 1. lpp.).

12

(13)  “Tranzīta rokasgrāmatas” sagatavošanu paredzēja Rīcības plāns, un to izstrādāja ĢD TAXUD. Tajā ir sīki noteikumi par visiem tranzīta sistēmas aspektiem, kas paredzēti Kopienas muitas tiesībās, un to publicēja 2004. gada 1. maijā.

13

TAXUD

(14)  Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (ar grozījumiem) 379. panta 2. punkts.

14

(15)  Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (ar grozījumiem) 380. un 381. pants.

15

(16)  Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (ar grozījumiem) 377. pants.

16

(17)  Prasīto laiku samazina par vienu gadu, ja principāls tranzīta deklarāciju iesniedz, izmantojot IT līdzekļus.

17

(18)  Papildu nosacījumu nav.

18

(19)  Pietiek, ja ir izpildīts 3. vai 4. kritērijs.

19

(20)  Principāls ir tranzīta procedūras izmantotājs – Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (ar grozījumiem) 96. pants.

20

(21)  Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (ar grozījumiem) 365. panta 1.a punkts un 366. panta 1. punkts.

21

(22)  Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (ar grozījumiem) 366. pants.

22

(23)  Konkrēti noteikumi par izmeklēšanas procedūru “uz papīra” (piemēram, saziņa dalībvalstu starpā, izmantojamās veidlapas, iesaistītās administratīvās iestādes dalībvalstīs) ir precizēti Tranzīta rokasgrāmatas IV daļā.

23

(24)  Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (ar grozījumiem) 366. panta 3. un 4. punkts.

24

(25)  JDTS izmeklēšanu moduli (JDTS projekta 3.2.2. posms) gandrīz visās dalībvalstīs ieviesa 2006. gada sākumā. Modulis aizstāj agrāko izmeklēšanu procedūru uz papīra.

25

(26)  Sk. Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (ar grozījumiem) 450.a pantu un Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (ar grozījumiem) 215. panta 1. punkta trešo ievilkumu.

26

(27)  2005. gada 14. aprīļa lietas C-460/01 un C-104/02 (OV C 132, 28.5.2005., 1. un 2. lpp.).

27

(28)  Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (ar grozījumiem) 218. panta 3. punkts un 219. pants.

28

(29)  Īpašais ziņojums Nr. 8/99 par Kopienas Muitas kodeksā paredzētajiem nodrošinājumiem un galvojumiem, lai aizsargātu tradicionālo pašu resursu iekasēšanu, ar Komisijas atbildēm (OV C 70, 10.3.2000., 1. lpp.).

29

(30)  Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (ar grozījumiem) 218. panta 3. punkts.

30

(31)  Regulas (EEK) Nr. 2913/92 (ar grozījumiem) 219. panta 1. punkts.

31

(32)  Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (ar grozījumiem), ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienas pašu resursu sistēmu (OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp.).

32

Euratom

Euratom

(33)  Grozītās Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 6. pants.

33

Euratom

(34)  Izņemot Austriju un Somiju.

34

(35)  Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (ar grozījumiem) 6. panta 5. punkts.

35

Euratom

(36)  1. panta 2. punkts Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 13. aprīļa Regulā (EK) Nr. 648/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp.).

36

(37)  Regulas (EK) Nr. 648/2005 1. panta 3. punkts un 2. pants.

37

---

I PIELIKUMS

KOPSKATS PAR 11 APMEKLĒTAJĀS DALĪBVALSTĪS ATKLĀTAJĀM NEPILNĪBĀM

| | DE | ES | FR | IT | BE (1) | LV (1) | HU (1) | NL (1) | PL (1) | SI (1) | SE (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| JDTS ieviešana |
| Tehniskas problēmas ar MCC lietojumprogrammas izmantošanu | | | | | X | X | | X | | X | X |
| Darbības pārtraukums, ko izraisīja problemātiska migrācija uz MCC | | | | | X | X | X | X | | X | X |
| JDTS nav integrēta valstu IT sistēmās | | | X | | | X | | X | | | X |
| Vispārējas IT un IT kontroles vides problēmas | | | X | X | X | | | | X | | |
| Tiesību aktu piemērošana un tiesiskās bāzes reforma |
| Vispārējie galvojumi: atļauju piešķiršana vai nu netiek pārbaudīta, vai nav dokumentēta | X | X | X | X | X | | X | | X | X | X |
| Atzītie nosūtītāji/saņēmēji: atļauju piešķiršana vai nu netiek pārbaudīta, vai nav dokumentēta | X | X | X | | | | X | | | X | X |
| Nav ievēroti termiņi izmeklēšanas uzsākšanai | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Principāls nesadarbojas | X | | X | X | | X | X | | | X | |
| Nav ievērots 10 mēnešu termiņš | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Nav ievēroti termiņi, kas noteikti piedziņai un iegrāmatošanai uzskaitē | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Saziņas problēmas dalībvalstu starpā | X | X | X | X | | X | | | | X | X |
| Summas, kas nodrošinātas ar vispārējo galvojumu, bet ierakstītas B kontos | X | X | X | | X | | X | | | | |
| Krāpšanas apkarošana un riska pārvaldība |
| Automatizētā riska analīze nav integrēta vai vāji integrēta valstu JDTS lietojumprogrammās | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| Nepietiekamas fiziskās pārbaudes (~ 1 %) | | X | X | | X | X | | | | | X |
| Fiziskās pārbaudes gandrīz nemaz nepiemēro vienkāršotajām procedūrām | X | X | X | X | X | X | | | | | X |

DE

ES

FR

IT

BE (1)

LV (1)

HU (1)

NL (1)

PL (1)

SI (1)

SE (1)

JDTS ieviešana

Tehniskas problēmas ar MCC lietojumprogrammas izmantošanu

X

X

X

X

X

Darbības pārtraukums, ko izraisīja problemātiska migrācija uz MCC

X

X

X

X

X

X

JDTS nav integrēta valstu IT sistēmās

X

X

X

X

Vispārējas IT un IT kontroles vides problēmas

X

X

X

X

Tiesību aktu piemērošana un tiesiskās bāzes reforma

Vispārējie galvojumi: atļauju piešķiršana vai nu netiek pārbaudīta, vai nav dokumentēta

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Atzītie nosūtītāji/saņēmēji: atļauju piešķiršana vai nu netiek pārbaudīta, vai nav dokumentēta

X

X

X

X

X

X

Nav ievēroti termiņi izmeklēšanas uzsākšanai

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Principāls nesadarbojas

X

X

X

X

X

X

Nav ievērots 10 mēnešu termiņš

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nav ievēroti termiņi, kas noteikti piedziņai un iegrāmatošanai uzskaitē

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Saziņas problēmas dalībvalstu starpā

X

X

X

X

X

X

X

Summas, kas nodrošinātas ar vispārējo galvojumu, bet ierakstītas B kontos

X

X

X

X

X

Krāpšanas apkarošana un riska pārvaldība

Automatizētā riska analīze nav integrēta vai vāji integrēta valstu JDTS lietojumprogrammās

X

X

X

X

X

X

X

X

Nepietiekamas fiziskās pārbaudes (~ 1 %)

X

X

X

X

X

Fiziskās pārbaudes gandrīz nemaz nepiemēro vienkāršotajām procedūrām

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Valsts, kas izmanto MCC.

---

II PIELIKUMS

1.

| 1. | 372. panta 1. punktā minētās atļaujas piešķir tikai personām:






  a) | kas ir reģistrētas Kopienā, ar noteikumu, ka vispārējā galvojuma izmantošanas atļauju var piešķirt vienīgi personām, kas ir reģistrētas tajā dalībvalstī, kurā izsniegts galvojums; |
| --- | --- | --- |

372. panta 1. punktā minētās atļaujas piešķir tikai personām:

a)

kas ir reģistrētas Kopienā, ar noteikumu, ka vispārējā galvojuma izmantošanas atļauju var piešķirt vienīgi personām, kas ir reģistrētas tajā dalībvalstī, kurā izsniegts galvojums;

| b) | kas regulāri izmanto Kopienas tranzīta režīmu vai kuru muitas dienesti ir pārliecināti, ka viņi var izpildīt saistības atbilstoši režīmam vai, saistībā ar 372. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto vienkāršošanu, regulāri saņem preces, kas ir ievestas Kopienas tranzīta procedūrai un |
| --- | --- |

b)

kas regulāri izmanto Kopienas tranzīta režīmu vai kuru muitas dienesti ir pārliecināti, ka viņi var izpildīt saistības atbilstoši režīmam vai, saistībā ar 372. panta 1. punkta f) apakšpunktā minēto vienkāršošanu, regulāri saņem preces, kas ir ievestas Kopienas tranzīta procedūrai un

| c) | nav izdarījušas smagus vai atkārtotus muitas vai nodokļu likumu pārkāpumus. |
| --- | --- |

c)

nav izdarījušas smagus vai atkārtotus muitas vai nodokļu likumu pārkāpumus.

| 2. | Lai nodrošinātu pareizu vienkāršošanas pārzināšanu, atļaujas piešķir vienīgi tad, ja:






  a) | muitas dienesti spēj pārzināt procedūru un veikt kontroli bez administratīviem pasākumiem, kas ir neproporcionāli attiecīgo personu prasībām un |
| --- | --- | --- |

2.

Lai nodrošinātu pareizu vienkāršošanas pārzināšanu, atļaujas piešķir vienīgi tad, ja:

a)

muitas dienesti spēj pārzināt procedūru un veikt kontroli bez administratīviem pasākumiem, kas ir neproporcionāli attiecīgo personu prasībām un

| b) | attiecīgās personas veic uzskaiti, kas muitas dienestiem ļauj veikt efektīvu kontroli. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās personas veic uzskaiti, kas muitas dienestiem ļauj veikt efektīvu kontroli.

---

KOMISIJAS ATBILDES

KOPSAVILKUMS

| I.–II. | Ieviešot modernu un spēcīgu datorizētu sistēmu visā Kopienas teritorijā, Komisija stiprināja muitas tranzītu. |
| --- | --- |

I.–II.

Ieviešot modernu un spēcīgu datorizētu sistēmu visā Kopienas teritorijā, Komisija stiprināja muitas tranzītu.

| III. | b) | Saskaņā ar Komisijas neseno pārbaužu provizoriskajiem slēdzieniem, konkrētu vienkāršojumu piemērošana dažās dalībvalstīs jau ir uzlabojusies. Komisija attiecībā uz izmeklēšanām un piedziņām pēta veidus, kā procedūru vienkāršot. |
| --- | --- | --- |

III.

b)

Saskaņā ar Komisijas neseno pārbaužu provizoriskajiem slēdzieniem, konkrētu vienkāršojumu piemērošana dažās dalībvalstīs jau ir uzlabojusies. Komisija attiecībā uz izmeklēšanām un piedziņām pēta veidus, kā procedūru vienkāršot.

| c) | Dalībvalstu B kontu pārbaužu laikā tika izpētīta nepabeigtu operāciju pārraudzība. Ja administratīvo kavējumu rezultātā tradicionālie pašu resursi kļuva pieejami vēlu, dalībvalstīm tika vai tiek prasīts veikt tālāku izmeklēšanu un maksāt procentus par konstatētajiem kavējumiem. Ja dalībvalstis neievēros šo prasību, tiks uzsāktas pārkāpumu procedūras. |
| --- | --- |

c)

Dalībvalstu B kontu pārbaužu laikā tika izpētīta nepabeigtu operāciju pārraudzība. Ja administratīvo kavējumu rezultātā tradicionālie pašu resursi kļuva pieejami vēlu, dalībvalstīm tika vai tiek prasīts veikt tālāku izmeklēšanu un maksāt procentus par konstatētajiem kavējumiem. Ja dalībvalstis neievēros šo prasību, tiks uzsāktas pārkāpumu procedūras.

| d) | Pamatojoties uz Komisijas veikto riska analīzi, tā nolēma atlikt jebkādas tranzīta plaša mēroga pārbaudes līdz brīdim, kad būs pilnībā ieviesta JDTS sistēma, lai varētu izdarīt secinājumus par tās efektivitāti visā sistēmas spēju spektrā. |
| --- | --- |

d)

Pamatojoties uz Komisijas veikto riska analīzi, tā nolēma atlikt jebkādas tranzīta plaša mēroga pārbaudes līdz brīdim, kad būs pilnībā ieviesta JDTS sistēma, lai varētu izdarīt secinājumus par tās efektivitāti visā sistēmas spēju spektrā.

| e) | Regulas (EK) Nr. 648/2005 pieņemšana un īstenošana uzliks dalībvalstīm par pienākumu izmantot riska analīzi muitas kontrolei. |
| --- | --- |

e)

Regulas (EK) Nr. 648/2005 pieņemšana un īstenošana uzliks dalībvalstīm par pienākumu izmantot riska analīzi muitas kontrolei.

| f) | Komisija informāciju par iespējamu krāpniecisku darbību iegūst no dažādiem avotiem. Kopumā rādītāji liecina, ka krāpšana tranzīta jomā ir samazinājusies. |
| --- | --- |

f)

Komisija informāciju par iespējamu krāpniecisku darbību iegūst no dažādiem avotiem. Kopumā rādītāji liecina, ka krāpšana tranzīta jomā ir samazinājusies.

| IV. | Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai piekļūtu JDTS datiem, kas sniegs pārskatu par tranzītā esošo paaugstināta riska preču konsolidētajiem pārvadāšanas maršrutiem, kā arī ļaus veikt šādu preču stratēģisku un operatīvu analīzi. |
| --- | --- |

IV.

Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai piekļūtu JDTS datiem, kas sniegs pārskatu par tranzītā esošo paaugstināta riska preču konsolidētajiem pārvadāšanas maršrutiem, kā arī ļaus veikt šādu preču stratēģisku un operatīvu analīzi.

REVĪZIJAS SLĒDZIENI

| 20. | Attiecībā uz MCC (Minimum Common Core) un valstu lietojumprogrammu līdzāspastāvēšanu, šīs programmas jābalsta uz vienotajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

20.

Attiecībā uz MCC (Minimum Common Core) un valstu lietojumprogrammu līdzāspastāvēšanu, šīs programmas jābalsta uz vienotajām funkcionālajām un tehniskajām specifikācijām, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm.

| 21. | Operatīvā vienošanās ar dalībvalstīm tika pieņemta 2006. gada jūlijā. |
| --- | --- |

21.

Operatīvā vienošanās ar dalībvalstīm tika pieņemta 2006. gada jūlijā.

| 24. | Dalībvalstis ir atbildīgas par savām tranzīta lietojumprogrammu sistēmām, un Komisija nav pilnvarota un tai nav līdzekļu, lai veiktu valstu sistēmu IT revīzijas. Tomēr Komisija ir ieguldījusi ievērojamas pūles, sniedzot atbalstu un koordinējot valstu pārvalžu (NA) izstrādes projektus, un tagad tā regulāri pārskata NA sniegto pakalpojumu kvalitāti. |
| --- | --- |

24.

Dalībvalstis ir atbildīgas par savām tranzīta lietojumprogrammu sistēmām, un Komisija nav pilnvarota un tai nav līdzekļu, lai veiktu valstu sistēmu IT revīzijas. Tomēr Komisija ir ieguldījusi ievērojamas pūles, sniedzot atbalstu un koordinējot valstu pārvalžu (NA) izstrādes projektus, un tagad tā regulāri pārskata NA sniegto pakalpojumu kvalitāti.

| 25. | JDTS projekta sākumā vairākas dalībvalstis, kas nevēlējās izstrādāt valsts tranzīta lietojumprogrammu, lūdza Komisiju izveidot standarta programmu. Komisijas piedāvātā MCC ir autonoma lietojumprogramma. Tādējādi dalībvalstis varēja brīvi izvēlēties, vai pašām izstrādāt JDTS lietojumprogrammu ar izrietošajām priekšrocībām programmas integrēšanā to pastāvošajās sistēmās, vai arī izmantot Komisijas piedāvāto MCC autonomo lietojumprogrammu. Komisija 2006. gadā veiktajās tranzīta pārbaudēs pētīja, vai dalībvalstīs darbojas piemērotas procedūras, lai kontrolētu preču pārēju no tranzīta citos muitas režīmos, kā arī preču pāreju no cita režīma tranzītā. Dalībvalstu izmantotās sistēmas var būt efektīvas arī tad, ja tās nav pilnībā integrētas. |
| --- | --- |

25.

JDTS projekta sākumā vairākas dalībvalstis, kas nevēlējās izstrādāt valsts tranzīta lietojumprogrammu, lūdza Komisiju izveidot standarta programmu. Komisijas piedāvātā MCC ir autonoma lietojumprogramma. Tādējādi dalībvalstis varēja brīvi izvēlēties, vai pašām izstrādāt JDTS lietojumprogrammu ar izrietošajām priekšrocībām programmas integrēšanā to pastāvošajās sistēmās, vai arī izmantot Komisijas piedāvāto MCC autonomo lietojumprogrammu. Komisija 2006. gadā veiktajās tranzīta pārbaudēs pētīja, vai dalībvalstīs darbojas piemērotas procedūras, lai kontrolētu preču pārēju no tranzīta citos muitas režīmos, kā arī preču pāreju no cita režīma tranzītā. Dalībvalstu izmantotās sistēmas var būt efektīvas arī tad, ja tās nav pilnībā integrētas.

| 27. | Tranzīta tiesiskā reforma tiek pakāpeniski īstenota kopš 1994. gada. Komisija iekļāva tranzītu savās 1996., 1997. un 2000. gada pārbaužu programmās. Kopš tā laika, ņemot vērā pārbaudēm paredzētos ierobežotos Komisijas resursus, tā nolēma atlikt turpmākas plašas pārbaudes līdz brīdim, kad Komisija spēs novērtēt, vai JDTS patiesībā dod cerēto labumu. Tomēr dažus konkrētus tranzīta aspektus parasti iekļāva citās tēmās. |
| --- | --- |

27.

Tranzīta tiesiskā reforma tiek pakāpeniski īstenota kopš 1994. gada. Komisija iekļāva tranzītu savās 1996., 1997. un 2000. gada pārbaužu programmās. Kopš tā laika, ņemot vērā pārbaudēm paredzētos ierobežotos Komisijas resursus, tā nolēma atlikt turpmākas plašas pārbaudes līdz brīdim, kad Komisija spēs novērtēt, vai JDTS patiesībā dod cerēto labumu. Tomēr dažus konkrētus tranzīta aspektus parasti iekļāva citās tēmās.

| 29. | Komisija sīkāk izskatīs Tiesas slēdzienus kopā ar Komisijas pārbaužu slēdzieniem un pievērsīs dalībvalstu uzmanību neatbilstības jomām, kas jāizlabo. Ja novirzes no juridiskajām prasībām ir radījušas zaudējumus Kopienas budžetam, dalībvalstīm tika vai tiks prasīts, lai tās padara pieejamus pašu resursus un maksā procentus. |
| --- | --- |

29.

Komisija sīkāk izskatīs Tiesas slēdzienus kopā ar Komisijas pārbaužu slēdzieniem un pievērsīs dalībvalstu uzmanību neatbilstības jomām, kas jāizlabo. Ja novirzes no juridiskajām prasībām ir radījušas zaudējumus Kopienas budžetam, dalībvalstīm tika vai tiks prasīts, lai tās padara pieejamus pašu resursus un maksā procentus.

| 35. | Arī Komisija ir konstatējusi gadījumus ar nepilnīgu dokumentāciju par pārbaudēm, kas veiktas šajās dalībvalstīs pirms pilnvarošanas, un ir uzsvērusi iespējamās finansiālās sekas, kas var rasties, ja Kopienas tiesību akti netiek pilnībā ievēroti. |
| --- | --- |

35.

Arī Komisija ir konstatējusi gadījumus ar nepilnīgu dokumentāciju par pārbaudēm, kas veiktas šajās dalībvalstīs pirms pilnvarošanas, un ir uzsvērusi iespējamās finansiālās sekas, kas var rasties, ja Kopienas tiesību akti netiek pilnībā ievēroti.

| 36. | Attiecīgajām dalībvalstīm tiks atgādināts par to, cik svarīgi ir dokumentēt pārbaudes un pārskatus, ko veic pirms apstiprināšanas. Tas, ka attiecībā uz ekonomisko operatoru var uzsākt piespiedu piedziņu, automātiski nenozīmē, ka piešķirtie atvieglojumi būtu jāatceļ. Dalībvalstīm attiecībā uz katru gadījumu jāizvērtē visi tā aspekti. Ja nepareizi piešķirta samazināta garantija vai garantijas atbrīvojums rada konstatētus zaudējumus Kopienas budžetam, attiecīgai dalībvalstij jādara pieejami attiecīgie pašu resursi kopā ar procentiem par visiem saistītajiem kavējumiem. |
| --- | --- |

36.

Attiecīgajām dalībvalstīm tiks atgādināts par to, cik svarīgi ir dokumentēt pārbaudes un pārskatus, ko veic pirms apstiprināšanas. Tas, ka attiecībā uz ekonomisko operatoru var uzsākt piespiedu piedziņu, automātiski nenozīmē, ka piešķirtie atvieglojumi būtu jāatceļ. Dalībvalstīm attiecībā uz katru gadījumu jāizvērtē visi tā aspekti. Ja nepareizi piešķirta samazināta garantija vai garantijas atbrīvojums rada konstatētus zaudējumus Kopienas budžetam, attiecīgai dalībvalstij jādara pieejami attiecīgie pašu resursi kopā ar procentiem par visiem saistītajiem kavējumiem.

| 38. | Komisija pārbaudēs tāpat ir atklājusi, ka izmeklēšanas reti sākas nekavējoties. Ir izveidota ekspertu grupa jautājumos par tranzīta darbību izbeigšanu un izpildi, ieskaitot izmeklēšanas un piedziņas procedūras, kurai jāsniedz ziņojums līdz 2006. gada beigām. Visi izrietošie izmaiņu priekšlikumi tiks īstenoti 2007. gadā. |
| --- | --- |

38.

Komisija pārbaudēs tāpat ir atklājusi, ka izmeklēšanas reti sākas nekavējoties. Ir izveidota ekspertu grupa jautājumos par tranzīta darbību izbeigšanu un izpildi, ieskaitot izmeklēšanas un piedziņas procedūras, kurai jāsniedz ziņojums līdz 2006. gada beigām. Visi izrietošie izmaiņu priekšlikumi tiks īstenoti 2007. gadā.

| 41. | Ja principāli nesadarbojas, pārvaldēm jau tagad ir līdzekļi, lai liegtu vai atceltu tranzīta vienkāršojumus, piemēram vispārējā garantija vai samazinājums, kas piešķirts atsauces summas apmērā. Līdz ar reformu muitai tika īpaši dota iespēja uzsākt piedziņu neatkarīgi no principāla sadarbības pakāpes. Turpmākas sankcijas un sodi šobrīd ietilpst dalībvalstu kompetencē, kaut gan Komisijas priekšlikums par modernizētu Muitas kodeksu (1) nodrošina konverģences struktūru. |
| --- | --- |

41.

Ja principāli nesadarbojas, pārvaldēm jau tagad ir līdzekļi, lai liegtu vai atceltu tranzīta vienkāršojumus, piemēram vispārējā garantija vai samazinājums, kas piešķirts atsauces summas apmērā. Līdz ar reformu muitai tika īpaši dota iespēja uzsākt piedziņu neatkarīgi no principāla sadarbības pakāpes. Turpmākas sankcijas un sodi šobrīd ietilpst dalībvalstu kompetencē, kaut gan Komisijas priekšlikums par modernizētu Muitas kodeksu (1) nodrošina konverģences struktūru.

| 42. | Izmeklēšanas procedūrā, kas balstījās uz drukātu informāciju, bija bieži kavējumi. Elektroniskais JDTS “izmeklēšanas apstrādes” modulis, ko ieviesa 2006. gada janvārī, bija paredzēts šīs problēmas atrisināšanai. Kārtējo pārbaužu slēdzieni liecina, ka modulis problēmu atrisina. Komisija pārraudzīs Tiesas norādītos gadījumus, kad ekonomiskie operatori paši ir paziņojuši par preču saņemšanu, bet tūlītēja rīcība, lai nodrošinātu, ka preces tikušas deklarētas citam muitas režīmam, acīmredzot nesekoja. |
| --- | --- |

42.

Izmeklēšanas procedūrā, kas balstījās uz drukātu informāciju, bija bieži kavējumi. Elektroniskais JDTS “izmeklēšanas apstrādes” modulis, ko ieviesa 2006. gada janvārī, bija paredzēts šīs problēmas atrisināšanai. Kārtējo pārbaužu slēdzieni liecina, ka modulis problēmu atrisina. Komisija pārraudzīs Tiesas norādītos gadījumus, kad ekonomiskie operatori paši ir paziņojuši par preču saņemšanu, bet tūlītēja rīcība, lai nodrošinātu, ka preces tikušas deklarētas citam muitas režīmam, acīmredzot nesekoja.

| 43. | Komisijas veiktās pārbaudes vēl arvien notiek, bet norādes liecina, ka gadījumi, kuriem izmanto izmeklēšanas procedūru, tiek atrisināti daudz ātrāk. |
| --- | --- |

43.

Komisijas veiktās pārbaudes vēl arvien notiek, bet norādes liecina, ka gadījumi, kuriem izmanto izmeklēšanas procedūru, tiek atrisināti daudz ātrāk.

| 45. | Eiropas Kopienu Tiesa (EKT) 2006. gada oktobrī sprieda vairākās lietās, kas saistītas ar konkrēto ietekmi, ko rada dažādi noteikumi, kas saistīti ar nepabeigtām tranzīta plūsmām (tostarp noteikumi saskaņā ar TIR konvenciju) Trīs spriedumos, kas ietekmē pašreiz spēkā esošos tiesību aktus, EKT apstiprināja Komisijas nostāju (2). |
| --- | --- |

45.

Eiropas Kopienu Tiesa (EKT) 2006. gada oktobrī sprieda vairākās lietās, kas saistītas ar konkrēto ietekmi, ko rada dažādi noteikumi, kas saistīti ar nepabeigtām tranzīta plūsmām (tostarp noteikumi saskaņā ar TIR konvenciju) Trīs spriedumos, kas ietekmē pašreiz spēkā esošos tiesību aktus, EKT apstiprināja Komisijas nostāju (2).

| 46. | Arī Komisija ir bieži konstatējusi, ka, neskatoties uz skaidrām tiesiskajām normām, dalībvalstis novēloti konstatējušas parādus par nepabeigtām tranzīta operācijām. Ir veikti pasākumi, lai padarītu iesaistītos pašu resursus pieejamus, un ir aprēķināti procenti par kavējumiem. Gadījumos, kad kavējumi šķituši sistemātiski, dalībvalstīm bija jāveic dziļāka izmeklēšana, lai noteiktu citus gadījumus. Komisija rīkosies attiecībā uz gadījumiem, kurus Tiesa ir norādījusi trijās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

46.

Arī Komisija ir bieži konstatējusi, ka, neskatoties uz skaidrām tiesiskajām normām, dalībvalstis novēloti konstatējušas parādus par nepabeigtām tranzīta operācijām. Ir veikti pasākumi, lai padarītu iesaistītos pašu resursus pieejamus, un ir aprēķināti procenti par kavējumiem. Gadījumos, kad kavējumi šķituši sistemātiski, dalībvalstīm bija jāveic dziļāka izmeklēšana, lai noteiktu citus gadījumus. Komisija rīkosies attiecībā uz gadījumiem, kurus Tiesa ir norādījusi trijās dalībvalstīs.

| 48. | Tiesas minētos gadījumus, kuri ietekmē tradicionālos pašu resursus, tiks pārraudzītas kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

48.

Tiesas minētos gadījumus, kuri ietekmē tradicionālos pašu resursus, tiks pārraudzītas kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm.

| 49. | Paaugstināta riska precēm un dažos citos gadījumos (3) tranzīta deklarācijās obligāti norādāms preces kods (skatīt Tiesas 9. zemsvītras piezīmi). Ja vērtība un preces kods nav norādīti operācijas tranzīta deklarācijā, informāciju, kas nepieciešama, lai aprēķinātu muitas parādu, parasti iegūst izmeklēšanas procedūras gaitā. Ja tas nenotiek, muitas parādu parasti aprēķina, pamatojoties uz augstāko tarifu. |
| --- | --- |

49.

Paaugstināta riska precēm un dažos citos gadījumos (3) tranzīta deklarācijās obligāti norādāms preces kods (skatīt Tiesas 9. zemsvītras piezīmi). Ja vērtība un preces kods nav norādīti operācijas tranzīta deklarācijā, informāciju, kas nepieciešama, lai aprēķinātu muitas parādu, parasti iegūst izmeklēšanas procedūras gaitā. Ja tas nenotiek, muitas parādu parasti aprēķina, pamatojoties uz augstāko tarifu.

| 51. | Komisija pārraudzīs Tiesas slēdzienu izpildi kopā ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

51.

Komisija pārraudzīs Tiesas slēdzienu izpildi kopā ar dalībvalstīm.

| 53.–54. | Likums par to, kā nodrošinātā parādu daļa jāuzskaita, ir skaidrs – šī daļa ir jāieraksta A kontā, ja vien nav saņemta rakstiska apelācija pirms parāds jādara pieejams, kas varētu mainīt parāda apmēru. Ja attiecas šie apstākļi, to var ierakstīt B kontā. Neskatoties uz šo skaidrību un to, ka visām dalībvalstīm ir ieteikta pareizā prakse, Komisija apzinās, ka dažas muitas iestādes nepareizi rīkojas ar garantētajiem parādiem un ka trīs dalībvalstīs tie tika sistemātiski ierakstīti B kontā. Eiropas Kopienu Tiesas nesenajos negatīvajos spriedumos attiecībā uz divām no šīm dalībvalstīm (4) apstiprināts, ka tas neatbilda likumam. Pašreiz tiek veikti pasākumi, lai pārliecinātos, ka visas dalībvalstis ir informētas par Tiesas spriedumiem, un lai iekasētu visas tradicionālo pašu resursu summas, kas nav darīti pieejami, kā arī procentus par visiem saistītajiem kavējumiem. |
| --- | --- |

53.–54.

Likums par to, kā nodrošinātā parādu daļa jāuzskaita, ir skaidrs – šī daļa ir jāieraksta A kontā, ja vien nav saņemta rakstiska apelācija pirms parāds jādara pieejams, kas varētu mainīt parāda apmēru. Ja attiecas šie apstākļi, to var ierakstīt B kontā. Neskatoties uz šo skaidrību un to, ka visām dalībvalstīm ir ieteikta pareizā prakse, Komisija apzinās, ka dažas muitas iestādes nepareizi rīkojas ar garantētajiem parādiem un ka trīs dalībvalstīs tie tika sistemātiski ierakstīti B kontā. Eiropas Kopienu Tiesas nesenajos negatīvajos spriedumos attiecībā uz divām no šīm dalībvalstīm (4) apstiprināts, ka tas neatbilda likumam. Pašreiz tiek veikti pasākumi, lai pārliecinātos, ka visas dalībvalstis ir informētas par Tiesas spriedumiem, un lai iekasētu visas tradicionālo pašu resursu summas, kas nav darīti pieejami, kā arī procentus par visiem saistītajiem kavējumiem.

| 56. | Datu ticamība un pilnība ES līmenī ir atkarīga no tā, cik pareizi dalībvalstis piemēro juridiskās prasības un procedūras attiecībā uz ziņošanu par krāpšanām un pārkāpumiem, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 515/97 un Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000. OWNRES dati nebūt neatspoguļo tranzīta krāpšanu un neatbilstību tendenci, ja tos salīdzina ar datiem no citiem pieejamajiem avotiem un rādītājiem (savstarpējās palīdzības sakari, Muitas informācijas sistēma, EWS) Piemēram, kopš 2001. gada OLAF ir maz saskāries ar tranzīta krāpšanu gadījumiem. Šo tendenci, kas samazinās, apliecina arī sarūkošais savstarpējās palīdzības ziņojumu skaits, ko OLAF publicē par tranzīta krāpšanām (no vidēji 35 % no savstarpējās palīdzības ziņojumu kopskaita gadā, kas publicēti 1990. gadu sākumā, uz mazāk nekā 3 % kopš 2001. gada), un operatīvo lietu, kas tieši saistītas ar tranzīta plūsmām, neesamību Muitas informācijas sistēmā (CIS). Līdz šim tikai viena CIS lieta no 620 ir saistīta ar tranzītu. |
| --- | --- |

56.

Datu ticamība un pilnība ES līmenī ir atkarīga no tā, cik pareizi dalībvalstis piemēro juridiskās prasības un procedūras attiecībā uz ziņošanu par krāpšanām un pārkāpumiem, kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 515/97 un Regulā (EK, Euratom) Nr. 1150/2000. OWNRES dati nebūt neatspoguļo tranzīta krāpšanu un neatbilstību tendenci, ja tos salīdzina ar datiem no citiem pieejamajiem avotiem un rādītājiem (savstarpējās palīdzības sakari, Muitas informācijas sistēma, EWS) Piemēram, kopš 2001. gada OLAF ir maz saskāries ar tranzīta krāpšanu gadījumiem. Šo tendenci, kas samazinās, apliecina arī sarūkošais savstarpējās palīdzības ziņojumu skaits, ko OLAF publicē par tranzīta krāpšanām (no vidēji 35 % no savstarpējās palīdzības ziņojumu kopskaita gadā, kas publicēti 1990. gadu sākumā, uz mazāk nekā 3 % kopš 2001. gada), un operatīvo lietu, kas tieši saistītas ar tranzīta plūsmām, neesamību Muitas informācijas sistēmā (CIS). Līdz šim tikai viena CIS lieta no 620 ir saistīta ar tranzītu.

| 57. | Komisija uzskata, ka ir būtiski analizēt atklāto tranzīta plūsmu situāciju. Komisija koncentrē šo analīzi uz starptautiskajām tranzīta plūsmām, jo tie bija vienīgie neatkarīgie dati, kas bija pieejami kopējā sistēmā. |
| --- | --- |

57.

Komisija uzskata, ka ir būtiski analizēt atklāto tranzīta plūsmu situāciju. Komisija koncentrē šo analīzi uz starptautiskajām tranzīta plūsmām, jo tie bija vienīgie neatkarīgie dati, kas bija pieejami kopējā sistēmā.

| 59. | Kā minēts nesenajos Komisijas gada pārskatos par krāpšanu apkarošanu, netiek uzskatīts, ka OWNRES dati atspoguļo patieso tendenci tranzīta krāpšanu jomā. Dati ir pretrunā citiem pieejamajiem rādītājiem (EWS, savstarpējās palīdzības sakari, CIS); skatīt arī atbildi uz 56. punktu. Komisija 2004. gadā informēja budžeta iestādi par to, ka OWNRES nav uzticams informācijas avots, jo dalībvalstu fiksētie dati ir nepilnīgi un nav atjaunināti. Dalībvalstis tika aicinātas uzlabot savu darbu, un tās attiecīgi rīkojas. Attiecībā uz ziņošanu ir panākti būtiski uzlabojumi, un jaunākie rezultāti liecina, ka OWNRES un B konta dati šobrīd ir salīdzināmi par 90 %. Komisija turpinās uzraudzīt dalībvalstu darbu. |
| --- | --- |

59.

Kā minēts nesenajos Komisijas gada pārskatos par krāpšanu apkarošanu, netiek uzskatīts, ka OWNRES dati atspoguļo patieso tendenci tranzīta krāpšanu jomā. Dati ir pretrunā citiem pieejamajiem rādītājiem (EWS, savstarpējās palīdzības sakari, CIS); skatīt arī atbildi uz 56. punktu. Komisija 2004. gadā informēja budžeta iestādi par to, ka OWNRES nav uzticams informācijas avots, jo dalībvalstu fiksētie dati ir nepilnīgi un nav atjaunināti. Dalībvalstis tika aicinātas uzlabot savu darbu, un tās attiecīgi rīkojas. Attiecībā uz ziņošanu ir panākti būtiski uzlabojumi, un jaunākie rezultāti liecina, ka OWNRES un B konta dati šobrīd ir salīdzināmi par 90 %. Komisija turpinās uzraudzīt dalībvalstu darbu.

| 64. | Līdz ar Regulas (EK) Nr. 648/2005 pieņemšanu un īstenošanu skaidrs tiesiskais pamats muitas kontrolei, kas balstīta uz riska analīzi, kļūs par īstenību un dalībvalstu juridisku pienākumu (Regulas (EEK) Nr. 2913/92, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 648/2005, 13. pants). Strādāt ar skaidriem un labi pielāgotiem profiliem, vienotiem kritērijiem un prioritārām kontroles jomām ir daudz efektīvāk nekā no sākuma ieviest minimālo kontroles intensitāti, kas var novest pie resursu novirzīšanas no paaugstinātas bīstamības sūtījumiem uz parastiem sūtījumiem, lai tikai ievērotu minimālo kontroles intensitāti. Tomēr Komisija neizslēdz to, ka, pamatojoties uz pieredzi, tā varētu tiesību aktus izstrādāt sīkāk.
  Attiecībā uz preču kodu lūdzu skatīt Komisijas atbildi uz 49. punktu. |
| --- | --- |

64.

Līdz ar Regulas (EK) Nr. 648/2005 pieņemšanu un īstenošanu skaidrs tiesiskais pamats muitas kontrolei, kas balstīta uz riska analīzi, kļūs par īstenību un dalībvalstu juridisku pienākumu (Regulas (EEK) Nr. 2913/92, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 648/2005, 13. pants). Strādāt ar skaidriem un labi pielāgotiem profiliem, vienotiem kritērijiem un prioritārām kontroles jomām ir daudz efektīvāk nekā no sākuma ieviest minimālo kontroles intensitāti, kas var novest pie resursu novirzīšanas no paaugstinātas bīstamības sūtījumiem uz parastiem sūtījumiem, lai tikai ievērotu minimālo kontroles intensitāti. Tomēr Komisija neizslēdz to, ka, pamatojoties uz pieredzi, tā varētu tiesību aktus izstrādāt sīkāk.

Attiecībā uz preču kodu lūdzu skatīt Komisijas atbildi uz 49. punktu.

| 65. | Komisija pašreiz ierosina, ka sūtījumu atlasē kontroles nolūkam jāiekļauj nejaušības elements. Turklāt ar dalībvalstīm jāvienojas saskaņā ar komiteju procedūru par kopīgām prioritārajām kontroles jomām, kuras, pamatojoties uz riska analīzi, izmantojot vienotus kritērijus, tiks pakļautas paaugstinātam muitas kontroļu līmenim konkrētā periodā. Tiesas bažas un ieteikumi tiks apsvērti Kodeksa komitejā. |
| --- | --- |

65.

Komisija pašreiz ierosina, ka sūtījumu atlasē kontroles nolūkam jāiekļauj nejaušības elements. Turklāt ar dalībvalstīm jāvienojas saskaņā ar komiteju procedūru par kopīgām prioritārajām kontroles jomām, kuras, pamatojoties uz riska analīzi, izmantojot vienotus kritērijus, tiks pakļautas paaugstinātam muitas kontroļu līmenim konkrētā periodā. Tiesas bažas un ieteikumi tiks apsvērti Kodeksa komitejā.

| 66. | Šobrīd Komisijai nav pieejas datiem, tā var redzēt tikai ziņojuma aploksni, nevis tā saturu. Tomēr Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai piekļūtu JDTS datiem, kas sniegs pārskatu par tranzītā esošo paaugstināta riska preču konsolidētajiem pārvadāšanas maršrutiem, kā arī ļaus veikt šādu preču stratēģisku un operatīvu analīzi. |
| --- | --- |

66.

Šobrīd Komisijai nav pieejas datiem, tā var redzēt tikai ziņojuma aploksni, nevis tā saturu. Tomēr Komisija veic nepieciešamos pasākumus, lai piekļūtu JDTS datiem, kas sniegs pārskatu par tranzītā esošo paaugstināta riska preču konsolidētajiem pārvadāšanas maršrutiem, kā arī ļaus veikt šādu preču stratēģisku un operatīvu analīzi.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

| 68. | Komisija pārraudzīs tehniskās problēmas un Tiesas norādītos trūkumus katrā gadījumā individuāli, jo īpaši tad, ja rodas finansiālas sekas, un uzraudzīs situāciju, kā arī mudinās pārvaldes pareizi piemērot noteikumus.
  Šim nolūkam Komisija nodrošinās, ka tiesiskās normas ir skaidras un nepārprotamas, un, ja nepieciešams, ierosinās labojumus. Komisija sniegs turpmākas sīkākas vadlīnijas par to, kā piemērojami konkrēti noteikumi, izmantojot administratīvus pasākumus, piemēram, Tranzīta rokasgrāmatu. Ja šaubas saglabājas, Komisija piedāvās sistēmu šādu šaubu noskaidrošanai.
  Visbeidzot Komisija apsvērs pārkāpumu procedūru piemērošanu attiecībā uz dalībvalstīm atbilstīgi pamatotos gadījumos, kad Kopienas tiesību akti nav piemēroti vai ir piemēroti nepareizi.
  Lūdzu skatīt arī atbildi uz 66. punktu. |
| --- | --- |

68.

Komisija pārraudzīs tehniskās problēmas un Tiesas norādītos trūkumus katrā gadījumā individuāli, jo īpaši tad, ja rodas finansiālas sekas, un uzraudzīs situāciju, kā arī mudinās pārvaldes pareizi piemērot noteikumus.

Šim nolūkam Komisija nodrošinās, ka tiesiskās normas ir skaidras un nepārprotamas, un, ja nepieciešams, ierosinās labojumus. Komisija sniegs turpmākas sīkākas vadlīnijas par to, kā piemērojami konkrēti noteikumi, izmantojot administratīvus pasākumus, piemēram, Tranzīta rokasgrāmatu. Ja šaubas saglabājas, Komisija piedāvās sistēmu šādu šaubu noskaidrošanai.

Visbeidzot Komisija apsvērs pārkāpumu procedūru piemērošanu attiecībā uz dalībvalstīm atbilstīgi pamatotos gadījumos, kad Kopienas tiesību akti nav piemēroti vai ir piemēroti nepareizi.

Lūdzu skatīt arī atbildi uz 66. punktu.

| 69. | a) | Saskaņā ar Tiesas ieteikumu, sīki izstrādāta operatīvā vienošanās 2006. gada jūlijā jau tika pieņemta, lai attiektos uz kritiskām situācijām, kas ietekmē JDTS pieejamību un nepārtrauktību. |
| --- | --- | --- |

69.

a)

Saskaņā ar Tiesas ieteikumu, sīki izstrādāta operatīvā vienošanās 2006. gada jūlijā jau tika pieņemta, lai attiektos uz kritiskām situācijām, kas ietekmē JDTS pieejamību un nepārtrauktību.

| b) | JDTS darbības uzraudzība arī ir uzlabota un 2007. gadā tiks vēl vairāk uzlabota; lūdzu skatīt arī atbildi uz 24. punktu. |
| --- | --- |

b)

JDTS darbības uzraudzība arī ir uzlabota un 2007. gadā tiks vēl vairāk uzlabota; lūdzu skatīt arī atbildi uz 24. punktu.

| 70. | Komisija nolēma atlikt jebkādas tranzīta plaša mēroga pārbaudes līdz brīdim, kad būs pilnībā ieviesta JDTS sistēma, lai varētu izdarīt secinājumus par tās efektivitāti. |
| --- | --- |

70.

Komisija nolēma atlikt jebkādas tranzīta plaša mēroga pārbaudes līdz brīdim, kad būs pilnībā ieviesta JDTS sistēma, lai varētu izdarīt secinājumus par tās efektivitāti.

| 71. | Arī Komisija ir konstatējusi, ka dažas dalībvalstis nespēj pēc notikuma uzrādīt, ka ir veiktas visas vajadzīgās pārbaudes par uzņēmuma piemērotību atviegloto procedūru piešķiršanai. Tomēr iespējamais kaitējums Kopienas budžetam ir ierobežots: ja nepareizi piešķirtas garantijas izrādītos nepietiekamas, attiecīgā dalībvalsts būtu atbildīga par visiem zaudētajiem pašu resursiem un atbilstošos gadījumos arī par procentiem.
  Iepriekšējās izmeklēšanas procedūras gaitā, kas bija balstīta uz drukātu informāciju, bija pārāk daudz gadījumu, kas tika uzrādīti kā nepabeigti pārsūtīšanas kavējumu un citu procedūrai raksturīgu problēmu dēļ. JDTS tiek galā ar pārslodzi. Turklāt tiek gatavots ekspertu grupas pārskats (skatīt atbildi uz 38. punktu).
  Ja Komisija kārtējo pārbaužu laikā vai Tiesas darbības rezultātā konstatē kavēšanos padarīt pieejamus tradicionālos pašu resursus, dalībvalstīm jāsamaksā visi pienākošie pašu resursi, kā arī, ja nepieciešams, procenti par kavējumiem. Ja ir pierādījumi, ka kavējumi bijuši sistemātiski, dalībvalstīm jāizmeklē ikviens šāds gadījums un jāveic vajadzīgās finanšu korekcijas. |
| --- | --- |

71.

Arī Komisija ir konstatējusi, ka dažas dalībvalstis nespēj pēc notikuma uzrādīt, ka ir veiktas visas vajadzīgās pārbaudes par uzņēmuma piemērotību atviegloto procedūru piešķiršanai. Tomēr iespējamais kaitējums Kopienas budžetam ir ierobežots: ja nepareizi piešķirtas garantijas izrādītos nepietiekamas, attiecīgā dalībvalsts būtu atbildīga par visiem zaudētajiem pašu resursiem un atbilstošos gadījumos arī par procentiem.

Iepriekšējās izmeklēšanas procedūras gaitā, kas bija balstīta uz drukātu informāciju, bija pārāk daudz gadījumu, kas tika uzrādīti kā nepabeigti pārsūtīšanas kavējumu un citu procedūrai raksturīgu problēmu dēļ. JDTS tiek galā ar pārslodzi. Turklāt tiek gatavots ekspertu grupas pārskats (skatīt atbildi uz 38. punktu).

Ja Komisija kārtējo pārbaužu laikā vai Tiesas darbības rezultātā konstatē kavēšanos padarīt pieejamus tradicionālos pašu resursus, dalībvalstīm jāsamaksā visi pienākošie pašu resursi, kā arī, ja nepieciešams, procenti par kavējumiem. Ja ir pierādījumi, ka kavējumi bijuši sistemātiski, dalībvalstīm jāizmeklē ikviens šāds gadījums un jāveic vajadzīgās finanšu korekcijas.

| 72. | Vajadzības gadījumā Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis atlīdzina Kopienas budžetā par visām pašu resursu summām, kuriem vajadzēja būt pieejamiem, bet tie tādi nebija, jo dalībvalstis laikus neveica pasākumus attiecībā uz acīmredzami nepabeigtām tranzīta plūsmām.
  Komisija ir ņēmusi vērā trūkumus, kas, izstrādājot īstenošanas noteikumus atzītā ekonomiskā operatora (AEO) statusam, konstatēti dažādās jomās. Tas tiks ņemts vērā turpmāk, izstrādājot AEO vadlīnijas. Regulas (EK) Nr. 648/2005 Īstenošanas noteikumu 14.q pantā paredzēts, ka, tiklīdz ir piešķirts AEO statuss, muitas iestādes uzrauga AEO atbilstību izvirzītajiem nosacījumiem un kritērijiem. Turklāt muitas iestāde, kas piešķīrusi statusu, izvērtēs statusa turpināšanu ikreiz, kad mainās attiecīgie Kopienas tiesību akti, vai arī, ja šai iestādei ir pamatotas norādes uz to, ka attiecīgie nosacījumi vairs netiek ievēroti.
  Attiecībā uz izmeklēšanas procedūrām:






  a) | Komisija var apstiprināt, ka izmeklēšanas procedūras datorizācija jau veicina ātrāku pieprasījumu apstrādi. Vajadzības gadījumā tiks veikti koriģējošie pasākumi, un, kā minēts atbildē uz 71. punktu, tiek gatavots atsevišķs pārskats par izmeklēšanas procedūru. Viens no Komisijas mērķiem ir saīsināt termiņus pēc JDTS ieviešanas. |
| --- | --- | --- |

72.

Vajadzības gadījumā Komisija ir veikusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis atlīdzina Kopienas budžetā par visām pašu resursu summām, kuriem vajadzēja būt pieejamiem, bet tie tādi nebija, jo dalībvalstis laikus neveica pasākumus attiecībā uz acīmredzami nepabeigtām tranzīta plūsmām.

Komisija ir ņēmusi vērā trūkumus, kas, izstrādājot īstenošanas noteikumus atzītā ekonomiskā operatora (AEO) statusam, konstatēti dažādās jomās. Tas tiks ņemts vērā turpmāk, izstrādājot AEO vadlīnijas. Regulas (EK) Nr. 648/2005 Īstenošanas noteikumu 14.q pantā paredzēts, ka, tiklīdz ir piešķirts AEO statuss, muitas iestādes uzrauga AEO atbilstību izvirzītajiem nosacījumiem un kritērijiem. Turklāt muitas iestāde, kas piešķīrusi statusu, izvērtēs statusa turpināšanu ikreiz, kad mainās attiecīgie Kopienas tiesību akti, vai arī, ja šai iestādei ir pamatotas norādes uz to, ka attiecīgie nosacījumi vairs netiek ievēroti.

Attiecībā uz izmeklēšanas procedūrām:

a)

Komisija var apstiprināt, ka izmeklēšanas procedūras datorizācija jau veicina ātrāku pieprasījumu apstrādi. Vajadzības gadījumā tiks veikti koriģējošie pasākumi, un, kā minēts atbildē uz 71. punktu, tiek gatavots atsevišķs pārskats par izmeklēšanas procedūru. Viens no Komisijas mērķiem ir saīsināt termiņus pēc JDTS ieviešanas.

| b) | Līdz ar reformu muitai tika īpaši dota iespēja uzsākt piedziņu neatkarīgi no principāla sadarbības pakāpes. Sankcijas un sodi šobrīd ietilpst dalībvalstu kompetencē, kaut gan Komisijas priekšlikums par modernizētu Muitas kodeksu nodrošina konverģences struktūru (skatīt 41. punktu). |
| --- | --- |

b)

Līdz ar reformu muitai tika īpaši dota iespēja uzsākt piedziņu neatkarīgi no principāla sadarbības pakāpes. Sankcijas un sodi šobrīd ietilpst dalībvalstu kompetencē, kaut gan Komisijas priekšlikums par modernizētu Muitas kodeksu nodrošina konverģences struktūru (skatīt 41. punktu).

Attiecībā uz piedziņas procedūrām:

| a) | Šo ieteikumu īsteno 2006. gada pārbaužu programmā, kuras galvenā tēma bija tranzīts. Šo pārbaužu vispārējais mērķis bija pārliecināties, ka dalībvalstu procedūras nepabeigtu operāciju pārraudzīšanai atbilst attiecīgajiem noteikumiem un ka ir pareizi aprēķināti, noteikti un uzskaitīti pašu resursi. |
| --- | --- |

a)

Šo ieteikumu īsteno 2006. gada pārbaužu programmā, kuras galvenā tēma bija tranzīts. Šo pārbaužu vispārējais mērķis bija pārliecināties, ka dalībvalstu procedūras nepabeigtu operāciju pārraudzīšanai atbilst attiecīgajiem noteikumiem un ka ir pareizi aprēķināti, noteikti un uzskaitīti pašu resursi.

| b) | Komisija ir izskatījusi jautājumu par to, vai preču kods un preču vērtība būtu obligāti norādāma visās tranzīta deklarācijās (t.i., papildus 49. punktā minētajiem gadījumiem). Tā kā tranzītā deklarētājs bieži vien nav ne eksportētājs, ne importētājs, īpaša uzmanība jāpievērš papildu izmaksām operatoram, lai sniegtu šāda veida informāciju, un tas jālīdzsvaro ar muitas uzsākto piedziņas lietu ierobežoto skaitu. Kopumā Komisija uzskata, ka tranzīta mērķiem šāda veida informācija nav nepieciešama visām tranzīta deklarācijām un, ja muita rūpīgi veic izmeklēšanas procedūru, atbilstošais nodokļa apmērs tiks piedzīts. Skatīt arī atbildi uz 72. punkta a) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

Komisija ir izskatījusi jautājumu par to, vai preču kods un preču vērtība būtu obligāti norādāma visās tranzīta deklarācijās (t.i., papildus 49. punktā minētajiem gadījumiem). Tā kā tranzītā deklarētājs bieži vien nav ne eksportētājs, ne importētājs, īpaša uzmanība jāpievērš papildu izmaksām operatoram, lai sniegtu šāda veida informāciju, un tas jālīdzsvaro ar muitas uzsākto piedziņas lietu ierobežoto skaitu. Kopumā Komisija uzskata, ka tranzīta mērķiem šāda veida informācija nav nepieciešama visām tranzīta deklarācijām un, ja muita rūpīgi veic izmeklēšanas procedūru, atbilstošais nodokļa apmērs tiks piedzīts. Skatīt arī atbildi uz 72. punkta a) apakšpunktu.

Attiecībā uz garantiju sistēmu:

| a) | Komisija turpinās uzraudzīt dalībvalstu procedūras. |
| --- | --- |

a)

Komisija turpinās uzraudzīt dalībvalstu procedūras.

| b) | Komisija turpinās atlasīt tēmas savām atbilstības pārbaudēm dalībvalstīs, izmantojot riska analīzi. Pirms 2006. gada tranzīta jautājumi tika izvirzīti iekļaušanai pārbaudēs, taču tie netika izvēlēti izpētei, jo mēs vēlējāmies sagaidīt pilnīgāku JDTS ieviešanu. Komisija uzskata, ka turpmākas pārbaudes saistībā ar tranzītu ir iespējamas 2007. gadā. |
| --- | --- |

b)

Komisija turpinās atlasīt tēmas savām atbilstības pārbaudēm dalībvalstīs, izmantojot riska analīzi. Pirms 2006. gada tranzīta jautājumi tika izvirzīti iekļaušanai pārbaudēs, taču tie netika izvēlēti izpētei, jo mēs vēlējāmies sagaidīt pilnīgāku JDTS ieviešanu. Komisija uzskata, ka turpmākas pārbaudes saistībā ar tranzītu ir iespējamas 2007. gadā.

| 73. | Komisija informāciju par iespējamu krāpniecisku darbību iegūst no dažādiem avotiem. Kopumā rādītāji liecina, ka krāpšanas tranzīta jomā ir samazinājušās. |
| --- | --- |

73.

Komisija informāciju par iespējamu krāpniecisku darbību iegūst no dažādiem avotiem. Kopumā rādītāji liecina, ka krāpšanas tranzīta jomā ir samazinājušās.

| 74. | Līdz ar Regulas (EK) Nr. 648/2005 pieņemšanu un īstenošanu skaidrs tiesiskais pamats muitas kontrolei, kas balstīta uz riska analīzi, kļūs par īstenību un dalībvalstu juridisku pienākumu (Regulas (EEK) Nr. 2913/92, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 648/2005, 13. pants).
  Jau tiek izmantota riska informācijas lapa (RIF), kas ir galvenais elements Regulā (EK) Nr. 648/2005 prasītās kopējās riska pārvaldības sistēmas izstrādāšanā, kas veicina dalībvalstu savstarpējo apmaiņu ar riska informāciju par muitas kontroles jautājumiem, tostarp tranzītu. |
| --- | --- |

74.

Līdz ar Regulas (EK) Nr. 648/2005 pieņemšanu un īstenošanu skaidrs tiesiskais pamats muitas kontrolei, kas balstīta uz riska analīzi, kļūs par īstenību un dalībvalstu juridisku pienākumu (Regulas (EEK) Nr. 2913/92, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 648/2005, 13. pants).

Jau tiek izmantota riska informācijas lapa (RIF), kas ir galvenais elements Regulā (EK) Nr. 648/2005 prasītās kopējās riska pārvaldības sistēmas izstrādāšanā, kas veicina dalībvalstu savstarpējo apmaiņu ar riska informāciju par muitas kontroles jautājumiem, tostarp tranzītu.

---

(1)  COM(2005) 608 galīgā redakcija, 2005. gada 30. novembris.

(2)  Lieta C–105/02, C–377/03 un C–275/04, 2006. gada 5. oktobra spriedumi.

(3)  Ikreiz, kad viena un tā pati persona aizpilda tranzīta deklarāciju vienlaikus ar muitas deklarāciju, vai pēc tās aizpildīšanas, kurā iekļauts preču kods, un ikreiz, kad tas prasīts Kopienas tiesību aktos.

(4)  Lieta C–105/02 un C–377/03.

---