# Europeiska unionens C 51/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 51 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången6 mars 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 51

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången6 mars 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | Regionkommittén |
| | 66:e - - plenarsession den 11 – 12 oktober 2006 |
| 2007/C 051/01 | Yttrande från Regionkommittén om Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter | 1 |
| 2007/C 051/02 | Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television | 7 |
| 2007/C 051/03 | Yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2005, 2005/ELAR/001 och kommissionens meddelande Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd | 16 |
| 2007/C 051/04 | Yttrande från Regionkommittén om Grönbok om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning och om Meddelande från kommissionen – Handlingsplan för biomassa och om Kommissionens meddelande – En EU-strategi för biodrivmedel | 23 |
| 2007/C 051/05 | Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om offentlig-privata partnerskap och EG:s lagstiftning om offentlig upphandling och koncessioner | 27 |
| 2007/C 051/06 | Yttrande från Regionkommittén om Inrättandet av europeiska territoriella pakter: Förslag till översyn av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser | 31 |
| 2007/C 051/07 | Yttrande från Regionkommittén om Situationen för underåriga utan medföljande vuxen i immigrationsprocessen – De lokala och regionala myndigheternas roll och förslag | 35 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

Regionkommittén

66:e - - plenarsession den 11 – 12 oktober 2006

2007/C 051/01

Yttrande från Regionkommittén om Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

1

2007/C 051/02

Yttrande från Regionkommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television

7

2007/C 051/03

Yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2005, 2005/ELAR/001 och kommissionens meddelande Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd

16

2007/C 051/04

Yttrande från Regionkommittén om Grönbok om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning och om Meddelande från kommissionen – Handlingsplan för biomassa och om Kommissionens meddelande – En EU-strategi för biodrivmedel

23

2007/C 051/05

Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om offentlig-privata partnerskap och EG:s lagstiftning om offentlig upphandling och koncessioner

27

2007/C 051/06

Yttrande från Regionkommittén om Inrättandet av europeiska territoriella pakter: Förslag till översyn av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser

31

2007/C 051/07

Yttrande från Regionkommittén om Situationen för underåriga utan medföljande vuxen i immigrationsprocessen – De lokala och regionala myndigheternas roll och förslag

35

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

Regionkommittén

66:e - - plenarsession den 11 – 12 oktober 2006

| 6.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter”

(2007/C 51/01)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (KOM(2006) 91 slutlig – 2006/0033 (COD)),

rådets beslut av den 27 mars 2006 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i ärendet,

ordförandens beslut av den 22 februari 2006 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs yttrande om meddelande om Omstruktureringar och sysselsättning – Att förutse omstruktureringar och ge stöd i samband med dem i syfte att utveckla sysselsättningen: Europeiska unionens roll (KOM(2005) 120 slutlig, (CdR 148/2005 fin),

Regionkommitténs resolution om Regionkommitténs prioriteringar 2006 (CdR 275/2005 fin),

det utkast till yttrande som antogs den 3 juli 2006 (CdR 137/2006 rév. 1), föredragande: Irene Oldfather, ledamot av det skotska parlamentet (UK–PSE).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 66:e plenarsession den 11–12 oktober 2006 (sammanträdet den 11 oktober).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

| 1.1 | Regionkommittén anser att den europeiska ekonomins grundläggande sociala karaktär – en tillräckligt hög nivå på välfärdstjänster som arbetslöshetsåtgärder, pensioner och andra sociala förmåner samt ett visst mått av anställningsskydd – bör behållas men däremot moderniseras på behörig europeisk, nationell eller regional nivå i linje med subsidiaritetsprincipen för att säkerställa en EU-ekonomi som är konkurrenskraftig och i stånd att stå emot framtida demografiska tryck och möta den utmaning som globaliseringen utgör. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser att den europeiska ekonomins grundläggande sociala karaktär – en tillräckligt hög nivå på välfärdstjänster som arbetslöshetsåtgärder, pensioner och andra sociala förmåner samt ett visst mått av anställningsskydd – bör behållas men däremot moderniseras på behörig europeisk, nationell eller regional nivå i linje med subsidiaritetsprincipen för att säkerställa en EU-ekonomi som är konkurrenskraftig och i stånd att stå emot framtida demografiska tryck och möta den utmaning som globaliseringen utgör.

| 1.2 | ReK välkomnar förslaget att inrätta en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter genom vilken gemenskapen kan visa sin solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av förändrade mönster inom världshandeln. ReK anser att stöd till enskilda arbetstagare som omskolas inför en kommande anställning inte utgör något ”sysselsättningsunderstöd” utan i stället lättar den börda som arbetslösheten innebär för den enskilde och staten, maximerar användningen av viktiga ekonomiska resurser och främjar en ökad medvetenhet om och acceptans av globaliseringen och flexibiliteten på arbetsmarknaden. ReK är medveten om att många omstruktureringar är följden av antingen tekniska förändringar eller förändringar i konsumenternas smak som inte har något som helst att göra med världshandeln och därför inte skulle vara berättigade till stöd från fonden. Kommissionens förslag begränsar på så sätt fondens tillämpningsområde till att omfatta fall där man kan påvisa en koppling mellan förlust av arbetstillfällen och omfattande strukturförändringar inom världshandeln. ReK anser att redan befintliga instrument i samband med fördelning av strukturfondsmedel särskilt borde användas för att angripa problemet med förlorade arbetstillfällen som härrör från omlokalisering inom EU. Regionkommittén anser att principerna om medfinansiering och kompletterande medel också skall tillämpas på åtgärder inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter så att man kan garantera en verklig nationell, regional och lokal motivation i en ansökan. |
| --- | --- |

1.2

ReK välkomnar förslaget att inrätta en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter genom vilken gemenskapen kan visa sin solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av förändrade mönster inom världshandeln. ReK anser att stöd till enskilda arbetstagare som omskolas inför en kommande anställning inte utgör något ”sysselsättningsunderstöd” utan i stället lättar den börda som arbetslösheten innebär för den enskilde och staten, maximerar användningen av viktiga ekonomiska resurser och främjar en ökad medvetenhet om och acceptans av globaliseringen och flexibiliteten på arbetsmarknaden. ReK är medveten om att många omstruktureringar är följden av antingen tekniska förändringar eller förändringar i konsumenternas smak som inte har något som helst att göra med världshandeln och därför inte skulle vara berättigade till stöd från fonden. Kommissionens förslag begränsar på så sätt fondens tillämpningsområde till att omfatta fall där man kan påvisa en koppling mellan förlust av arbetstillfällen och omfattande strukturförändringar inom världshandeln. ReK anser att redan befintliga instrument i samband med fördelning av strukturfondsmedel särskilt borde användas för att angripa problemet med förlorade arbetstillfällen som härrör från omlokalisering inom EU. Regionkommittén anser att principerna om medfinansiering och kompletterande medel också skall tillämpas på åtgärder inom ramen för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter så att man kan garantera en verklig nationell, regional och lokal motivation i en ansökan.

| 1.3 | ReK menar att förebyggande åtgärder, planering och lämpliga investeringsstrategier, däribland investeringar i mänskligt kapital, är passande långsiktiga strategier för att klara av den utmaning som globaliseringen innebär, medan fondens mål och ekonomiska tillämpningsområde (som det definierades vid toppmötet under det brittiska ordförandeskapet i december 2005) begränsas till att avhjälpa de negativa följderna av strukturförändringar inom världshandeln genom insatser i efterhand. |
| --- | --- |

1.3

ReK menar att förebyggande åtgärder, planering och lämpliga investeringsstrategier, däribland investeringar i mänskligt kapital, är passande långsiktiga strategier för att klara av den utmaning som globaliseringen innebär, medan fondens mål och ekonomiska tillämpningsområde (som det definierades vid toppmötet under det brittiska ordförandeskapet i december 2005) begränsas till att avhjälpa de negativa följderna av strukturförändringar inom världshandeln genom insatser i efterhand.

| 1.4 | Regionkommittén framhåller globaliseringens allmänt sett positiva effekt på tillväxt och sysselsättning i gemenskapen, och betonar därför att en fond som mildrar de negativa effekterna av globaliseringen måste förfoga över tillräckliga resurser. ReK föreslår därför att de årliga utgifterna får uppgå till högst 1 000 miljoner euro, såvida detta är förenligt med budgetplanen för 2007–2013. |
| --- | --- |

1.4

Regionkommittén framhåller globaliseringens allmänt sett positiva effekt på tillväxt och sysselsättning i gemenskapen, och betonar därför att en fond som mildrar de negativa effekterna av globaliseringen måste förfoga över tillräckliga resurser. ReK föreslår därför att de årliga utgifterna får uppgå till högst 1 000 miljoner euro, såvida detta är förenligt med budgetplanen för 2007–2013.

| 1.5 | ReK betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en aktiv roll vad gäller att sätta in åtgärder efter omfattande uppsägningar. Kommittén anser därför att lokala och regionala myndigheter bör involveras i ansökningarna till fonden. Vi är emellertid medvetna om att det godkännande från medlemsstaternas sida som krävs för ansökan kommer att ses som ett tyst erkännande av situationens allvar och tvinga medlemsstaterna att ta sitt ansvar för situationen. Fonden får inte inkräkta på medlemsstaternas ansvar för att hitta egna lösningar på ekonomiska strukturförändringar. |
| --- | --- |

1.5

ReK betonar att lokala och regionala myndigheter spelar en aktiv roll vad gäller att sätta in åtgärder efter omfattande uppsägningar. Kommittén anser därför att lokala och regionala myndigheter bör involveras i ansökningarna till fonden. Vi är emellertid medvetna om att det godkännande från medlemsstaternas sida som krävs för ansökan kommer att ses som ett tyst erkännande av situationens allvar och tvinga medlemsstaterna att ta sitt ansvar för situationen. Fonden får inte inkräkta på medlemsstaternas ansvar för att hitta egna lösningar på ekonomiska strukturförändringar.

| 1.6 | ReK noterar att det inte föreligger någon avsikt, möjlighet eller vilja till överlappning med strukturfonderna (med tanke på de betungande och tidskrävande programplanerings- och förvaltnings-/revisionsförfarandena) och att medlemsstaterna kommer att vara tvungna att i sina ansökningar bevisa att det inte föreligger någon överlappning eller komplementaritet mellan de olika finansiella instrumenten. Kommittén noterar att syftet med fonden inte är en allmän utveckling av en region utan att den i stället skall sättas in vid eventuella massuppsägningar i ett enskilt företag. ReK inser samtidigt att sådana händelser kan få vittgående effekter på välståndet i en region genom de omedelbara följderna för leverantörer och som sammantaget kan ha stort inflytande på den regionala utvecklingen. |
| --- | --- |

1.6

ReK noterar att det inte föreligger någon avsikt, möjlighet eller vilja till överlappning med strukturfonderna (med tanke på de betungande och tidskrävande programplanerings- och förvaltnings-/revisionsförfarandena) och att medlemsstaterna kommer att vara tvungna att i sina ansökningar bevisa att det inte föreligger någon överlappning eller komplementaritet mellan de olika finansiella instrumenten. Kommittén noterar att syftet med fonden inte är en allmän utveckling av en region utan att den i stället skall sättas in vid eventuella massuppsägningar i ett enskilt företag. ReK inser samtidigt att sådana händelser kan få vittgående effekter på välståndet i en region genom de omedelbara följderna för leverantörer och som sammantaget kan ha stort inflytande på den regionala utvecklingen.

| 1.7 | ReK konstaterar att det till skillnad mot praxisen för strukturfonderna inte kommer att bli någon ”rättvis fördelning” av fondens utgifter på grundval av relativa utvecklingsnivåer, utan att medlen i stället kommer att koncentreras till områden där avskedanden faktiskt sker. |
| --- | --- |

1.7

ReK konstaterar att det till skillnad mot praxisen för strukturfonderna inte kommer att bli någon ”rättvis fördelning” av fondens utgifter på grundval av relativa utvecklingsnivåer, utan att medlen i stället kommer att koncentreras till områden där avskedanden faktiskt sker.

| 1.8 | Även om enskilda arbetstagare är de slutliga stödmottagarna är kommittén medveten om att genomförandet av globaliseringsfondens insatser (exempelvis inrättandet av rådgivningstjänster) inte kommer att ske i samråd med enskilda arbetstagare utan med lokala/regionala myndigheter eller företag. |
| --- | --- |

1.8

Även om enskilda arbetstagare är de slutliga stödmottagarna är kommittén medveten om att genomförandet av globaliseringsfondens insatser (exempelvis inrättandet av rådgivningstjänster) inte kommer att ske i samråd med enskilda arbetstagare utan med lokala/regionala myndigheter eller företag.

| 1.9 | ReK erinrar om kommissionens uttalande att globaliseringsfonden måste vara ett instrument som kan ingripa snabbt och utan byråkratiskt krångel. Regionkommittén beklagar därför de föreslagna beslutsförfarandena, enligt vilka det krävs att varje ingripande från fondens sida skall godkännas individuellt och i paket med flera förslag åt gången av EU:s budgetmyndighet (rådet och parlamentet), vilka utgör ett hinder för det snabba ingripande som är både moraliskt och rent konkret nödvändigt. |
| --- | --- |

1.9

ReK erinrar om kommissionens uttalande att globaliseringsfonden måste vara ett instrument som kan ingripa snabbt och utan byråkratiskt krångel. Regionkommittén beklagar därför de föreslagna beslutsförfarandena, enligt vilka det krävs att varje ingripande från fondens sida skall godkännas individuellt och i paket med flera förslag åt gången av EU:s budgetmyndighet (rådet och parlamentet), vilka utgör ett hinder för det snabba ingripande som är både moraliskt och rent konkret nödvändigt.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Rekommendation 1

Skäl nr 5

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (5) | En åtgärd som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få ekonomiskt stöd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

(5)

En åtgärd som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få ekonomiskt stöd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen.

| (5) | En åtgärd som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få kompletterande ekonomiskt stöd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen. |
| --- | --- |

(5)

En åtgärd som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få kompletterande ekonomiskt stöd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen.

Motivering

| — | EU:s strukturfonder erbjuder medfinansiering av nationella stödprogram, vilket gör det möjligt för medlemsstaterna att vidta åtgärder vid massuppsägningar. Dessa stödprogram omfattar inte nödvändigtvis åtgärder på kort eller medellång sikt. Åtgärder som finansieras genom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör också kunna finansieras via andra gemenskapsprogram på kort sikt. |
| --- | --- |

—

EU:s strukturfonder erbjuder medfinansiering av nationella stödprogram, vilket gör det möjligt för medlemsstaterna att vidta åtgärder vid massuppsägningar. Dessa stödprogram omfattar inte nödvändigtvis åtgärder på kort eller medellång sikt. Åtgärder som finansieras genom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter bör också kunna finansieras via andra gemenskapsprogram på kort sikt.

| — | Skäl nummer 5 tycks dessutom stå i strid med artikel 5.2 d som stipulerar att en ansökan till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter skall innehålla uppgifter om ”vilka åtgärder som skall finansieras med en specificering av de beräknade kostnaderna tillsammans med uppgifter om hur de kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna.” |
| --- | --- |

—

Skäl nummer 5 tycks dessutom stå i strid med artikel 5.2 d som stipulerar att en ansökan till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter skall innehålla uppgifter om ”vilka åtgärder som skall finansieras med en specificering av de beräknade kostnaderna tillsammans med uppgifter om hur de kompletterar åtgärder som finansieras genom strukturfonderna.”

Rekommendation 2

Skäl nr 6

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (6) | Gemenskapens stöd bör bara lämnas efter ansökan från den berörda medlemsstaten. Kommissionen bör se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

(6)

Gemenskapens stöd bör bara lämnas efter ansökan från den berörda medlemsstaten. Kommissionen bör se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt.

| (6) | Gemenskapens stöd bör bara lämnas efter ansökan från den berörda medlemsstaten i samråd med berörda lokala och/eller regionala myndigheter i enlighet med de interna författningsreglerna i medlemsstaten i fråga. Kommissionen bör se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt, men den övergripande geografiska fördelningen av fondens utgifter skall inte beaktas. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapens stöd bör bara lämnas efter ansökan från den berörda medlemsstaten i samråd med berörda lokala och/eller regionala myndigheter i enlighet med de interna författningsreglerna i medlemsstaten i fråga. Kommissionen bör se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt, men den övergripande geografiska fördelningen av fondens utgifter skall inte beaktas.

Motivering

I detta ändringsförslag betonas att lokala och regionala myndigheter liksom medlemsstaterna spelar en aktiv roll för att dämpa globaliseringens negativa effekter. Eftersom det i förordningen föreskrivs att effekten på regionerna skall mätas för en bedömning av om globaliseringsfonden skall sättas in bör de lokala och regionala myndigheterna involveras i ansökningarna till fonden i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

Stödet skall beviljas efter behov enligt stödkriterierna. Kommissionen måste stå emot varje påtryckning från medlemsstaternas sida vad gäller rättvis fördelning.

Rekommendation 3

Artikel 2

Interventionskriterier

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ekonomiskt stöd skall lämnas från fonden när genomgripande strukturförändringar inom världshandeln leder till en allvarlig ekonomisk störning, i synnerhet en kraftigt ökad import till EU eller successivt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor eller en utflyttning av ekonomisk verksamhet till tredjeländer, som får till följd att






  a) | minst 1 000 arbetstagare sägs upp på ett företag, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, i en region där arbetslösheten, mätt på NUTS III-nivå, är högre än genomsnittet i EU eller i medlemsstaten ifråga,
  eller |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

Ekonomiskt stöd skall lämnas från fonden när genomgripande strukturförändringar inom världshandeln leder till en allvarlig ekonomisk störning, i synnerhet en kraftigt ökad import till EU eller successivt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor eller en utflyttning av ekonomisk verksamhet till tredjeländer, som får till följd att

a)

minst 1 000 arbetstagare sägs upp på ett företag, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, i en region där arbetslösheten, mätt på NUTS III-nivå, är högre än genomsnittet i EU eller i medlemsstaten ifråga,

eller

| b) | minst 1 000 arbetstagare sägs upp under en sexmånadersperiod på ett eller flera företag inom en sektor, mätt på NACE 2-nivå, motsvarande minst 1 % av den regionala sysselsättningen mätt på NUTS II-nivå. |
| --- | --- |

b)

minst 1 000 arbetstagare sägs upp under en sexmånadersperiod på ett eller flera företag inom en sektor, mätt på NACE 2-nivå, motsvarande minst 1 % av den regionala sysselsättningen mätt på NUTS II-nivå.

Ekonomiskt stöd skall lämnas från fonden när genomgripande strukturförändringar inom världshandeln leder till en allvarlig ekonomisk störning, i synnerhet en kraftigt ökad import till EU eller successivt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor eller en utflyttning av ekonomisk verksamhet till tredjeländer, som får till följd att

| a) | minst 1 000
  500 arbetstagare sägs upp på ett företag, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, i en region där arbetslösheten, mätt på NUTS III-nivå, är högre än genomsnittet i EU eller i medlemsstaten i fråga,
  eller |
| --- | --- |

a)

minst 1 000
  500 arbetstagare sägs upp på ett företag, inklusive arbetstagare som sägs upp hos underleverantörer eller producenter i efterföljande produktionsled, i en region där arbetslösheten, mätt på NUTS III-nivå, är högre än genomsnittet i EU eller i medlemsstaten i fråga,

eller

| b) | minst 1 000
  500 arbetstagare sägs upp under en halvårsperiod på ett eller flera företag inom en sektor, mätt på NACE 2-nivå, motsvarande minst 1 % av den regionala sysselsättningen, eller där den regionala sysselsättningen mätt på NUTS II-nivå har minskat med minst 10 % under samma period. |
| --- | --- |

b)

minst 1 000
  500 arbetstagare sägs upp under en halvårsperiod på ett eller flera företag inom en sektor, mätt på NACE 2-nivå, motsvarande minst 1 % av den regionala sysselsättningen, eller där den regionala sysselsättningen mätt på NUTS II-nivå har minskat med minst 10 % under samma period.

| c) | När de kvantitativa kraven som anges i a eller b inte uppfylls kan kommissionen i undantagsfall och under vederbörligen motiverade omständigheter godkänna att en medlemsstat ansöker om stöd från fonden. |
| --- | --- |

c)

När de kvantitativa kraven som anges i a eller b inte uppfylls kan kommissionen i undantagsfall och under vederbörligen motiverade omständigheter godkänna att en medlemsstat ansöker om stöd från fonden.

Motivering

Kriterierna bör ändras för att göra instrumentet mer flexibelt. Det är också viktigt att förordningen innehåller en skyddsklausul med politiska kriterier som skall beaktas vid bedömningen av om en ansökan till fonden är giltig eller ej.

Rekommendation 4

Artikel 5.1

Ansökningar

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaten skall till kommissionen lämna in en ansökan om stöd från fonden...
  ... | 1.   Medlemsstaten skall i samråd med berörda lokala och/eller regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter till kommissionen lämna in en ansökan om stöd från fonden...
  ... |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

1.   Medlemsstaten skall till kommissionen lämna in en ansökan om stöd från fonden...

...

1.   Medlemsstaten skall i samråd med berörda lokala och/eller regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter till kommissionen lämna in en ansökan om stöd från fonden...

...

Motivering

Lokala och regionala myndigheter och deras kommuner kommer att beröras av effekterna av omlokaliseringar och nedläggningar och bör därför involveras i utformningen av hjälpstrategier. De bör därför delta i ansökningsförfarandet, inte minst för att säkerställa komplementaritet mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå samt EU-nivå.

Rekommendation 5

Artikel 5.6

Ansökningar

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 6.   Kommissionen skall se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt. | 6.   Kommissionen skall se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt, men den övergripande geografiska fördelningen av fondens utgifter skall inte beaktas. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

6.   Kommissionen skall se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt.

6.   Kommissionen skall se till att de ansökningar som medlemsstaterna lämnar in behandlas likvärdigt, men den övergripande geografiska fördelningen av fondens utgifter skall inte beaktas.

Motivering

Stödet skall beviljas efter behov enligt stödkriterierna. Kommissionen måste stå emot varje påtryckning från medlemsstaternas sida vad gäller rättvis fördelning.

Rekommendation 6

Artikel 6

Komplementaritet, förenlighet och samordning

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 5.   Medlemsstaterna skall se till att de specifika åtgärder som får stöd genom fonden inte dessutom får något bistånd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen. | 5.   Medlemsstaterna skall se till att de specifika åtgärder som får stöd genom fonden inte dessutom får något bistånd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen
  skall komplettera andra gemenskapsfinansierade åtgärder. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

5.   Medlemsstaterna skall se till att de specifika åtgärder som får stöd genom fonden inte dessutom får något bistånd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen.

5.   Medlemsstaterna skall se till att de specifika åtgärder som får stöd genom fonden inte dessutom får något bistånd genom andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen
  skall komplettera andra gemenskapsfinansierade åtgärder.

Motivering

I artikel 15.1 i kommissionens text hänvisas uttryckligen till möjligheten att de åtgärder som vidtas vid massuppsägningar kan komplettera åtgärder som finansieras genom andra gemenskapsprogram (t.ex. strukturfonderna och ESF).

Rekommendation 7

Artikel 12

Budgetförfarande

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1.   När kommissionen har beslutat att ekonomiskt stöd bör lämnas från fonden, skall den för budgetmyndigheten lägga fram ett förslag för bemyndigande av anslag uppgående till det belopp som fastställts enligt artikel 10.
  ...
  2.   Kommissionen skall lägga fram förslagen i paket med flera förslag åt gången för budgetmyndigheten.
  ...
  3.   Så snart budgetmyndigheten har ställt medlen till förfogande skall kommissionen anta ett beslut om ekonomiskt stöd. | 1.   När kommissionen har beslutat att ekonomiskt stöd bör lämnas från fonden, skall den för budgetmyndigheten lägga fram ett förslag för bemyndigande av anslag uppgående till det belopp som fastställts enligt artikel 10.
  ...
  2.   Kommissionen skall lägga fram förslagen i paket med flera förslag åt gången för
  informera budgetmyndigheten.
  ...
  3.   Så snart budgetmyndigheten har ställt medlen till förfogande skall k
  Kommissionen skall anta ett beslut om ekonomiskt stöd. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

1.   När kommissionen har beslutat att ekonomiskt stöd bör lämnas från fonden, skall den för budgetmyndigheten lägga fram ett förslag för bemyndigande av anslag uppgående till det belopp som fastställts enligt artikel 10.

...

2.   Kommissionen skall lägga fram förslagen i paket med flera förslag åt gången för budgetmyndigheten.

...

3.   Så snart budgetmyndigheten har ställt medlen till förfogande skall kommissionen anta ett beslut om ekonomiskt stöd.

1.   När kommissionen har beslutat att ekonomiskt stöd bör lämnas från fonden, skall den för budgetmyndigheten lägga fram ett förslag för bemyndigande av anslag uppgående till det belopp som fastställts enligt artikel 10.

...

2.   Kommissionen skall lägga fram förslagen i paket med flera förslag åt gången för
  informera budgetmyndigheten.

...

3.   Så snart budgetmyndigheten har ställt medlen till förfogande skall k
  Kommissionen skall anta ett beslut om ekonomiskt stöd.

Motivering

Kravet på att begära såväl parlamentets som rådets godkännande för varje ansökan kommer att försena en process som syftar till omedelbart, kortsiktigt stöd. Kravet på att ligga på ansökningarna tills de kan lämnas in i paket med flera förslag åt gången kommer att försena processen ytterligare. Kommissionen bör vara bemyndigad att själv fatta beslut samtidigt som den skall informera budgetmyndigheten om hur fondens medel betalas ut.

Rekommendation 8

Artikel 16.2

Årsrapport

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Rapporten skall vidarebefordras till arbetsmarknadens parter för information. | 2.   Rapporten skall vidarebefordras till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, arbetsmarknadens parter och Regionkommittén för information. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Rapporten skall vidarebefordras till arbetsmarknadens parter för information.

2.   Rapporten skall vidarebefordras till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, arbetsmarknadens parter och Regionkommittén för information.

Motivering

Fondens resultat har direkt betydelse för lokala och regionala myndigheter och är därför av intresse för ReK. Det är viktigt att upprätthålla ett brett remissförfarande och öppenhet gentemot gemenskapens institutioner och arbetsmarknadens parter, som skall bidra till att göra projektet framgångsrikt.

Rekommendation 9

Artikel 17.2

Utvärdering

| Kommissionens förslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2.   Resultaten av utvärderingen skall vidarebefordras till budgetmyndigheten och arbetsmarknadens parter för information. | 2.   Resultaten av utvärderingen skall vidarebefordras till budgetmyndigheten
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter för information. |

Kommissionens förslag

ReK:s ändringsförslag

2.   Resultaten av utvärderingen skall vidarebefordras till budgetmyndigheten och arbetsmarknadens parter för information.

2.   Resultaten av utvärderingen skall vidarebefordras till budgetmyndigheten
  Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och arbetsmarknadens parter för information.

Motivering

Fondens resultat har direkt betydelse för lokala och regionala myndigheter och är därför av intresse för ReK. Inom detta område är det viktigt med ett brett remissförfarande och öppenhet gentemot gemenskapens institutioner och arbetsmarknadens parter som verkar för att göra projektet framgångsrikt.

Rekommendation 10

Budget

500
  1 000 miljoner euro per år i löpande priser skall kunna utbetalas ur fonden, såvida detta är förenligt med fastställandet av budgetplanen för 2007–2013.

Motivering

Det föreslagna budgetbeloppet kommer sannolikt inte att räcka med tanke på det antal arbetstagare som årligen beräknas drabbas av omlokaliseringar till följd av strukturförändringar inom världshandeln. En fördubbling av det högsta utgiftstaket vore rättmätigt och ligger gott och väl inom gränsen för det gängse underutnyttjandet av gemenskapsbudgeten.

Bryssel den 11 oktober 2006

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/7

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television”

(2007/C 51/02)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television KOM(2005) 646 slutlig – 2005/0260 (COD),

rådets beslut av den 7 februari 2006, att i enlighet med artikel 265, första stycket i EG-fördraget, rådfråga kommittén i denna fråga,

ordförandens beslut av den 16 februari 2006, att ge utskottet för kultur, utbildning och forskning i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG av den 30 juni 1997 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television,

Regionkommitténs yttrande om ”Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén – Framtiden för europeisk lagstiftning på det audiovisuella området” (1) (CdR 67/2004 fin) (2),

Regionkommitténs yttrande om ”Fjärde rapporten från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 89/552/EEG ’Television utan gränser’” (3) (CdR 90/2003 fin) (4),

Europaparlamentets resolution om ”Television utan gränser” (2003/2033(INI)),

den femte rapporten från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpningen av direktiv 89/552/EEG ”Television utan gränser” (KOM(2006) 459 slutlig),

sjunde meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om tillämpningen av artiklarna 4 och 5 i direktiv 89/552/EEG ”Television utan gränser”, i dess ändrade lydelse enligt direktiv 97/36/EG, för åren 2003–2004 (KOM(2006) 459 slutlig),

meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om att se över interoperabiliteten för digitala interaktiva televisionstjänster i enlighet med meddelande KOM(2004) 541 av den 30 juli 2004 (KOM(2006) 37 slutlig),

meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s lagstiftning och marknader på området för elektronisk kommunikation 2005 (11:e rapporten) (KOM(2006) 68 slutlig),

det yttrande från utskottet för kultur, utbildning och forskning som antogs den 20 juni 2006 (CdR 106/2006 rév. 2) (föredragande: Karl-Heinz Lambertz, Ministerpresident i Belgiens tyskspråkiga gemenskap, BE–PSE),

och av följande skäl:

| 1) | Efter det att direktivet om television utan gränser antogs år 1989 och ändringar infördes år 1997 har tekniken fortsatt att utvecklas. Det är i synnerhet på grund av digitaliseringen och konvergensen av olika tjänster som det är nödvändigt att ändra den gällande rättsliga ramen. I framtiden kommer det att bli möjligt att sprida digitaliserat kommunikationsinnehåll via olika distributionskanaler och därigenom erbjuda mottagarna ett omfattande informations- och underhållningsutbud, oberoende av vilken utrustning de använder. |
| --- | --- |

1)

Efter det att direktivet om television utan gränser antogs år 1989 och ändringar infördes år 1997 har tekniken fortsatt att utvecklas. Det är i synnerhet på grund av digitaliseringen och konvergensen av olika tjänster som det är nödvändigt att ändra den gällande rättsliga ramen. I framtiden kommer det att bli möjligt att sprida digitaliserat kommunikationsinnehåll via olika distributionskanaler och därigenom erbjuda mottagarna ett omfattande informations- och underhållningsutbud, oberoende av vilken utrustning de använder.

| 2) | Denna utveckling måste därför beaktas i den rättsliga ramen, inte minst för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan klassiska TV-sändningar och andra medietjänster. Regionkommittén och Europaparlamentet har upprepade gånger förespråkat en anpassning av det gällande direktivet om television utan gränser till de strukturella förändringarna och den tekniska utvecklingen och efterlyst införandet av grundläggande regler som omfattar alla medietjänster. |
| --- | --- |

2)

Denna utveckling måste därför beaktas i den rättsliga ramen, inte minst för att undvika snedvridning av konkurrensen mellan klassiska TV-sändningar och andra medietjänster. Regionkommittén och Europaparlamentet har upprepade gånger förespråkat en anpassning av det gällande direktivet om television utan gränser till de strukturella förändringarna och den tekniska utvecklingen och efterlyst införandet av grundläggande regler som omfattar alla medietjänster.

| 3) | Eftersom de audiovisuella medierna är av central betydelse för bevarandet av den kulturella mångfalden och för utvecklingen av ett pluralistiskt Europa måste den rättsliga ramen i unionen justeras på ett sådant sätt att en positiv vidareutveckling av dessa medier blir möjlig och främjas. Medierna har en särskild betydelse i värnandet om den regionala och lokala kulturella mångfalden och identiteten. Dessutom bidrar förekomsten av regionala och lokala medier till spridningen av innehåll med lokal och regional anknytning och de gynnar också ofta minoritetsspråken. |
| --- | --- |

3)

Eftersom de audiovisuella medierna är av central betydelse för bevarandet av den kulturella mångfalden och för utvecklingen av ett pluralistiskt Europa måste den rättsliga ramen i unionen justeras på ett sådant sätt att en positiv vidareutveckling av dessa medier blir möjlig och främjas. Medierna har en särskild betydelse i värnandet om den regionala och lokala kulturella mångfalden och identiteten. Dessutom bidrar förekomsten av regionala och lokala medier till spridningen av innehåll med lokal och regional anknytning och de gynnar också ofta minoritetsspråken.

| 4) | Det omfattande elektroniska utbud som användarna i dag konfronteras med, intensivt och på många sätt, har lett till en förändrad uppfattning om kommersiell kommunikation. Därför behöver de kvantitativa reklambegränsningarna i det ändrade direktivet anpassas, eftersom tidpunkten är lämplig och motiv finns. De fastställda kvalitativa begränsningarna måste emellertid säkerställa att de audiovisuella medietjänsternas redaktionella och programmässiga oberoende, som är så viktigt för den demokratiska opinionsbildningen på nationell och regional nivå, värnas. I samband med detta bör tillräcklig hänsyn tas till konsumentskyddet och skyddet av minderåriga. |
| --- | --- |

4)

Det omfattande elektroniska utbud som användarna i dag konfronteras med, intensivt och på många sätt, har lett till en förändrad uppfattning om kommersiell kommunikation. Därför behöver de kvantitativa reklambegränsningarna i det ändrade direktivet anpassas, eftersom tidpunkten är lämplig och motiv finns. De fastställda kvalitativa begränsningarna måste emellertid säkerställa att de audiovisuella medietjänsternas redaktionella och programmässiga oberoende, som är så viktigt för den demokratiska opinionsbildningen på nationell och regional nivå, värnas. I samband med detta bör tillräcklig hänsyn tas till konsumentskyddet och skyddet av minderåriga.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 66:e plenarsession den 11–12 oktober 2006 (sammanträdet den 11 oktober).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

Direktivets tillämpningsområde

| 1.1 | Regionkommittén välkomnar utvidgningen av direktivets tillämpningsområde. Med tanke på den tilltagande konvergensen bör alla medietjänster uppfylla ett antal miniminormer beträffande skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten i samband med främjandet av europeiska och oberoende produktioner samt vid utövandet av rätten till korta nyhetsinslag från evenemang av allmänintresse. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén välkomnar utvidgningen av direktivets tillämpningsområde. Med tanke på den tilltagande konvergensen bör alla medietjänster uppfylla ett antal miniminormer beträffande skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten i samband med främjandet av europeiska och oberoende produktioner samt vid utövandet av rätten till korta nyhetsinslag från evenemang av allmänintresse.

| 1.2 | Förslaget är alltså ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt ambitiöst. Framför allt på grund av den tekniska konvergensen, som i allt högre grad också medför en innehållsmässig konvergens, anser Regionkommittén att direktivet om television utan gränser i ännu högre grad skall utvecklas till ett plattformsneutralt direktiv som omfattar allt innehåll i form av rörliga bilder som sprids på elektronisk väg. |
| --- | --- |

1.2

Förslaget är alltså ett steg i rätt riktning, men inte tillräckligt ambitiöst. Framför allt på grund av den tekniska konvergensen, som i allt högre grad också medför en innehållsmässig konvergens, anser Regionkommittén att direktivet om television utan gränser i ännu högre grad skall utvecklas till ett plattformsneutralt direktiv som omfattar allt innehåll i form av rörliga bilder som sprids på elektronisk väg.

| 1.3 | Kommittén menar att medietjänster som utöver ljud eller text också använder rörliga bilder skall uppfylla miniminormerna för skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten och inte enbart ekonomiskrättsliga bestämmelser, såsom direktivet om elektronisk handel. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén menar att medietjänster som utöver ljud eller text också använder rörliga bilder skall uppfylla miniminormerna för skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten och inte enbart ekonomiskrättsliga bestämmelser, såsom direktivet om elektronisk handel.

Den graderade regleringen

| 1.4 | ReK anser att den graderade regleringen av linjära och icke-linjära audiovisuella medietjänster är motiverad med tanke på användarens valfrihet och olika kontrollmöjligheter. Kommittén rekommenderar att alla medietjänster skall uppfylla vissa grundläggande normer. |
| --- | --- |

1.4

ReK anser att den graderade regleringen av linjära och icke-linjära audiovisuella medietjänster är motiverad med tanke på användarens valfrihet och olika kontrollmöjligheter. Kommittén rekommenderar att alla medietjänster skall uppfylla vissa grundläggande normer.

Sändarlandsprincipen

| 1.5 | ReK välkomnar att kommissionen håller fast vid principen om ursprungsland, men anser att effektivare handlingsmöjligheter bör finnas för den mottagande medlemsstaten i de fall då en leverantör av medietjänster uteslutande eller övervägande inriktar sig på en annan medlemsstats territorium utanför sändarlandet. |
| --- | --- |

1.5

ReK välkomnar att kommissionen håller fast vid principen om ursprungsland, men anser att effektivare handlingsmöjligheter bör finnas för den mottagande medlemsstaten i de fall då en leverantör av medietjänster uteslutande eller övervägande inriktar sig på en annan medlemsstats territorium utanför sändarlandet.

System för självreglering

| 1.6 | Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om att införa system för självreglering och dess uppmaning till medlemsstaterna att verka för att sådana bestämmelser införs. |
| --- | --- |

1.6

Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag om att införa system för självreglering och dess uppmaning till medlemsstaterna att verka för att sådana bestämmelser införs.

| 1.7 | Av befogenhetsmässiga orsaker bör man dock begränsa sig till dessa bestämmelser. Med hänsyn till den kulturella mångfalden och subsidiaritetsprincipen bör man inte fastställa några riktlinjer beträffande innehållet i medlemsstaternas och regionernas självregleringssystem. |
| --- | --- |

1.7

Av befogenhetsmässiga orsaker bör man dock begränsa sig till dessa bestämmelser. Med hänsyn till den kulturella mångfalden och subsidiaritetsprincipen bör man inte fastställa några riktlinjer beträffande innehållet i medlemsstaternas och regionernas självregleringssystem.

Rätten till korta nyhetsinslag

| 1.8 | Regionkommittén stöder ett införande av bestämmelser om rätten till korta nyhetsinslag i syfte att garantera ett gränsöverskridande informationsflöde och fri tillgång till information. Detta bidrar på ett avgörande sätt till att sprida olika åsikter och gränsöverskridande information om viktiga händelser i andra regioner. Dessutom sker på detta sätt en ytterligare anpassning av de televisionsrelaterade lagstiftningsområdena till Europarådets konvention på området. |
| --- | --- |

1.8

Regionkommittén stöder ett införande av bestämmelser om rätten till korta nyhetsinslag i syfte att garantera ett gränsöverskridande informationsflöde och fri tillgång till information. Detta bidrar på ett avgörande sätt till att sprida olika åsikter och gränsöverskridande information om viktiga händelser i andra regioner. Dessutom sker på detta sätt en ytterligare anpassning av de televisionsrelaterade lagstiftningsområdena till Europarådets konvention på området.

| 1.9 | Kommittén vill åter framföra sitt stöd för att rätten till korta nyhetsinslag säkerställs även för operatörer som sänder på minoritetsspråk. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén vill åter framföra sitt stöd för att rätten till korta nyhetsinslag säkerställs även för operatörer som sänder på minoritetsspråk.

Främjandet av europeiska och oberoende produktioner

| 1.10 | Regionkommittén välkomnar uttryckligen bevarandet av ett kvotsystem i syfte att stödja den europeiska produktionen, eftersom man på detta sätt i hög grad bidrar till bevarandet och utvecklingen av de regionala identiteterna. En striktare och enhetligare användning av systemet krävs dock. |
| --- | --- |

1.10

Regionkommittén välkomnar uttryckligen bevarandet av ett kvotsystem i syfte att stödja den europeiska produktionen, eftersom man på detta sätt i hög grad bidrar till bevarandet och utvecklingen av de regionala identiteterna. En striktare och enhetligare användning av systemet krävs dock.

| 1.11 | ReK anser det nödvändigt att medlemsstaterna, när detta är praktiskt möjligt, på lämpligt sätt ser till att också de leverantörer av icke-linjära medietjänster som tillhör deras jurisdiktion främjar produktionen av och tillgången till europeiska och oberoende produktioner. |
| --- | --- |

1.11

ReK anser det nödvändigt att medlemsstaterna, när detta är praktiskt möjligt, på lämpligt sätt ser till att också de leverantörer av icke-linjära medietjänster som tillhör deras jurisdiktion främjar produktionen av och tillgången till europeiska och oberoende produktioner.

Reklambestämmelser

| 1.12 | Regionkommittén anser att de lättnader beträffande produktplacering som för första gången införs genom förslaget till direktiv är alltför drastiska. Detta äventyrar märkbart det redaktionella oberoendet, även om man i artikel 3h.1 a i förslaget till direktiv försöker förhindra detta. |
| --- | --- |

1.12

Regionkommittén anser att de lättnader beträffande produktplacering som för första gången införs genom förslaget till direktiv är alltför drastiska. Detta äventyrar märkbart det redaktionella oberoendet, även om man i artikel 3h.1 a i förslaget till direktiv försöker förhindra detta.

| 1.13 | Kommittén anser att bestämmelserna i artikel 11 om ett obligatoriskt intervall mellan reklaminslag och artikel 18 om en begränsning av reklamens andel per timme inte längre är ändamålsenliga. Regionkommittén förslår därför att det skall införas större lättnader beträffande de kvantitativa reklambestämmelserna för leverantörer av linjära tjänster. |
| --- | --- |

1.13

Kommittén anser att bestämmelserna i artikel 11 om ett obligatoriskt intervall mellan reklaminslag och artikel 18 om en begränsning av reklamens andel per timme inte längre är ändamålsenliga. Regionkommittén förslår därför att det skall införas större lättnader beträffande de kvantitativa reklambestämmelserna för leverantörer av linjära tjänster.

| 1.14 | Om bestämmelserna slopas bör man dock med hänsyn till konsumentskyddet och skyddet av minderåriga införa ett förbud mot att avbryta barn- och nyhetsprogram med reklaminslag. |
| --- | --- |

1.14

Om bestämmelserna slopas bör man dock med hänsyn till konsumentskyddet och skyddet av minderåriga införa ett förbud mot att avbryta barn- och nyhetsprogram med reklaminslag.

| 1.15 | ReK rekommenderar att den bestämmelse enligt vilken enstaka inslag endast skall förekomma undantagsvis bör ändras så att undantag kan tillåtas om det finns sakliga skäl för det. |
| --- | --- |

1.15

ReK rekommenderar att den bestämmelse enligt vilken enstaka inslag endast skall förekomma undantagsvis bör ändras så att undantag kan tillåtas om det finns sakliga skäl för det.

De nationella tillsynsmyndigheternas oberoende

| 1.16 | Kommittén stöder planerna på att göra de nationella tillsynsmyndigheterna oberoende, men menar att det principiellt även framdeles bör vara medlemsstaterna och i förekommande fall regionerna med lagstiftningsbefogenheter själva som ansvarar för hur kontrollen av medierna skall utformas, framför allt när de har möjlighet att organisera offentlig radio- och TV-verksamhet så att mångfalden inom den säkerställs. |
| --- | --- |

1.16

Kommittén stöder planerna på att göra de nationella tillsynsmyndigheterna oberoende, men menar att det principiellt även framdeles bör vara medlemsstaterna och i förekommande fall regionerna med lagstiftningsbefogenheter själva som ansvarar för hur kontrollen av medierna skall utformas, framför allt när de har möjlighet att organisera offentlig radio- och TV-verksamhet så att mångfalden inom den säkerställs.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Rekommendation 1

Punkt 2, ny lydelse av artikel 1 a

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I detta direktiv avses med






  a) | audiovisuella medietjänster: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget, vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla rörliga bilder, med eller utan ljud, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

I detta direktiv avses med

a)

audiovisuella medietjänster: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget, vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålla rörliga bilder, med eller utan ljud, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG,

| 2. | Artikel 1 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 1
  I detta direktiv avses med






  a) | audiovisuella medietjänster: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget, vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte bl. a. tillhandahålla rörliga bilder, med eller utan ljud, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG, inklusive tillhörande text-TV-material. Spelverksamhet som innebär att insatser med penningvärde görs i hasardspel, inbegripet lotterier och vadslagningar, omfattas inte. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 1 skall ersättas med följande:

”Artikel 1

I detta direktiv avses med

a)

audiovisuella medietjänster: en tjänst enligt definitionen i artiklarna 49 och 50 i fördraget, vars huvudsakliga syfte är att i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte bl. a. tillhandahålla rörliga bilder, med eller utan ljud, till allmänheten via elektroniska kommunikationsnät i den mening som avses i artikel 2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG, inklusive tillhörande text-TV-material. Spelverksamhet som innebär att insatser med penningvärde görs i hasardspel, inbegripet lotterier och vadslagningar, omfattas inte.

Motivering

Framför allt på grund av den tekniska konvergensen, som i allt högre grad också medför en innehållsmässig konvergens, är det inte ändamålsenligt att endast låta direktivet omfatta audiovisuella medietjänster vars huvudsakliga syfte är att tillhandahålla rörliga bilder med eller utan ljud. I den fria konkurrensens intresse är det snarare skäl att tillämpa miniminormerna i artikel 3 d–h på alla medietjänster som använder sig av rörliga bilder. För detta talar framför allt det faktum att gränserna blir allt mer flytande mellan medietjänster vars huvudsyfte är att erbjuda rörliga bilder med eller utan ljud och medietjänster som endast har som bisyfte att erbjuda rörliga bilder med eller utan ljud (t.ex. elektroniska tidningar eller radio via Internet). Det går inte heller att motivera varför medietjänster som vid sidan av rörliga bilder i lika stor utsträckning eller huvudsakligen erbjuder ljud eller text inte behöver uppfylla miniminormerna för skydd av minderåriga och den mänskliga värdigheten utan enbart ekonomiskrättsliga bestämmelser, såsom direktivet om elektronisk handel.

Direktivet bör omfatta även text-TV-material som åtföljer audiovisuella medietjänster. Text-TV omfattas redan av det gällande direktivet. Därför bör åtföljande text-TV-material nämnas uttryckligen i art. 1 a.

Med hänsyn till allmän säkerhet och ordning, förebyggande av brott samt konsumentskydd bör hasardspel inte betraktas som normal ekonomisk verksamhet. I överensstämmelse med bestämmelserna i direktivet om e-handel är det därför nödvändigt att även i direktivet om audiovisuella medietjänster tydligt fastslå att bestämmelserna som syftar till att underlätta gränsöverskridande verksamhet inte omfattar någon form av hasardspel. I direktivet om audiovisuella medietjänster omnämns inte hasardspel uttryckligen, men på grund av den planerade utvidgningen av räckvidden till icke-linjära audiovisuella medietjänster kan man inte utesluta att tjänster som innebär hasardspel skulle komma att omfattas. Därför bör art. 1 a kompletteras med den ordalydelse som förekommer i art. 1.5 i direktivet om e-handel, en artikel som innehåller undantag från direktivet.

Rekommendation 2

Punkt 2, ny lydelse av artikel 1 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 1 c







  ”c) | televisionssändning: en linjär audiovisuell medietjänst där en leverantör av medietjänster bestämmer vid vilken tidpunkt ett visst program skall sändas och fastställer programtablån, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 1 c

”c)

televisionssändning: en linjär audiovisuell medietjänst där en leverantör av medietjänster bestämmer vid vilken tidpunkt ett visst program skall sändas och fastställer programtablån,

Artikel 1 c

| ”c) | televisionssändning: en linjär audiovisuell medietjänst där en leverantör av medietjänster bestämmer vid vilken tidpunkt ett visst program skall sändas och fastställer programtablån,

  linjär medietjänst (dvs. televisionssändning):

  en audiovisuell medietjänst som utgörs av okodad eller kodad överföring av TV-program avsedd för ett obestämt antal potentiella TV-tittare till vilka samma bilder överförs samtidigt, oavsett teknik. |
| --- | --- |

”c)

Motivering:

En mer precis definition av begreppet ”linjär tjänst” kan göras genom användning av EU-domstolens definition av begreppet ”televisionssändning” i Mediakabelmålet. För att på ett bättre sätt kunna avgränsa begreppen linjär respektive icke-linjär tjänst bör också hänvisas till de exempel som kommissionen själv tar upp i sin motivering till direktivförslaget (se punkt 5 i motiveringen i dokument KOM 2005/646) och i skälen i det icke-officiella dokumentet från februari 2006.

Rekommendation 3

Punkt 2, ny lydelse av artikel 1 h

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 1 h







  ”h) | smygreklam: presentation i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter för en varu- eller tjänsteproducent i program, då denna presentation av programföretaget är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art. Denna typ av presentation betraktas särskilt som avsiktlig om den görs mot betalning eller liknande ersättning,” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 1 h

”h)

smygreklam: presentation i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter för en varu- eller tjänsteproducent i program, då denna presentation av programföretaget är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art. Denna typ av presentation betraktas särskilt som avsiktlig om den görs mot betalning eller liknande ersättning,”

Artikel 1 h

| ”h) | smygreklam: presentation i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter för en varu- eller tjänsteproducent i program, då denna presentation av programföretaget
  leverantören av en audiovisuell medietjänst är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art. Denna typ av presentation betraktas särskilt som avsiktlig om den görs mot betalning eller liknande ersättning, eller om en vara, en tjänst, ett namn, ett varumärke eller en verksamhet framhävs på ett otillåtet sätt. Med otillåtet avses i detta sammanhang att framställningen inte är motiverad av redaktionella krav på programmet, särskilt med avseende på framställningen av levnadsvillkoren.” |
| --- | --- |

”h)

smygreklam: presentation i ord eller bild av varor, tjänster, namn, varumärke eller verksamheter för en varu- eller tjänsteproducent i program, då denna presentation av programföretaget
  leverantören av en audiovisuell medietjänst är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art. Denna typ av presentation betraktas särskilt som avsiktlig om den görs mot betalning eller liknande ersättning, eller om en vara, en tjänst, ett namn, ett varumärke eller en verksamhet framhävs på ett otillåtet sätt. Med otillåtet avses i detta sammanhang att framställningen inte är motiverad av redaktionella krav på programmet, särskilt med avseende på framställningen av levnadsvillkoren.”

Motivering:

I och med att direktivets räckvidd utvidgas bör förbudet mot smygreklam på motsvarande sätt omfatta alla leverantörer av audiovisuella medietjänster, inte enbart programföretag. Därför bör ordet ”programföretaget” ersättas med ”leverantören av en audiovisuell medietjänst” i art. 1h.

Definitionen av förbjuden smygreklam i artikel 1 h bör preciseras med utgångspunkt i punkt 33 i kommissionens tolkningsmeddelande om TV-reklam (i fråga om otillbörligt framhävande). De villkor enligt vilka företag ges möjlighet att ställa produkter till förfogande för audiovisuella produktioner bör därefter mer noggrant beskrivas genom en utvidgning av artikel 3 h 1.

Rekommendation 4

Punkt 4, komplettering med ny punkt c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| | c) | Följande punkt 4 skall läggas till i artikel 2a:

  ”När det gäller icke-linjära tjänster har medlemsstaterna möjlighet att vidta åtgärder i enlighet med artikel 3.3–3.5 och artikel 12.3 i direktiv 2000/31/EG (direktivet om e- handel).” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

c)

Följande punkt 4 skall läggas till i artikel 2a:

”När det gäller icke-linjära tjänster har medlemsstaterna möjlighet att vidta åtgärder i enlighet med artikel 3.3–3.5 och artikel 12.3 i direktiv 2000/31/EG (direktivet om e- handel).”

”När det gäller icke-linjära tjänster har medlemsstaterna möjlighet att vidta åtgärder i enlighet med artikel 3.3–3.5 och artikel 12.3 i direktiv 2000/31/EG (direktivet om e- handel).”

Motivering

Regionkommittén erkänner principen om ursprungsland som grundprincip för direktivet. Medlemsstaterna bör emellertid även i fortsättningen ha möjlighet att förbjuda högerextremistiskt innehåll. Medlemsstaterna kan ingripa mot sådant innehåll i linjära tjänster på grundval av artikel 2a.2a, men i fråga om icke-linjära tjänster skulle det uppstå ett kryphål i lagstiftningen när möjligheterna att ingripa på grundval av direktivet om e-handel ersätts av direktivet om audiovisuella medietjänster. Därför bör medlemsstaterna i fråga om icke-linjära tjänster ges möjlighet att tillämpa bestämmelserna om begränsning i direktivet om e-handel. Dessutom bör det finnas en uttrycklig hänvisning i en ny artikel 2a.4 till medlemsstaternas rätt att i fråga om icke-linjära tjänster vidta åtgärder i enlighet med artiklarna 3.3–3.5 och 12.3 i direktivet om e-handel.

Rekommendation 5

Punkt 5, ny lydelse av artikel 3.3

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 3.3
  Medlemsstaterna skall främja system för samreglering inom de områden som samordnas genom detta direktiv. Dessa system skall utformas så att blir allmänt accepterade av de viktigaste aktörerna och säkrar en effektiv tillämpning. | Artikel 3.3
  Medlemsstaterna skall främja system för själv- och samreglering inom de områden som samordnas genom detta direktiv
  som syftar till att bestämmelserna i detta direktiv införlivas och genomförs. Dessa system skall utformas så att de blir allmänt accepterade av de viktigaste aktörerna i den berörda medlemsstaten och säkrar en effektiv tillämpning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 3.3

Medlemsstaterna skall främja system för samreglering inom de områden som samordnas genom detta direktiv. Dessa system skall utformas så att blir allmänt accepterade av de viktigaste aktörerna och säkrar en effektiv tillämpning.

Artikel 3.3

Medlemsstaterna skall främja system för själv- och samreglering inom de områden som samordnas genom detta direktiv
  som syftar till att bestämmelserna i detta direktiv införlivas och genomförs. Dessa system skall utformas så att de blir allmänt accepterade av de viktigaste aktörerna i den berörda medlemsstaten och säkrar en effektiv tillämpning.

själv- och

inom de områden som samordnas genom detta direktiv

som syftar till att bestämmelserna i detta direktiv införlivas och genomförs.

de viktigaste

i den berörda medlemsstaten

Motivering

Ett genomförande av direktivet genom system för själv- och samreglering bör även fortsättningsvis vara möjligt. I den föreskrivande delen av direktivet, alternativt i skälen, bör därför klargöras att även självreglering omfattas, om den kopplas till ett statligt slutansvar och motsvarande statliga möjligheter att vidta åtgärder. För övrigt bör det klargöras att uttrycket ”allmänt accepterade” gäller för den berörda medlemsstaten, inte för hela gemenskapen.

Rekommendation 6

Punkt 6, ändring av artikel 3b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| ”Artikel 3b
  1.   När det gäller korta nyhetsinslag skall medlemsstaterna se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater inte förvägras tillgång, på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion.
  2.   Programföretag har rätt att fritt välja korta nyhetsinslag från det sändande programföretagets signal, minimikravet är dock att källan anges.” | ”Artikel 3b
  1.   När det gäller korta nyhetsinslag skall medlemsstaterna se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater eller vilkas program sänds på ett minoritetsspråk inte förvägras tillgång, på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion.
  2.   Programföretag har rätt att antingen fritt välja korta nyhetsinslag från det sändande programföretagets signal,
  – minimikravet är dock att källan anges,
  – eller i enlighet med medlemsstaternas lagstiftning om syftena med sändningen själva få tillgång till händelsen.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

”Artikel 3b

1.   När det gäller korta nyhetsinslag skall medlemsstaterna se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater inte förvägras tillgång, på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion.

2.   Programföretag har rätt att fritt välja korta nyhetsinslag från det sändande programföretagets signal, minimikravet är dock att källan anges.”

”Artikel 3b

1.   När det gäller korta nyhetsinslag skall medlemsstaterna se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater eller vilkas program sänds på ett minoritetsspråk inte förvägras tillgång, på rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande villkor, till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion.

2.   Programföretag har rätt att antingen fritt välja korta nyhetsinslag från det sändande programföretagets signal,
  – minimikravet är dock att källan anges,
  – eller i enlighet med medlemsstaternas lagstiftning om syftena med sändningen själva få tillgång till händelsen.”

Motivering

För den regionala och kulturella mångfalden är det av avgörande betydelse att även inhemska programföretag som använder ett minoritetsspråk får tillgång till händelser av stort allmänintresse. De kan i detta avseende anses befinna sig i samma läge som programföretag som är etablerade i andra medlemsstater.

Det tycks, med tanke på vikten av åsiktsmångfald, otillfredsställande att direktivet i sin nuvarande lydelse enbart gäller rätten att välja inslag från det sändande programföretagets signal. Direktivet borde ge medlemsstaterna rätt att besluta om rätten till korta nyhetsinslag skall säkerställas genom rätt till fysiskt tillträde eller rätt att använda signalen. Artikel 3b.2 bör därför komplettera medlemsstaternas rättigheter med rätten till fysiskt tillträde.

Rekommendation 7

Punkt 6, ändring av artikel 3e

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 3e
  Medlemsstaterna skall med lämpliga metoder se till att audiovisuella medietjänster och audiovisuell marknadskommunikation som tillhandahålls av leverantörer inom deras jurisdiktion inte på något sätt uppmanar till hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning | Artikel 3e
  Medlemsstaterna skall med lämpliga metoder se till att audiovisuella medietjänster och audiovisuell marknadskommunikation som tillhandahålls av leverantörer inom deras jurisdiktion inte på något sätt uppmanar till hets mot personer på grund av kön, ras,
  eller etniskt ursprung, religion eller tro
  övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och inte på annat vis kränker. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 3e

Medlemsstaterna skall med lämpliga metoder se till att audiovisuella medietjänster och audiovisuell marknadskommunikation som tillhandahålls av leverantörer inom deras jurisdiktion inte på något sätt uppmanar till hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning

Artikel 3e

Medlemsstaterna skall med lämpliga metoder se till att audiovisuella medietjänster och audiovisuell marknadskommunikation som tillhandahålls av leverantörer inom deras jurisdiktion inte på något sätt uppmanar till hets mot personer på grund av kön, ras,
  eller etniskt ursprung, religion eller tro
  övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, och inte på annat vis kränker.

,

eller

tro

övertygelse

, och inte på annat vis kränker

Motivering

I syfte att uppnå en enhetlig skyddsnivå eftersträvas en harmonisering med de primärrättsliga föreskrifterna i artikel 13 i EG-fördraget. Dessutom är det som i första hand bör skyddas människovärdet, vilket också framgår av artikel 1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Detta bör framgå.

Rekommendation 8

Punkt 6, ändring av artikel 3h

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| ”Artikel 3h
  1.   Audiovisuella medietjänster som sponsras eller innehåller produktplacering skall uppfylla följande krav:
  (...)






  c) | Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett sponsorsavtal eller att produktplacering pågår. Sponsrade program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. Program som innehåller produktplacering måste identifieras på lämpligt sätt i början av programmen för att undvika all osäkerhet hos tittaren. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

”Artikel 3h

1.   Audiovisuella medietjänster som sponsras eller innehåller produktplacering skall uppfylla följande krav:

(...)

c)

Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett sponsorsavtal eller att produktplacering pågår. Sponsrade program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. Program som innehåller produktplacering måste identifieras på lämpligt sätt i början av programmen för att undvika all osäkerhet hos tittaren.

(...)

4.   Nyhets- och samhällsprogram får inte sponsras och skall inte innehålla någon produktplacering. Audiovisuella medietjänster för barn och dokumentärer får inte innehålla någon produktplacering.”

”Artikel 3h

1.   Audiovisuella medietjänster som sponsras eller innehåller produktplacering skall uppfylla följande krav:

(...)

| c) | Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett sponsorsavtal eller att produktplacering pågår. Sponsrade program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. Program som innehåller produktplacering måste identifieras på lämpligt sätt
  tydligt såväl i början som i slutet av programmen för att undvika all osäkerhet hos tittaren. |
| --- | --- |

c)

Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett sponsorsavtal eller att produktplacering pågår. Sponsrade program skall tydligt kunna identifieras som sådana genom att sponsorns namn, logotyp eller eventuell annan symbol (som en hänvisning till sponsorns produkt(er) eller tjänst(er) eller något annat kännetecken) visas på lämpligt sätt i början av programmet, under programmet och/eller i slutet av programmet. Program som innehåller produktplacering måste identifieras på lämpligt sätt
  tydligt såväl i början som i slutet av programmen för att undvika all osäkerhet hos tittaren.

(...)

4.   Nyhets- och samhällsprogram får inte sponsras och skall inte innehålla någon produktplacering. Audiovisuella medietjänster för barn och dokumentärer får inte innehålla någon produktplacering.
  Produktplacering får endast förekomma i biograffilmer och TV-filmer samt i TV-serier av underhållningskaraktär som inte är avsedda för barn.”

Motivering

I motsats till den hittills gällande lagstiftningen ger direktivförslaget möjlighet till produktplacering i audiovisuella kommersiella kommunikationsformer. Denna uppluckring av det ursprungligen strikta påbudet att tydligt avgränsa reklam och program går alltför långt. Det tas inte tillräckligt hänsyn till riskerna för programmens självständighet och det redaktionella oberoendet. Visserligen utesluts produktplacering i samband med vissa sändningar, men detta gäller endast nyhets- och samhällsprogram samt barn- och dokumentärfilmer. Således är produktplacering tillåten i program som handlar om konsumentskydd eller ger information om resor och produkter. Detta innebär risker som inte kan undvikas genom bestämmelserna i artikel 3h.1 a i förslaget till direktiv. I den praxis som hittills tillämpats har det visat sig att de som placerar produkter i en sändning också påverkar sändningens utformning. Å andra sidan kan man inte heller bortse från att den traditionella reklamen har nått sina gränser och att produktplacering redan länge har förekommit i stor omfattning i vissa programformat, t.ex. spelfilmer. Därför rekommenderas en begränsad form av produktplacering i biograffilmer och TV-filmer. Dessa innehåller redan, om de till exempel är producerade i USA, ofta produktplacering.

Bestämmelserna om produktplacering kan mildras, men i gengäld bör bestämmelserna i artikel 3.1 c i kommissionsförslaget om identifiering av sändningar med produktplacering skärpas så att det fortlöpande anges att produktplacering sker för att tittare som endast ser en del av sändningen får förhållandet klart för sig. Under dessa villkor är det sedan möjligt att tillåta produktplacering även för underhållningsserier, om dessa inte riktar sig mot barn.

Rekommendation 9

Punkt 10, ny lydelse i artikel 11

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 10. | Artikel 11 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  2.   Sändning av filmer producerade för TV (med undantag för TV-serier, program med lätt underhållning och dokumentärer), biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogram får avbrytas av reklam och/eller teleshopping en gång varje 35-minutersperiod.
  Ingen reklam eller teleshopping får infogas i sändningar från religiösa ceremonier.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

10.

Artikel 11 skall ersättas med följande:

”Artikel 11

2.   Sändning av filmer producerade för TV (med undantag för TV-serier, program med lätt underhållning och dokumentärer), biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogram får avbrytas av reklam och/eller teleshopping en gång varje 35-minutersperiod.

Ingen reklam eller teleshopping får infogas i sändningar från religiösa ceremonier.”

| 10. | Artikel 11 skall ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  2.   Sändning av filmer producerade för TV (med undantag för TV-serier, program med lätt underhållning och dokumentärer), och biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogramfår avbrytas av reklam och/eller teleshopping en gång varje
  3530-minutersperiod.
  Ingen reklam eller teleshopping får infogas i sändningar från religiösa ceremonier, i barnprogram eller i nyhetssändningar.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 11 skall ersättas med följande:

”Artikel 11

2.   Sändning av filmer producerade för TV (med undantag för TV-serier, program med lätt underhållning och dokumentärer), och biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogramfår avbrytas av reklam och/eller teleshopping en gång varje
  3530-minutersperiod.

och

barnprogram och nyhetsprogram

35

Ingen reklam eller teleshopping får infogas i sändningar från religiösa ceremonier, i barnprogram eller i nyhetssändningar.”

, i barnprogram eller i nyhetssändningar.”

Motivering

Med den föreslagna uppmjukningen av begränsningarna får medieleverantörerna större frihet i utformningen av programmen. Emellertid behöver kommissionens förslag kompletteras så att även barnprogram och nyhetssändningar omfattas av förbudet mot reklamavbrott. När det gäller barnprogram är förbudet motiverat med tanke på skyddet av minderåriga, eftersom barn inte i tillräcklig utsträckning kan skilja mellan reklam och program eller bedöma reklambudskapen på ett korrekt sätt. För nyhetssändningar motiveras förbudet genom deras särskilda funktion för en oberoende opinionsbildning.

Rekommendation 10

Punkt 20, infogande av artikel 23b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 20. | Följande artikel skall införas som artikel 23b:
  ”Artikel 23b
  1.   Medlemsstaterna skall garantera de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och se till att de utövar sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt.
  2.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för tillämpningen av bestämmelserna i det här direktivet.” |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

20.

Följande artikel skall införas som artikel 23b:

”Artikel 23b

1.   Medlemsstaterna skall garantera de nationella tillsynsmyndigheternas oberoende och se till att de utövar sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt.

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för tillämpningen av bestämmelserna i det här direktivet.”

| 20. | Följande artikel skall införas som artikel 23b:
  ”Artikel 23b
  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om public service-företag som levererar medietjänster skall medlemsstaterna garantera de nationella och, i förekommande fall, regionala tillsynsmyndigheternas oberoende och se till att de utövar sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt.
  2.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för tillämpningen av bestämmelserna i det här direktivet.” |
| --- | --- |

20.

Följande artikel skall införas som artikel 23b:

”Artikel 23b

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om public service-företag som levererar medietjänster skall medlemsstaterna garantera de nationella och, i förekommande fall, regionala tillsynsmyndigheternas oberoende och se till att de utövar sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt.

Utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna om public service-företag som levererar medietjänster skall medlemsstaterna

och, i förekommande fall, regionala

2.   De nationella tillsynsmyndigheterna skall förse varandra och kommissionen med den information som är nödvändig för tillämpningen av bestämmelserna i det här direktivet.”

Motivering

De nationella tillsynsmyndigheternas oberoende är av grundläggande betydelse och bör välkomnas. Det bör emellertid även framdeles vara medlemsstaterna och i förekommande fall regionerna med lagstiftningsbefogenheter själva som ansvarar för hur kontrollen av medierna skall utformas. Dessutom får artikel 23 b inte innebära en negativ inverkan på public service-företagens ställning, eller en obligatorisk extern kontroll av samtliga programföretag. Detta gäller framför allt olika medlemsstater och regioner där författningen ger möjlighet att organisera offentlig radio- och TV-verksamhet så att mångfalden inom den säkerställs, med intern kontroll och därför begränsad statlig tillsyn.

Garantierna för opartiskhet och öppenhet bör utökas till de regionala tillsynsmyndigheter som ibland finns i regioner med lagstiftningsbefogenhet på t.ex. mediaområdet eller i federala stater och stater med autonoma regioner. Detta innebär ingen förändring av de nationella myndigheternas befogenheter utan den syftar endast till att utöka garantierna för opartiskhet och öppenhet till lokal nivå, vilket är i linje med subsidiaritetsprincipen i Maastrichtfördraget.

Bryssel den 11 oktober 2006

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

(1)  KOM(2003) 784 slutlig.

1

(2)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 30.

2

(3)  KOM(2002) 778 slutlig.

3

(4)  EUT C 256, 24.10.2003, s. 85.

4

---

| 6.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/16

---

Yttrande från Regionkommittén om Utvidgningspaketet 2005, 2005/ELAR/001 och kommissionens meddelande ”Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd”

(2007/C 51/03)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

kommissionens meddelande ”Västra Balkans väg mot EU: stärkt stabilitet och välstånd” (KOM(2006) 27 slutlig),

kommissionens beslut av den 27 januari 2006 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga kommittén i denna fråga,

kommitténs ordförandes beslut av den 28 februari 2006 att uppdra åt utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete att utarbeta ett yttrande om Europeiska kommissionens strategi i fråga om de framsteg som gjorts inom ramen för utvidgningsprocessen,

Utvidgningspaketet 2005 (2005/ELAR/001),

kommitténs yttrande om ”Förslag till rådets beslut om principerna, prioriteringarna och villkoren i det europeiska partnerskapet med Kroatien” om att koncentrera sig på de stater som deltar i stabiliserings- och associeringsprocessen: Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien och Montenegro inklusive Kosovo, med undantag för Kroatien (CdR 499/2004 fin),

Regionkommitténs yttrande om ”EU:s lokala och regionala myndigheters roll i den demokratiska konsolideringsprocessen i västra Balkanområdet” (CdR 101/2003 fin) (1),

Regionkommitténs yttrande om meddelandet från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: ”Dialog mellan det civila samhället i EU och det i kandidatländerna” (CdR 50/2006 rév. 1),

det gemensamma pressmeddelande EU-Västra Balkan som avgavs i Salzburg den 11 mars 2006 av utrikesministrarna i EU-medlemsstaterna, anslutningsländerna, kandidatländerna och de potentiella kandidatländerna på västra Balkan, där man bekräftade de västra Balkanstaternas europeiska perspektiv och – i linje med resultaten från EU-toppmötet i Thessaloniki 2003 – bekräftade att ett EU-medlemskap är slutmålet,

den ”stabilitetspakt för Sydosteuropa” som etablerades av Europeiska kommissionen och 40 partnerländer och partnerorganisationer den 10 juni 1999 som instrument för konfliktförebyggande och återuppbyggnad av Balkanregionen,

Europaparlamentets resolution av den 16 mars 2006 (2) om kommissionens strategidokument om utvidgningen,

slutdeklarationen från konferensen ”EU:s lokala och regionala myndigheters roll i den demokratiska konsolideringsprocessen i västra Balkanområdet”, Pristina, 22 juni 2005, CdR 145/2005,

slutsatserna från CONST-utskottets konferens på temat ”Lokala och regionala myndigheternas bidrag till skyddet av minoriteter och antidiskrimineringspolitiken” den 17 mars 2006 i Wien (Österrike),

Europeiska småföretagsstadgan och rapporten om genomförandet av Europeiska stadgan för små och medelstora företag i Moldavien och de västra Balkanstaterna, SEK(2006) 283,

samt det utkast till yttrande (CdR 115/2006 rév. 1) som antogs av utskottet för yttre förbindelser och decentraliserat samarbete den 22 juni 2006 (föredragande: Franz Schausberger, AT–PPE).

och av följande skäl:

Eftersom ReK i ett tidigare yttrande behandlat uteslutande Kroatien kommer man i detta yttrande att fokusera på de övriga länderna på västra Balkan, nämligen Bosnien och Hercegovina, Montenegro, Albanien, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien samt Serbien inklusive Kosovo.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 66:e plenarsession den 11–12 oktober 2006 (sammanträdet den 11 oktober):

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

1.1   Allmänna kommentarer

| 1.1.1 | Regionkommittén betraktar den fortsatta utvecklingen på västra Balkan som ett gemensamt europeiskt fredsprojekt som till fullo motsvarar gemenskapernas grundläggande idé. Vi understryker att västra Balkan, som en integrerad del av den europeiska familjen, bör bli en varaktig zon med fred, frihet, säkerhet och välfärd, med egenansvar och med Europeiska unionens stöd. |
| --- | --- |

1.1.1

Regionkommittén betraktar den fortsatta utvecklingen på västra Balkan som ett gemensamt europeiskt fredsprojekt som till fullo motsvarar gemenskapernas grundläggande idé. Vi understryker att västra Balkan, som en integrerad del av den europeiska familjen, bör bli en varaktig zon med fred, frihet, säkerhet och välfärd, med egenansvar och med Europeiska unionens stöd.

| 1.1.2 | En förutsättning för en försoning mellan staterna, folken och de etniska grupperna på västra Balkan är att det förflutna tas upp till bearbetning. I detta sammanhang betonar vi att de berörda staterna är förpliktade att samarbeta utan inskränkningar med internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien. |
| --- | --- |

1.1.2

En förutsättning för en försoning mellan staterna, folken och de etniska grupperna på västra Balkan är att det förflutna tas upp till bearbetning. I detta sammanhang betonar vi att de berörda staterna är förpliktade att samarbeta utan inskränkningar med internationella tribunalen för f.d. Jugoslavien.

| 1.1.3 | Kommittén understryker att medlemskapet i Europeiska unionen inte bara innefattar inre marknaden eller den fria rörligheten för personer, utan i lika hög grad de värden som EU:s folk och medlemsstater delar: människovärde, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstat och värnande om de mänskliga rättigheterna, däribland rättigheter för dem som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

1.1.3

Kommittén understryker att medlemskapet i Europeiska unionen inte bara innefattar inre marknaden eller den fria rörligheten för personer, utan i lika hög grad de värden som EU:s folk och medlemsstater delar: människovärde, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstat och värnande om de mänskliga rättigheterna, däribland rättigheter för dem som tillhör minoriteter.

| 1.1.4 | Det är välkommet att man gjort framsteg med de politiska och ekonomiska reformer som följde av att det europeiska perspektivet öppnades för staterna på västra Balkan i Thessaloniki 2003 och i Salzburg den 11 mars 2006. Vi ställer oss positiva till det stora ansvar som Europa och statssamfundet tagit visavi dessa stater. |
| --- | --- |

1.1.4

Det är välkommet att man gjort framsteg med de politiska och ekonomiska reformer som följde av att det europeiska perspektivet öppnades för staterna på västra Balkan i Thessaloniki 2003 och i Salzburg den 11 mars 2006. Vi ställer oss positiva till det stora ansvar som Europa och statssamfundet tagit visavi dessa stater.

| 1.1.5 | Det är positivt att ärendena som berör västra Balkan behandlas både i alla fackministerrådskonstellationer och i rådet (allmänna frågor), samt att resultaten skall sammanställas i juni 2006. |
| --- | --- |

1.1.5

Det är positivt att ärendena som berör västra Balkan behandlas både i alla fackministerrådskonstellationer och i rådet (allmänna frågor), samt att resultaten skall sammanställas i juni 2006.

| 1.1.6 | Kommittén anser att det är välkommet att förhandlingar inleds om stabiliserings- och associeringsavtalet med Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

1.1.6

Kommittén anser att det är välkommet att förhandlingar inleds om stabiliserings- och associeringsavtalet med Bosnien och Hercegovina.

| 1.1.7 | Vi hoppas att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Serbien fortsätter omgående, så snart de serbiska förhandlingsparterna skapat förutsättningarna för detta. |
| --- | --- |

1.1.7

Vi hoppas att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Serbien fortsätter omgående, så snart de serbiska förhandlingsparterna skapat förutsättningarna för detta.

| 1.1.8 | Regionkommittén ser positivt på att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Montenegro inleddes den 26 september 2006. |
| --- | --- |

1.1.8

Regionkommittén ser positivt på att förhandlingarna om ett stabiliserings- och associeringsavtal med Montenegro inleddes den 26 september 2006.

| 1.1.9 | Staterna på västra Balkan har mycket olikartade politiska och administrativa strukturer och traditioner – delvis även på regional och lokal nivå. Utvecklingsgraden i de olika länderna varierar stort och man måste ta tillräcklig hänsyn till skillnaderna i omvandlings-, stabiliserings- och demokratiseringsprocessen. |
| --- | --- |

1.1.9

Staterna på västra Balkan har mycket olikartade politiska och administrativa strukturer och traditioner – delvis även på regional och lokal nivå. Utvecklingsgraden i de olika länderna varierar stort och man måste ta tillräcklig hänsyn till skillnaderna i omvandlings-, stabiliserings- och demokratiseringsprocessen.

| 1.1.10 | ReK har tagit del av Kroatiens arbetsprogram som ordförandeland i den sydösteuropeiska samarbetsprocessen för perioden maj 2006 till maj 2007. Att genomförandet blir lyckat är i sista hand avhängigt av att samarbetet mellan länderna i sydöstra Europa är konstruktivt. Det är ett betydelsefullt steg i förverkligandet av det europeiska perspektivet för denna region. |
| --- | --- |

1.1.10

ReK har tagit del av Kroatiens arbetsprogram som ordförandeland i den sydösteuropeiska samarbetsprocessen för perioden maj 2006 till maj 2007. Att genomförandet blir lyckat är i sista hand avhängigt av att samarbetet mellan länderna i sydöstra Europa är konstruktivt. Det är ett betydelsefullt steg i förverkligandet av det europeiska perspektivet för denna region.

1.2   Utvidgningens principiella perspektiv

| 1.2.1 | Regionkommittén betonar att det europeiska perspektivet fortfarande gäller för staterna på västra Balkan, med ett EU-medlemskap som slutmål. Den aktuella debatten om de principiella utvidgningsperspektiven avser därför inte de västra Balkanstaterna. Takten på utvidgningen måste stå i proportion till EU:s mottagningskapacitet. |
| --- | --- |

1.2.1

Regionkommittén betonar att det europeiska perspektivet fortfarande gäller för staterna på västra Balkan, med ett EU-medlemskap som slutmål. Den aktuella debatten om de principiella utvidgningsperspektiven avser därför inte de västra Balkanstaterna. Takten på utvidgningen måste stå i proportion till EU:s mottagningskapacitet.

| 1.2.2 | ReK är medveten om den betydelse, den rikedom och det värde som västra Balkan, de enskilda länderna och befolkningen kommer att tillföra hela Europeiska unionen. |
| --- | --- |

1.2.2

ReK är medveten om den betydelse, den rikedom och det värde som västra Balkan, de enskilda länderna och befolkningen kommer att tillföra hela Europeiska unionen.

| 1.2.3 | Regionkommittén bekräftar sin ståndpunkt att det måste föras en debatt om de principiella målen och om Europeiska unionens gränser, inbegripet möjliga former för samarbete med grannstaterna (t.ex. grannskapspolitik eller partnerskap med särskilda villkor). Det innebär att de stater som för närvarande inte erbjuds några utsikter till anslutning skall få förslag om en tydligt definierad europeisk ekonomisk, politisk och strategisk relation – som en uppmuntrande strategi som innefattar en successiv integrering i Europas politiska och ekonomiska struktur. |
| --- | --- |

1.2.3

Regionkommittén bekräftar sin ståndpunkt att det måste föras en debatt om de principiella målen och om Europeiska unionens gränser, inbegripet möjliga former för samarbete med grannstaterna (t.ex. grannskapspolitik eller partnerskap med särskilda villkor). Det innebär att de stater som för närvarande inte erbjuds några utsikter till anslutning skall få förslag om en tydligt definierad europeisk ekonomisk, politisk och strategisk relation – som en uppmuntrande strategi som innefattar en successiv integrering i Europas politiska och ekonomiska struktur.

| 1.2.4 | Kommittén stöder Europaparlamentets framställan till kommissionen om att lägga fram en rapport om begreppet mottagningskapacitet, inklusive Europeiska unionens karaktär och geografiska gränser, senast den 31 december 2006. Vi är beredda att bidra till det betänkande på eget initiativ som Europaparlamentet planerar i denna fråga. |
| --- | --- |

1.2.4

Kommittén stöder Europaparlamentets framställan till kommissionen om att lägga fram en rapport om begreppet mottagningskapacitet, inklusive Europeiska unionens karaktär och geografiska gränser, senast den 31 december 2006. Vi är beredda att bidra till det betänkande på eget initiativ som Europaparlamentet planerar i denna fråga.

| 1.2.5 | ReK understryker vikten av befolkningarnas acceptans för EU:s utvidgningsprocess såväl i anslutningsländerna som i den nuvarande unionen, men betonar att detta inte bör utgöra ytterligare ett anslutningskriterium. |
| --- | --- |

1.2.5

ReK understryker vikten av befolkningarnas acceptans för EU:s utvidgningsprocess såväl i anslutningsländerna som i den nuvarande unionen, men betonar att detta inte bör utgöra ytterligare ett anslutningskriterium.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

2.1   En stabil lokal och regional demokrati: ett pluralistiskt samhälle

| 2.1.1 | Vi understryker att det är en nyckel till långsiktig stabilitet att etablera politiska institutioner med demokratisk legitimitet och tillräckliga finansiella resurser och välfungerande förvaltningar på lokal och regional nivå. Dessa kan se till att principerna om subsidiaritet, närhet till medborgarna och partnerskap samt de mänskliga och grundläggande rättigheterna verkligen tillämpas i medborgarnas vardagsliv. |
| --- | --- |

2.1.1

Vi understryker att det är en nyckel till långsiktig stabilitet att etablera politiska institutioner med demokratisk legitimitet och tillräckliga finansiella resurser och välfungerande förvaltningar på lokal och regional nivå. Dessa kan se till att principerna om subsidiaritet, närhet till medborgarna och partnerskap samt de mänskliga och grundläggande rättigheterna verkligen tillämpas i medborgarnas vardagsliv.

| 2.1.2 | Vi understryker att stabiliserings- och associeringsavtal för att förbereda ett framtida EU-medlemskap bara kan lyckas i längden om regionala och lokala myndigheter engageras i hög grad. |
| --- | --- |

2.1.2

Vi understryker att stabiliserings- och associeringsavtal för att förbereda ett framtida EU-medlemskap bara kan lyckas i längden om regionala och lokala myndigheter engageras i hög grad.

| 2.1.3 | Kommittén rekommenderar staterna på västra Balkan att underteckna respektive ratificera (3) Europeiska ramkonventionen om gränsöverskridande samarbete, Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk samt Europeiska stadgan om lokalt självstyre, och se till att dessa tillämpas på avsett sätt. Detta gäller även ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. |
| --- | --- |

2.1.3

Kommittén rekommenderar staterna på västra Balkan att underteckna respektive ratificera (3) Europeiska ramkonventionen om gränsöverskridande samarbete, Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk samt Europeiska stadgan om lokalt självstyre, och se till att dessa tillämpas på avsett sätt. Detta gäller även ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter.

| 2.1.4 | Regionkommittén uppmanar länderna på västra Balkan att följa upp sina åtaganden från ministerkonferensen för sydöstra Europa om verksamma demokratiska styresformer på lokal och regional nivå (i Zagreb den 24–25 oktober 2004) och att förbereda sig inför den uppföljningskonferens i Skopje (i ”f.d. jugoslaviska republiken Makedonien”) den 8–9 november 2006 som arrangeras med stöd av stabilitetspakten för sydöstra Europa och Europarådet. |
| --- | --- |

2.1.4

Regionkommittén uppmanar länderna på västra Balkan att följa upp sina åtaganden från ministerkonferensen för sydöstra Europa om verksamma demokratiska styresformer på lokal och regional nivå (i Zagreb den 24–25 oktober 2004) och att förbereda sig inför den uppföljningskonferens i Skopje (i ”f.d. jugoslaviska republiken Makedonien”) den 8–9 november 2006 som arrangeras med stöd av stabilitetspakten för sydöstra Europa och Europarådet.

| 2.1.5 | Regionkommittén uppmanar staterna på västra Balkan att enligt subsidiaritetsprincipen förstärka de subnationella myndighetsnivåerna, att etablera de rättsliga ramar som krävs för detta och att ställa nödvändiga resurser till regionernas och kommunernas förfogande för att de skall klara sina (utvidgade) ansvarsuppgifter. |
| --- | --- |

2.1.5

Regionkommittén uppmanar staterna på västra Balkan att enligt subsidiaritetsprincipen förstärka de subnationella myndighetsnivåerna, att etablera de rättsliga ramar som krävs för detta och att ställa nödvändiga resurser till regionernas och kommunernas förfogande för att de skall klara sina (utvidgade) ansvarsuppgifter.

| 2.1.6 | Vi uppmanar regeringarna och sammanslutningarna av regioner och lokala myndigheter i de västra Balkanländerna att samarbeta och utveckla de initiativ och program för kapacitetsuppbyggnad som regionerna och kommunerna behöver för att kunna sköta sina uppgifter på ett effektivt sätt. Det är ett lovvärt initiativ av Europarådet att inrätta ett kunskapscentrum för reform av lokala förvaltningar. Kommittén uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att etablera partnerskap med detta centrum för att genomföra sina stödprogram på ett verksamt sätt. |
| --- | --- |

2.1.6

Vi uppmanar regeringarna och sammanslutningarna av regioner och lokala myndigheter i de västra Balkanländerna att samarbeta och utveckla de initiativ och program för kapacitetsuppbyggnad som regionerna och kommunerna behöver för att kunna sköta sina uppgifter på ett effektivt sätt. Det är ett lovvärt initiativ av Europarådet att inrätta ett kunskapscentrum för reform av lokala förvaltningar. Kommittén uppmanar kommissionen att överväga möjligheten att etablera partnerskap med detta centrum för att genomföra sina stödprogram på ett verksamt sätt.

| 2.1.7 | Det är avgörande att verka för att alla befolkningsgrupper, och särskilt minoriteterna, deltar i det offentliga livet, i alla politiska församlingar och förvaltningsstrukturer samt i offentliga företag. Dialogen och samarbetet mellan gemenskaperna behöver förstärkas, särskilt i områden med blandad befolkning, och strategiska planer på medellång sikt är utarbetas och genomföras. |
| --- | --- |

2.1.7

Det är avgörande att verka för att alla befolkningsgrupper, och särskilt minoriteterna, deltar i det offentliga livet, i alla politiska församlingar och förvaltningsstrukturer samt i offentliga företag. Dialogen och samarbetet mellan gemenskaperna behöver förstärkas, särskilt i områden med blandad befolkning, och strategiska planer på medellång sikt är utarbetas och genomföras.

| 2.1.8 | Kommittén rekommenderar att man drar nytta av erfarenheterna från regioner i medlemsstaterna med politiken för att värna om de mänskliga rättigheterna och skydda minoriteternas rätt. På längre sikt fungerar endast rättsliga grundvalar och politiska satsningar som är verksamma i närsamhället och som accepteras och respekteras av befolkningen. |
| --- | --- |

2.1.8

Kommittén rekommenderar att man drar nytta av erfarenheterna från regioner i medlemsstaterna med politiken för att värna om de mänskliga rättigheterna och skydda minoriteternas rätt. På längre sikt fungerar endast rättsliga grundvalar och politiska satsningar som är verksamma i närsamhället och som accepteras och respekteras av befolkningen.

| 2.1.9 | Anslutningsprocessen till EU kan i hög grad sporra till acceptans för att de olika befolkningsgrupperna lever tillsammans eller sida vid sida. Lösningar av folkgruppsfrågor kräver särskild behandling från fall till fall eftersom rättsläget är komplicerat och bosättningsstrukturen varierar. |
| --- | --- |

2.1.9

Anslutningsprocessen till EU kan i hög grad sporra till acceptans för att de olika befolkningsgrupperna lever tillsammans eller sida vid sida. Lösningar av folkgruppsfrågor kräver särskild behandling från fall till fall eftersom rättsläget är komplicerat och bosättningsstrukturen varierar.

| 2.1.10 | Ett långsiktigt hållbart utnyttjande av de medel som Europeiska unionen tillhandahåller förutsätter att regioner, lokala myndigheter och deras topporganisationer i staterna på västra Balkan engageras i utformningen och genomförandet av alla gemenskapsprogram, och att man överför ett (med)ansvar till dem som står i proportion till deras förvaltningskapacitet. Kommittén noterar att EU ställt medel till förfogande för stöd till de politiska och ekonomiska reformerna i storleksordningen 5,4 miljarder euro under åren 2000–2006. Det är betydelsefullt att bibehålla det finansiella stödet till att konsolidera och fortsätta samarbetet kring åtgärderna för kapacitetsuppbyggnad, i första hand via instrumentet för föranslutningsbistånd. ReK förväntar sig att motsvarande anslag utgår till västra Balkan även under den kommande budgetperioden 2007–2013. |
| --- | --- |

2.1.10

Ett långsiktigt hållbart utnyttjande av de medel som Europeiska unionen tillhandahåller förutsätter att regioner, lokala myndigheter och deras topporganisationer i staterna på västra Balkan engageras i utformningen och genomförandet av alla gemenskapsprogram, och att man överför ett (med)ansvar till dem som står i proportion till deras förvaltningskapacitet. Kommittén noterar att EU ställt medel till förfogande för stöd till de politiska och ekonomiska reformerna i storleksordningen 5,4 miljarder euro under åren 2000–2006. Det är betydelsefullt att bibehålla det finansiella stödet till att konsolidera och fortsätta samarbetet kring åtgärderna för kapacitetsuppbyggnad, i första hand via instrumentet för föranslutningsbistånd. ReK förväntar sig att motsvarande anslag utgår till västra Balkan även under den kommande budgetperioden 2007–2013.

| 2.1.11 | ReK anser att dialogen med företrädarna för de regionala och lokala myndigheterna i regionen måste främjas. Kommittén är beredd att ge ett konkret bidrag till att bygga upp institutioner och förstärka förvaltningskapaciteten i de nationella sammanslutningarna för regioner och lokala myndigheter, exempelvis i de gemensamma rådgivande kommittéerna för staterna med anslutningsperspektiv. Vi menar att man bör tillmötesgå önskemålet från västra Balkans regioner och lokala myndigheter om att få information om förvaltningspraxis, politisk rådgivning och tekniskt bistånd från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.1.11

ReK anser att dialogen med företrädarna för de regionala och lokala myndigheterna i regionen måste främjas. Kommittén är beredd att ge ett konkret bidrag till att bygga upp institutioner och förstärka förvaltningskapaciteten i de nationella sammanslutningarna för regioner och lokala myndigheter, exempelvis i de gemensamma rådgivande kommittéerna för staterna med anslutningsperspektiv. Vi menar att man bör tillmötesgå önskemålet från västra Balkans regioner och lokala myndigheter om att få information om förvaltningspraxis, politisk rådgivning och tekniskt bistånd från medlemsstaterna.

| 2.1.12 | Vi önskar att ReK, regioner från medlemsstaterna och utbildningsinrättningar (4) och europeiska regionsammanslutningar – exempelvis förbundet för europeiska gränsregioner (AEBR) – med relevanta erfarenheter skall engageras i uppbyggnaden av den regionala högskolan för förvaltningsreform (KOM(2006) 27, s. 13). Som kursinnehåll rekommenderar ReK bland annat att man inför ”decentralisering och regionalisering”, ”uppbyggnad och ledning av regionala och lokala förvaltningar”, ”interregionalt gränsöverskridande samarbete” samt ”hantering av mångfaldssituationer”. |
| --- | --- |

2.1.12

Vi önskar att ReK, regioner från medlemsstaterna och utbildningsinrättningar (4) och europeiska regionsammanslutningar – exempelvis förbundet för europeiska gränsregioner (AEBR) – med relevanta erfarenheter skall engageras i uppbyggnaden av den regionala högskolan för förvaltningsreform (KOM(2006) 27, s. 13). Som kursinnehåll rekommenderar ReK bland annat att man inför ”decentralisering och regionalisering”, ”uppbyggnad och ledning av regionala och lokala förvaltningar”, ”interregionalt gränsöverskridande samarbete” samt ”hantering av mångfaldssituationer”.

| 2.1.13 | Kommittén välkomnar resultaten från den regionala rundabordskonferensen om stabilitetspakten den 30 maj 2006 i Belgrad där deltagarna kom överens om att överta ansvaret för en ny samarbetsram som regionen själv förvaltar. Kommittén förklarar sig beredd att delta i det regionala samarbetsråd som upprättas som efterföljare till stabilitetspakten när denna löpt ut 2008, och bidra med erfarenheter från regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

2.1.13

Kommittén välkomnar resultaten från den regionala rundabordskonferensen om stabilitetspakten den 30 maj 2006 i Belgrad där deltagarna kom överens om att överta ansvaret för en ny samarbetsram som regionen själv förvaltar. Kommittén förklarar sig beredd att delta i det regionala samarbetsråd som upprättas som efterföljare till stabilitetspakten när denna löpt ut 2008, och bidra med erfarenheter från regional och lokal nivå.

2.2   Samarbete över nations- och regiongränser

| 2.2.1 | Kommittén anser att det gränsöverskridande samarbetet inom politik, kultur, sociala frågor och ekonomi mellan regionerna och kommunerna på västra Balkan inte enbart kan bidra till att stimulera den lokala och nationella ekonomin, utan också på ett konkret sätt kan öka den ömsesidiga förståelsen och förtroendet i regionen och bidra till att förebygga etniska konflikter. |
| --- | --- |

2.2.1

Kommittén anser att det gränsöverskridande samarbetet inom politik, kultur, sociala frågor och ekonomi mellan regionerna och kommunerna på västra Balkan inte enbart kan bidra till att stimulera den lokala och nationella ekonomin, utan också på ett konkret sätt kan öka den ömsesidiga förståelsen och förtroendet i regionen och bidra till att förebygga etniska konflikter.

| 2.2.2 | Vi uppmanar regionernas förvaltningar och de lokala myndigheterna inom Europeiska unionen att i form av fler vänortsprojekt (5), utbytesprogram och seminarier förstärka förmedlingen av konkreta erfarenheter till de regionala och lokala politikerna och förvaltningarna i staterna på västra Balkan. Även erfarenheterna från de regioner och lokala myndigheter som anslöts till EU 2004 innefattar mycket värdefull information. ReK uppmanar kommissionen att intensifiera informationen till medlemsstaternas regioner och lokala myndigheter, via de nationella kontaktpunkterna, om EU:s befintliga vänortsprojekt. |
| --- | --- |

2.2.2

Vi uppmanar regionernas förvaltningar och de lokala myndigheterna inom Europeiska unionen att i form av fler vänortsprojekt (5), utbytesprogram och seminarier förstärka förmedlingen av konkreta erfarenheter till de regionala och lokala politikerna och förvaltningarna i staterna på västra Balkan. Även erfarenheterna från de regioner och lokala myndigheter som anslöts till EU 2004 innefattar mycket värdefull information. ReK uppmanar kommissionen att intensifiera informationen till medlemsstaternas regioner och lokala myndigheter, via de nationella kontaktpunkterna, om EU:s befintliga vänortsprojekt.

| 2.2.3 | I samband med möten mellan företrädare för europeiska regionala och kommunala organisationer, lokalt och regionalt folkvalda, förvaltningsexperter och forskare från EU och de västra Balkanstaterna bör resultaten från ett erfarenhetsutbyte utnyttjas till den konkreta kapacitetsuppbyggnaden. Kommittén hänvisar till den handbok för lokal demokrati som Europarådet (6) lade fram i september 2005 (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes) och den praktiska handbok för gränsöverskridande samarbete som utarbetats av förbundet för europeiska gränsregioner (AEBR) och publicerats på nio språk av Europeiska kommissionen. |
| --- | --- |

2.2.3

I samband med möten mellan företrädare för europeiska regionala och kommunala organisationer, lokalt och regionalt folkvalda, förvaltningsexperter och forskare från EU och de västra Balkanstaterna bör resultaten från ett erfarenhetsutbyte utnyttjas till den konkreta kapacitetsuppbyggnaden. Kommittén hänvisar till den handbok för lokal demokrati som Europarådet (6) lade fram i september 2005 (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes) och den praktiska handbok för gränsöverskridande samarbete som utarbetats av förbundet för europeiska gränsregioner (AEBR) och publicerats på nio språk av Europeiska kommissionen.

| 2.2.4 | Regionkommittén uppmanar byrån för informationsutbyte om tekniskt bistånd (Taiex), som inledde verksamheten i regionen år 2004, att inte inskränka sitt stöd till statliga centralförvaltningar och företagarföreningar utan i högre grad rikta sig till regionerna, de lokala myndigheterna och deras topporganisationer. |
| --- | --- |

2.2.4

Regionkommittén uppmanar byrån för informationsutbyte om tekniskt bistånd (Taiex), som inledde verksamheten i regionen år 2004, att inte inskränka sitt stöd till statliga centralförvaltningar och företagarföreningar utan i högre grad rikta sig till regionerna, de lokala myndigheterna och deras topporganisationer.

| 2.2.5 | Vi understryker att de västra Balkanstaternas regioner och lokala myndigheter bär ansvaret för återvändande fördrivna personer och deras boende, utbildning, sysselsättning och integrering. I detta sammanhang måste det mellanregionala samarbetet förstärkas och bygga vidare på erfarenheter från andra stater, regioner och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

2.2.5

Vi understryker att de västra Balkanstaternas regioner och lokala myndigheter bär ansvaret för återvändande fördrivna personer och deras boende, utbildning, sysselsättning och integrering. I detta sammanhang måste det mellanregionala samarbetet förstärkas och bygga vidare på erfarenheter från andra stater, regioner och lokala myndigheter.

| 2.2.6 | De förestående nya reglerna för gränstrafik av mindre omfattning vid medlemsstaternas yttre nationsgränser kan förväntas bli en framgång (KOM(2005) 56 av den 23 februari 2005). Vi rekommenderar motsvarande regler mellan Balkanstaterna (7) och att Europarådet (8) medverkar i genomförandet. |
| --- | --- |

2.2.6

De förestående nya reglerna för gränstrafik av mindre omfattning vid medlemsstaternas yttre nationsgränser kan förväntas bli en framgång (KOM(2005) 56 av den 23 februari 2005). Vi rekommenderar motsvarande regler mellan Balkanstaterna (7) och att Europarådet (8) medverkar i genomförandet.

| 2.2.7 | Regionkommittén föreslår kommissionen att utnyttja de erfarenheter som samlats bland ReK-ledamöterna och de nationella och europeiska sammanslutningarna för regioner och lokala myndigheter för att fräöja partnerskap mellan regioner, kommuner och städer. |
| --- | --- |

2.2.7

Regionkommittén föreslår kommissionen att utnyttja de erfarenheter som samlats bland ReK-ledamöterna och de nationella och europeiska sammanslutningarna för regioner och lokala myndigheter för att fräöja partnerskap mellan regioner, kommuner och städer.

| 2.2.8 | Det gränsöverskridande samarbetet är ett modernt verktyg för att skydda minoriteter. ReK hänvisar till artikel 17 i ramkonventionen om skydd av nationella minoriteter. |
| --- | --- |

2.2.8

Det gränsöverskridande samarbetet är ett modernt verktyg för att skydda minoriteter. ReK hänvisar till artikel 17 i ramkonventionen om skydd av nationella minoriteter.

2.3   Ekonomi och sysselsättning

| 2.3.1 | Regionkommittén anser att det är riktigt att EU-institutionerna vid genomförandet av de ekonomiska reformerna lägger särskild vikt vid att bekämpa arbetslöshet, social marginalisering och diskriminering samt att främja den sociala dialogen, för samtidigt med de politiska reformerna finns det ekonomisk- och socialpolitiska frågor som måste lösas (svaga nationella ekonomier, hög arbetslöshet, bristande social sammanhållning). |
| --- | --- |

2.3.1

Regionkommittén anser att det är riktigt att EU-institutionerna vid genomförandet av de ekonomiska reformerna lägger särskild vikt vid att bekämpa arbetslöshet, social marginalisering och diskriminering samt att främja den sociala dialogen, för samtidigt med de politiska reformerna finns det ekonomisk- och socialpolitiska frågor som måste lösas (svaga nationella ekonomier, hög arbetslöshet, bristande social sammanhållning).

| 2.3.2 | I detta sammanhang är det en absolut nödvändighet att utveckla och realisera regionala koncept för ekonomi och sysselsättning i staterna på västra Balkan, med medverkan av de regionala och lokala myndigheterna, som syftar till hållbar ekonomisk stimulans med skapande av arbetstillfällen ute på fältet och som inriktas på gränsöverskridande nätverk. |
| --- | --- |

2.3.2

I detta sammanhang är det en absolut nödvändighet att utveckla och realisera regionala koncept för ekonomi och sysselsättning i staterna på västra Balkan, med medverkan av de regionala och lokala myndigheterna, som syftar till hållbar ekonomisk stimulans med skapande av arbetstillfällen ute på fältet och som inriktas på gränsöverskridande nätverk.

| 2.3.3 | I linje med de regionala och kommunala myndigheternas ansvarsuppgifter rekommenderar kommittén att man på grundval av positiva initiativ som redan realiserats i ett visst område ytterligare utvecklar, eller om detta ännu inte skett där sådana inte finns, inrättar rådgivningscentrum för att förmedla baskunskaper om företag och företagande och företagaranda – och hur denna kan främjas – framför allt till ungdomar (SEK(2006) 283), för att bygga upp fungerande strukturer av små och medelstora företag som ger ett viktigt bidrag till sysselsättningen. |
| --- | --- |

2.3.3

I linje med de regionala och kommunala myndigheternas ansvarsuppgifter rekommenderar kommittén att man på grundval av positiva initiativ som redan realiserats i ett visst område ytterligare utvecklar, eller om detta ännu inte skett där sådana inte finns, inrättar rådgivningscentrum för att förmedla baskunskaper om företag och företagande och företagaranda – och hur denna kan främjas – framför allt till ungdomar (SEK(2006) 283), för att bygga upp fungerande strukturer av små och medelstora företag som ger ett viktigt bidrag till sysselsättningen.

| 2.3.4 | ReK förespråkar stödinsatser till de lokala och regionala myndigheterna för att förbättra den elektroniska kommunikationen och den elektroniska tillgången till ekonomiskt relevant information (rådgivning, ansökningar, rättslig information och skatteinformation), för att bidra till att bygga upp en lokal och regional ekonomisk struktur. |
| --- | --- |

2.3.4

ReK förespråkar stödinsatser till de lokala och regionala myndigheterna för att förbättra den elektroniska kommunikationen och den elektroniska tillgången till ekonomiskt relevant information (rådgivning, ansökningar, rättslig information och skatteinformation), för att bidra till att bygga upp en lokal och regional ekonomisk struktur.

| 2.3.5 | Vi föreslår att systemen för informationsspridning och stöd till företag på lokal och regional nivå vidareutvecklas. Kommittén föreslår att man genom inrättandet av regionala plattformar för forskning och utveckling samt för utbildning skapar ett framtidsperspektiv för att motverka problemet med kompetensflykt. |
| --- | --- |

2.3.5

Vi föreslår att systemen för informationsspridning och stöd till företag på lokal och regional nivå vidareutvecklas. Kommittén föreslår att man genom inrättandet av regionala plattformar för forskning och utveckling samt för utbildning skapar ett framtidsperspektiv för att motverka problemet med kompetensflykt.

2.4   Utbildning och kultur

| 2.4.1 | Regionkommittén förespråkar att man bygger vidare på erfarenheterna från Tempus-programmet. Detta hade under 2001–2005 en budget för åtgärder på västra Balkan i storleksordningen 83 miljoner euro, och erbjöd varje år upp till 250 studenter och över 1 000 pedagoger möjlighet att studera eller delta i fortbildning i andra stater. Möjligheterna att delta i programmet Ungdom även på landsbygden bör också förstärkas ytterligare. |
| --- | --- |

2.4.1

Regionkommittén förespråkar att man bygger vidare på erfarenheterna från Tempus-programmet. Detta hade under 2001–2005 en budget för åtgärder på västra Balkan i storleksordningen 83 miljoner euro, och erbjöd varje år upp till 250 studenter och över 1 000 pedagoger möjlighet att studera eller delta i fortbildning i andra stater. Möjligheterna att delta i programmet Ungdom även på landsbygden bör också förstärkas ytterligare.

| 2.4.2 | Regionkommittén föreslår att kommissionen inrättar en särskild del inom Erasmus Mundus som ger studenter i området möjlighet att bedriva forskarstudier vid mastersutbildningar i EU, särskilt sådana som erbjuder internationella klasser och praktikperioder. Vi anser nämligen att en sådan möjlighet främjar den ömsesidiga kulturella förståelsen och utvecklingen av ekonomiska kontakter. |
| --- | --- |

2.4.2

Regionkommittén föreslår att kommissionen inrättar en särskild del inom Erasmus Mundus som ger studenter i området möjlighet att bedriva forskarstudier vid mastersutbildningar i EU, särskilt sådana som erbjuder internationella klasser och praktikperioder. Vi anser nämligen att en sådan möjlighet främjar den ömsesidiga kulturella förståelsen och utvecklingen av ekonomiska kontakter.

| 2.4.3 | Kommittén anser att det är viktigt med en inlärningsprocess där kunskaperna ökar hos båda parter. Det är inte enbart medborgarna i länderna på västra Balkan som bör erbjudas möjlighet att studera i EU-länder, utan EU-medborgarna bör också uppmuntras att studera i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

2.4.3

Kommittén anser att det är viktigt med en inlärningsprocess där kunskaperna ökar hos båda parter. Det är inte enbart medborgarna i länderna på västra Balkan som bör erbjudas möjlighet att studera i EU-länder, utan EU-medborgarna bör också uppmuntras att studera i länderna på västra Balkan.

| 2.4.4 | Det är en grundförutsättning att underlätta för studerande och pedagoger att vistas i medlemsstaterna för att ge den yngre generationen ett europeiskt perspektiv. Vi hänvisar till att det finns planer på att göra det lättare att få visum, framför allt för studerande. |
| --- | --- |

2.4.4

Det är en grundförutsättning att underlätta för studerande och pedagoger att vistas i medlemsstaterna för att ge den yngre generationen ett europeiskt perspektiv. Vi hänvisar till att det finns planer på att göra det lättare att få visum, framför allt för studerande.

| 2.4.5 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att engagera de regionala och lokala myndigheterna i idéutformningen, planeringen och genomförandet när byggnadsminnesmärken och kulturarvsplatser skall restaureras och återställas. |
| --- | --- |

2.4.5

Regionkommittén uppmanar kommissionen att engagera de regionala och lokala myndigheterna i idéutformningen, planeringen och genomförandet när byggnadsminnesmärken och kulturarvsplatser skall restaureras och återställas.

| 2.4.6 | Kommittén framhåller att möjligheten till kulturturism i denna region utgör ett verktyg för ekonomisk utveckling, och uppmuntrar därför de ansträngningar som görs för att bevara byggnads- och kulturarvet också på landsbygden. |
| --- | --- |

2.4.6

Kommittén framhåller att möjligheten till kulturturism i denna region utgör ett verktyg för ekonomisk utveckling, och uppmuntrar därför de ansträngningar som görs för att bevara byggnads- och kulturarvet också på landsbygden.

| 2.4.7 | Samarbetet på konst- och kulturområdet har en viktig roll att spela för de västra Balkanstaternas långsiktiga stabilitet och anknytning till EU:s samarbetsprojekt inom konst och kultur. |
| --- | --- |

2.4.7

Samarbetet på konst- och kulturområdet har en viktig roll att spela för de västra Balkanstaternas långsiktiga stabilitet och anknytning till EU:s samarbetsprojekt inom konst och kultur.

| 2.4.8 | Regionkommittén skulle vilja uppmuntra tanken på att skapa en Internetportal för Balkan som en extra plattform för dialog och samarbete, framför allt avsedd för ungdom på västra Balkan. En sådan portal skulle vid sidan av utbildning också kunna främja direkta sociala och kulturella utbyten. |
| --- | --- |

2.4.8

Regionkommittén skulle vilja uppmuntra tanken på att skapa en Internetportal för Balkan som en extra plattform för dialog och samarbete, framför allt avsedd för ungdom på västra Balkan. En sådan portal skulle vid sidan av utbildning också kunna främja direkta sociala och kulturella utbyten.

2.5   Olika politikområden

| 2.5.1 | Regionkommittén erinrar de lokala och regionala myndigheterna om deras ansvar i samband med tillståndsgivning i områden som har central betydelse för turismen, även med hänsyn till en hållbar framtida utveckling av en naturnära kvalitetsturism. |
| --- | --- |

2.5.1

Regionkommittén erinrar de lokala och regionala myndigheterna om deras ansvar i samband med tillståndsgivning i områden som har central betydelse för turismen, även med hänsyn till en hållbar framtida utveckling av en naturnära kvalitetsturism.

| 2.5.2 | Vi uppmanar kommissionen att ta hänsyn till utvärderingen av Cardsprogrammet (9) när man använder instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA), som ersätter de nuvarande föranslutningsinstrumenten och Cardsförordningen, där man efterlyser en starkare decentralisering av planeringen och administrationen av detta program. Den regionala dimensionen av Cards är relativt svag, det saknas strategisk ledning och den uppfattas som otillgänglig av de lokala parterna. Man bör ta hänsyn till denna kritik i vidareutvecklingen för staterna på västra Balkan. |
| --- | --- |

2.5.2

Vi uppmanar kommissionen att ta hänsyn till utvärderingen av Cardsprogrammet (9) när man använder instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA), som ersätter de nuvarande föranslutningsinstrumenten och Cardsförordningen, där man efterlyser en starkare decentralisering av planeringen och administrationen av detta program. Den regionala dimensionen av Cards är relativt svag, det saknas strategisk ledning och den uppfattas som otillgänglig av de lokala parterna. Man bör ta hänsyn till denna kritik i vidareutvecklingen för staterna på västra Balkan.

| 2.5.3 | ReK uppmanar länderna på västra Balkan att ta hänsyn till Lissabonmålen i sitt reformarbete, i ljuset av Europeiska rådets aktualisering den 23–24 mars 2006, och att engagera de regionala och kommunala nivåerna i utformningen och genomförandet. Kommittén rekommenderar också att övergripande strategiska planer för den regionala utvecklingen utarbetas. |
| --- | --- |

2.5.3

ReK uppmanar länderna på västra Balkan att ta hänsyn till Lissabonmålen i sitt reformarbete, i ljuset av Europeiska rådets aktualisering den 23–24 mars 2006, och att engagera de regionala och kommunala nivåerna i utformningen och genomförandet. Kommittén rekommenderar också att övergripande strategiska planer för den regionala utvecklingen utarbetas.

| 2.5.4 | Kommittén föreslår att de inomstatliga myndigheter (ofta regionala och kommunala) som ansvarar för miljöfrågor engageras i Europeiska miljöbyråns viktigaste aktiviteter som ger stöd till dessa länders arbetsprogram från och med 2006 inom ramen för Phareprogrammet och programmet Cards 2005 via utvalda gemenskapsinrättningar. |
| --- | --- |

2.5.4

Kommittén föreslår att de inomstatliga myndigheter (ofta regionala och kommunala) som ansvarar för miljöfrågor engageras i Europeiska miljöbyråns viktigaste aktiviteter som ger stöd till dessa länders arbetsprogram från och med 2006 inom ramen för Phareprogrammet och programmet Cards 2005 via utvalda gemenskapsinrättningar.

2.6   Information und kommunikation

| 2.6.1 | Det är nödvändigt att ta hänsyn till EU:s mottagningskapacitet under hela förhandlingsförloppet. Kommittén understryker emellertid att det inte handlar om ett nytt anslutningskriterium. Framstegen måste bedömas efter klara och tydliga kriterier, inte efter politiska uppskattningar. Det gäller att hantera förväntningarna bland folket i EU-medlemsstaterna och de europeiska partnerländerna på ett ärligt sätt. |
| --- | --- |

2.6.1

Det är nödvändigt att ta hänsyn till EU:s mottagningskapacitet under hela förhandlingsförloppet. Kommittén understryker emellertid att det inte handlar om ett nytt anslutningskriterium. Framstegen måste bedömas efter klara och tydliga kriterier, inte efter politiska uppskattningar. Det gäller att hantera förväntningarna bland folket i EU-medlemsstaterna och de europeiska partnerländerna på ett ärligt sätt.

| 2.6.2 | Medlemsstaterna och EU-institutionerna uppmanas att informera medborgarna om förhandlingarna genom intensivare kommunikation om utvidgningsprocessen än i fråga om Rumänien och Bulgarien (där förhandlingarna skymdes av författningsdiskussionen i konventet). De regionala och lokala myndigheterna behöver få delta (via ReK) i utformning och genomförande av informationsprojekt och informationsåtgärder, eftersom de står närmast medborgarna och har bäst kontakter med lokala och regionala massmedier. |
| --- | --- |

2.6.2

Medlemsstaterna och EU-institutionerna uppmanas att informera medborgarna om förhandlingarna genom intensivare kommunikation om utvidgningsprocessen än i fråga om Rumänien och Bulgarien (där förhandlingarna skymdes av författningsdiskussionen i konventet). De regionala och lokala myndigheterna behöver få delta (via ReK) i utformning och genomförande av informationsprojekt och informationsåtgärder, eftersom de står närmast medborgarna och har bäst kontakter med lokala och regionala massmedier.

| 2.6.3 | Gemenskapsinstitutionerna och staterna på västra Balkan måste i högre grad informera medborgarna om integrationsprocessens mål, innehåll och krav som ställs på båda parter, för att förhindra att processen uppfattas som något som pådyvlas dem ”utifrån” eller ”uppifrån”. Än en gång hänvisar kommittén till regionernas och de kommunala myndigheternas betydelsefulla roll i alla kommunikationsåtgärder. |
| --- | --- |

2.6.3

Gemenskapsinstitutionerna och staterna på västra Balkan måste i högre grad informera medborgarna om integrationsprocessens mål, innehåll och krav som ställs på båda parter, för att förhindra att processen uppfattas som något som pådyvlas dem ”utifrån” eller ”uppifrån”. Än en gång hänvisar kommittén till regionernas och de kommunala myndigheternas betydelsefulla roll i alla kommunikationsåtgärder.

| 2.6.4 | ReK anser att dialogen med det civila samhället på västra Balkan bör utvidgas. Den måste föras via fria, oberoende och professionella massmedier. Vi föreslår att de västra Balkanstaterna snarast möjligt får delta i gemenskapens handlingsprogram för stöd till de organisationer som verkar på området för ett aktivt EU-medborgarskap (allmänhetens deltagande). |
| --- | --- |

2.6.4

ReK anser att dialogen med det civila samhället på västra Balkan bör utvidgas. Den måste föras via fria, oberoende och professionella massmedier. Vi föreslår att de västra Balkanstaterna snarast möjligt får delta i gemenskapens handlingsprogram för stöd till de organisationer som verkar på området för ett aktivt EU-medborgarskap (allmänhetens deltagande).

2.7   Albanien

| 2.7.1 | Regionkommittén stöder kommissionens förslag att inte inskränka den albanska handlingsplanen för att förebygga och bekämpa korruption till den statliga förvaltningen, utan bredda den till att omfatta även de regionala och lokala nivåerna (KOM(2005) 1421, s. 18). |
| --- | --- |

2.7.1

Regionkommittén stöder kommissionens förslag att inte inskränka den albanska handlingsplanen för att förebygga och bekämpa korruption till den statliga förvaltningen, utan bredda den till att omfatta även de regionala och lokala nivåerna (KOM(2005) 1421, s. 18).

| 2.7.2 | Vi föreslår att samarbetet över region- och nationsgränser framför allt förstärks med grannregioner i EU-staterna. |
| --- | --- |

2.7.2

Vi föreslår att samarbetet över region- och nationsgränser framför allt förstärks med grannregioner i EU-staterna.

| 2.7.3 | Vi stöder Europaparlamentets krav på att kampen mot korruptionen skall förstärkas, att mediafriheten skall garanteras och att man inför vallagar som motsvarar europeiska normer. |
| --- | --- |

2.7.3

Vi stöder Europaparlamentets krav på att kampen mot korruptionen skall förstärkas, att mediafriheten skall garanteras och att man inför vallagar som motsvarar europeiska normer.

2.8   Bosnien och Hercegovina

| 2.8.1 | Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att Bosnien och Hercegovina har en regional nivå med särskilda ansvarsuppgifter som spelar en viktig roll för att lösa de etniska problemen. I denna starkt regionaliserade stat måste organisationsstrukturernas finansiella kapacitet och effektivitet förbättras, med hänsyn till att det saknas politisk tradition och kultur på decentraliseringens område. |
| --- | --- |

2.8.1

Regionkommittén noterar med tillfredsställelse att Bosnien och Hercegovina har en regional nivå med särskilda ansvarsuppgifter som spelar en viktig roll för att lösa de etniska problemen. I denna starkt regionaliserade stat måste organisationsstrukturernas finansiella kapacitet och effektivitet förbättras, med hänsyn till att det saknas politisk tradition och kultur på decentraliseringens område.

| 2.8.2 | Det krävs en grundlagsreform som syftar till att förbättra de statliga institutionerna. ReK förväntar sig att man skapar förutsättningar för att de val som planeras till oktober 2006 skall kunna genomföras i god ordning. |
| --- | --- |

2.8.2

Det krävs en grundlagsreform som syftar till att förbättra de statliga institutionerna. ReK förväntar sig att man skapar förutsättningar för att de val som planeras till oktober 2006 skall kunna genomföras i god ordning.

| 2.8.3 | ReK hänvisar till de erfarenheter och det kunnande som finns i regionala ansvariga organ i federala stater (t.ex. Belgien) i fråga om förbättrade rättsliga grundvalar och förfaranden mellan nationalstaten och de olika nivåerna (samfälligheter och kantoner), och är övertygad om att det krävs nyskapande lösningar. |
| --- | --- |

2.8.3

ReK hänvisar till de erfarenheter och det kunnande som finns i regionala ansvariga organ i federala stater (t.ex. Belgien) i fråga om förbättrade rättsliga grundvalar och förfaranden mellan nationalstaten och de olika nivåerna (samfälligheter och kantoner), och är övertygad om att det krävs nyskapande lösningar.

| 2.8.4 | Det är välkommet att de regelbundna ekonomisk-politiska dialogerna utvidgas till Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

2.8.4

Det är välkommet att de regelbundna ekonomisk-politiska dialogerna utvidgas till Bosnien och Hercegovina.

| 2.8.5 | Integreringen av flyktingar och fördrivna personer i städer och kommuner måste stödjas, i enlighet med återtagandeavtalet av den 31 januari 2005 mellan Kroatien, Bosnien och Hercegovina och Serbien och Montenegro. |
| --- | --- |

2.8.5

Integreringen av flyktingar och fördrivna personer i städer och kommuner måste stödjas, i enlighet med återtagandeavtalet av den 31 januari 2005 mellan Kroatien, Bosnien och Hercegovina och Serbien och Montenegro.

2.9   Serbien

| 2.9.1 | Regionkommittén beklagar att man inte tog tillfället i akt att stärka decentraliseringsprocessen i samband med att den nya Serbiska konstitutionen antogs. Kommittén anser att en ytterligare förstärkning av självständigheten även skulle stärka nationalstatens sammanhållning. |
| --- | --- |

2.9.1

Regionkommittén beklagar att man inte tog tillfället i akt att stärka decentraliseringsprocessen i samband med att den nya Serbiska konstitutionen antogs. Kommittén anser att en ytterligare förstärkning av självständigheten även skulle stärka nationalstatens sammanhållning.

| 2.9.2 | Regionkommittén understryker betydelsen av att den autonoma regionen Vojvodina präglas av flera etniska grupper och ser mycket positivt på det ömsesidiga förtroende och den tolerans som finns i denna region och på hur de olika nationella grupperna involveras i samband med politiska beslut. |
| --- | --- |

2.9.2

Regionkommittén understryker betydelsen av att den autonoma regionen Vojvodina präglas av flera etniska grupper och ser mycket positivt på det ömsesidiga förtroende och den tolerans som finns i denna region och på hur de olika nationella grupperna involveras i samband med politiska beslut.

| 2.9.3 | ReK välkomnar det stora antalet aktiviteter som genomförs i den autonoma regionen Vojvodina när det gäller gränsöverskridande regionalt och interregionalt samarbete i enlighet med den europeiska integrationsprocessen. Kommittén förespråkar därför att de regionala och lokala myndigheterna i större utsträckning skall involveras i framtida förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

2.9.3

ReK välkomnar det stora antalet aktiviteter som genomförs i den autonoma regionen Vojvodina när det gäller gränsöverskridande regionalt och interregionalt samarbete i enlighet med den europeiska integrationsprocessen. Kommittén förespråkar därför att de regionala och lokala myndigheterna i större utsträckning skall involveras i framtida förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtalet.

| 2.9.4 | Regionkommittén anser att det är mycket viktigt att genom en kommunal reform stärka lokala politiska institutioner och förvaltningar och förse dessa med nödvändiga medel, eftersom detta tillsammans med en förstärkning av den regionala nivån motsvarar principerna om subsidiaritet, medborgarnärhet och partnerskap, och avlastar nationalstaten. |
| --- | --- |

2.9.4

Regionkommittén anser att det är mycket viktigt att genom en kommunal reform stärka lokala politiska institutioner och förvaltningar och förse dessa med nödvändiga medel, eftersom detta tillsammans med en förstärkning av den regionala nivån motsvarar principerna om subsidiaritet, medborgarnärhet och partnerskap, och avlastar nationalstaten.

| 2.9.5 | Regionkommittén förväntar sig att Serbien så snart det är möjligt undertecknar Europeiska ramkonventionen om gränsöverskridande samarbete och ratificerar Europeiska stadgan om lokalt självstyre. |
| --- | --- |

2.9.5

Regionkommittén förväntar sig att Serbien så snart det är möjligt undertecknar Europeiska ramkonventionen om gränsöverskridande samarbete och ratificerar Europeiska stadgan om lokalt självstyre.

| 2.9.6 | Kommittén uppmanar myndigheterna i Serbien att genom samarbetet med Haagtribunalen för f.d. Jugoslavien skapa förutsättningar för att gå vidare med stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

2.9.6

Kommittén uppmanar myndigheterna i Serbien att genom samarbetet med Haagtribunalen för f.d. Jugoslavien skapa förutsättningar för att gå vidare med stabiliserings- och associeringsavtalet.

2.10   Kosovo

| 2.10.1 | En lösning av frågan om Kosovos status med europeiskt perspektiv och en hållbar lösning beträffande olika nationaliteters medborgarrättigheter är en förutsättning för en försoningsprocess som kan fungera. Kommittén förväntar sig att man kommer fram till en lösning under de direkta samtal (10) som förs fram till slutet av år 2006 och som Förenta nationerna i Wien står bakom. |
| --- | --- |

2.10.1

En lösning av frågan om Kosovos status med europeiskt perspektiv och en hållbar lösning beträffande olika nationaliteters medborgarrättigheter är en förutsättning för en försoningsprocess som kan fungera. Kommittén förväntar sig att man kommer fram till en lösning under de direkta samtal (10) som förs fram till slutet av år 2006 och som Förenta nationerna i Wien står bakom.

| 2.10.2 | Grundlagsbestämmelserna måste omsättas på ett verksamt sätt på lokal nivå, via en effektiv decentraliseringsmodell som säkerställer minoriteternas och befolkningsgruppernas rättigheter på lång sikt och som förbättrar den mycket bristfälliga rättsstaten och rättssäkerheten och åstadkommer bättre politisk representation för minoriteter och bättre minoritetsskydd (minoritetsspråk). |
| --- | --- |

2.10.2

Grundlagsbestämmelserna måste omsättas på ett verksamt sätt på lokal nivå, via en effektiv decentraliseringsmodell som säkerställer minoriteternas och befolkningsgruppernas rättigheter på lång sikt och som förbättrar den mycket bristfälliga rättsstaten och rättssäkerheten och åstadkommer bättre politisk representation för minoriteter och bättre minoritetsskydd (minoritetsspråk).

| 2.10.3 | Kommittén manar till förbättrade relationer mellan Kosovoserber och Kosovoalbaner, samtliga gruppers engagemang i det demokratiska och administrativa livet och säkerställande av minoriteters skydd. |
| --- | --- |

2.10.3

Kommittén manar till förbättrade relationer mellan Kosovoserber och Kosovoalbaner, samtliga gruppers engagemang i det demokratiska och administrativa livet och säkerställande av minoriteters skydd.

| 2.10.4 | Det är en absolut förutsättning att man förstärker förvaltningskapaciteten på kommunnivå, framför allt när det gäller utformningen av strategier för den ekonomiska utvecklingen samt för att bekämpa den organiserade brottsligheten och ekobrott (KOM(2005) 561, s. 33). |
| --- | --- |

2.10.4

Det är en absolut förutsättning att man förstärker förvaltningskapaciteten på kommunnivå, framför allt när det gäller utformningen av strategier för den ekonomiska utvecklingen samt för att bekämpa den organiserade brottsligheten och ekobrott (KOM(2005) 561, s. 33).

| 2.10.5 | ReK anser att det är särskilt viktigt att förbättra alla kommuners utbud av offentliga tjänster för att förhindra att det uppstår ”parallella strukturer”. |
| --- | --- |

2.10.5

ReK anser att det är särskilt viktigt att förbättra alla kommuners utbud av offentliga tjänster för att förhindra att det uppstår ”parallella strukturer”.

2.11   Montenegro

| 2.11.1 | Regionkommittén förutsätter att resultaten från folkomröstningen den 21 maj 2006 erkänns och genomförs av alla parter. Vi uppmanar alla berörda parter att föra en konstruktiv dialog om samlevnadsfrågorna. |
| --- | --- |

2.11.1

Regionkommittén förutsätter att resultaten från folkomröstningen den 21 maj 2006 erkänns och genomförs av alla parter. Vi uppmanar alla berörda parter att föra en konstruktiv dialog om samlevnadsfrågorna.

| 2.11.2 | Det är positivt att folkomröstningen om Montenegros självständighet genomfördes enligt internationell och europeisk standard på ett demokratiskt, öppet och korrekt sätt. Detta bekräftades också av de representanter för Regionkommittén som för första gången deltog som observatörer av omröstningsförfarandet. |
| --- | --- |

2.11.2

Det är positivt att folkomröstningen om Montenegros självständighet genomfördes enligt internationell och europeisk standard på ett demokratiskt, öppet och korrekt sätt. Detta bekräftades också av de representanter för Regionkommittén som för första gången deltog som observatörer av omröstningsförfarandet.

| 2.11.3 | Kommittén noterar med tillfredsställelse att Montenegros befolkning visat prov på demokratiskt ansvar och mognad genom det ovanligt höga valdeltagandet, 86,5 %. Därmed får valresultatet stark legitimitet. |
| --- | --- |

2.11.3

Kommittén noterar med tillfredsställelse att Montenegros befolkning visat prov på demokratiskt ansvar och mognad genom det ovanligt höga valdeltagandet, 86,5 %. Därmed får valresultatet stark legitimitet.

| 2.11.4 | Vi betraktar valresultatet, 55,5 % för självständighet, som ett uppdrag till både förespråkare och motståndare att bedriva nära samarbete i genomförandet av självständigheten, både sinsemellan och mellan Montenegro och Serbien. |
| --- | --- |

2.11.4

Vi betraktar valresultatet, 55,5 % för självständighet, som ett uppdrag till både förespråkare och motståndare att bedriva nära samarbete i genomförandet av självständigheten, både sinsemellan och mellan Montenegro och Serbien.

| 2.11.5 | ReK uppmanar alla berörda parter att avstå från soloinsatser i självständighetsprocessen och genomföra alla nödvändiga steg efter gemensamma överläggningar. |
| --- | --- |

2.11.5

ReK uppmanar alla berörda parter att avstå från soloinsatser i självständighetsprocessen och genomföra alla nödvändiga steg efter gemensamma överläggningar.

| 2.11.6 | Kommittén förväntar sig att den nya staten Montenegro snarast möjligt undertecknar och ratificerar Europeiska ramkonventionen om gränsöverskridande samarbete, Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk, Europeiska stadgan om lokalt självstyre och ramkonventionen till skydd för nationella minoriteter. |
| --- | --- |

2.11.6

Kommittén förväntar sig att den nya staten Montenegro snarast möjligt undertecknar och ratificerar Europeiska ramkonventionen om gränsöverskridande samarbete, Europeiska stadgan för regionala språk och minoritetsspråk, Europeiska stadgan om lokalt självstyre och ramkonventionen till skydd för nationella minoriteter.

| 2.11.7 | ReK uppmanar Montenegros myndigheter att snarast utarbeta modeller för ett gränsöverskridande regionalt samarbete över den gemensamma gränsen (Sandschak), och att även eftersträva detta med de övriga angränsande staterna Bosnien och Hercegovina och Albanien och den autonoma regionen Kosovo. |
| --- | --- |

2.11.7

ReK uppmanar Montenegros myndigheter att snarast utarbeta modeller för ett gränsöverskridande regionalt samarbete över den gemensamma gränsen (Sandschak), och att även eftersträva detta med de övriga angränsande staterna Bosnien och Hercegovina och Albanien och den autonoma regionen Kosovo.

| 2.11.8 | EU-institutionerna bör stödja den nya staten på dess väg mot ett fredligt avskiljande som självständigt land. |
| --- | --- |

2.11.8

EU-institutionerna bör stödja den nya staten på dess väg mot ett fredligt avskiljande som självständigt land.

2.12   F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

| 2.12.1 | Regionkommittén ser positivt på att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien getts status som kandidatland. Det är ett erkännande av framstegen med genomförandet av Ohrid-avtalet. Ramavtalet från Ohrid måste dock genomförs i sin helhet, med stöd från det internationella samfundet, som grundval för förbättrad stabilitet. |
| --- | --- |

2.12.1

Regionkommittén ser positivt på att f.d. jugoslaviska republiken Makedonien getts status som kandidatland. Det är ett erkännande av framstegen med genomförandet av Ohrid-avtalet. Ramavtalet från Ohrid måste dock genomförs i sin helhet, med stöd från det internationella samfundet, som grundval för förbättrad stabilitet.

| 2.12.2 | Regionkommittén förväntar sig, efter våldshandlingarna i samband med de senaste parlamentsvalen, att alla politiska krafter sätts in för att skapa de förutsättningar som krävs för ett framtida fredligt genomförande av demokratiska val, efter europeiskt mönster. |
| --- | --- |

2.12.2

Regionkommittén förväntar sig, efter våldshandlingarna i samband med de senaste parlamentsvalen, att alla politiska krafter sätts in för att skapa de förutsättningar som krävs för ett framtida fredligt genomförande av demokratiska val, efter europeiskt mönster.

| 2.12.3 | ReK rekommenderar fortsatt förstärkning och ökad finansiering av det lokala självstyret, som bidragit till att stärka förtroendet mellan de etniska grupperna. |
| --- | --- |

2.12.3

ReK rekommenderar fortsatt förstärkning och ökad finansiering av det lokala självstyret, som bidragit till att stärka förtroendet mellan de etniska grupperna.

| 2.12.4 | Det finns ett akut behov av att förstärka förvaltningskapaciteten på lokal nivå. Detta är en förutsättning för att skatteuppbörden och avgiftsuttaget (kommunernas finansiella resurser) skall kunna decentraliseras. Regionkommittén delar kommissionens farhågor om att de finansieringskällor som kommunerna fått rätt till inte är tillräckliga för att medfinansiera framtida program och projekt inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden eller för att klara deras ansvarsuppgifter inom miljöskyddet (SEK(2005) 1425, s. 140). Miljöskyddet bör få ett starkare inflytande på övergripande nivå även på andra politikområden som kommunerna svarar för, exempelvis den fysiska planeringen. |
| --- | --- |

2.12.4

Det finns ett akut behov av att förstärka förvaltningskapaciteten på lokal nivå. Detta är en förutsättning för att skatteuppbörden och avgiftsuttaget (kommunernas finansiella resurser) skall kunna decentraliseras. Regionkommittén delar kommissionens farhågor om att de finansieringskällor som kommunerna fått rätt till inte är tillräckliga för att medfinansiera framtida program och projekt inom ramen för strukturfonderna och Sammanhållningsfonden eller för att klara deras ansvarsuppgifter inom miljöskyddet (SEK(2005) 1425, s. 140). Miljöskyddet bör få ett starkare inflytande på övergripande nivå även på andra politikområden som kommunerna svarar för, exempelvis den fysiska planeringen.

| 2.12.5 | Kommittén stöder kommissionens förslag om en klarare utformning av förlikningsförfarandet mellan kommunerna och staten (SEK(2005) 1425, s. 21) och bedömer att ett regelbundet och strukturerat samarbete mellan nationella och lokala nivåer är en oumbärlig komponent (SEK(2005) 1425, s. 120). |
| --- | --- |

2.12.5

Kommittén stöder kommissionens förslag om en klarare utformning av förlikningsförfarandet mellan kommunerna och staten (SEK(2005) 1425, s. 21) och bedömer att ett regelbundet och strukturerat samarbete mellan nationella och lokala nivåer är en oumbärlig komponent (SEK(2005) 1425, s. 120).

| 2.12.6 | Det krävs att en fungerande finansiell kontroll med internrevisioner upprättas, som en förutsättning för att förvaltningen skall fungera korrekt, och man måste bygga upp kapacitet för att förhindra missbruk av offentliga medel. Samtidigt måste konsekventa åtgärder vidtas för att begränsa korruptionen på lokal nivå. |
| --- | --- |

2.12.6

Det krävs att en fungerande finansiell kontroll med internrevisioner upprättas, som en förutsättning för att förvaltningen skall fungera korrekt, och man måste bygga upp kapacitet för att förhindra missbruk av offentliga medel. Samtidigt måste konsekventa åtgärder vidtas för att begränsa korruptionen på lokal nivå.

| 2.12.7 | Regionkommittén anser att det behövs åtgärder för att förstärka landsbygden, näringslivet och jordbruket (t.ex. öppnande av bankkontor på landsbygden, utarrendering och försäljning av statligt ägd jordbruksmark till jordbrukare) för att exploatera den potential för självförsörjning som finns. |
| --- | --- |

2.12.7

Regionkommittén anser att det behövs åtgärder för att förstärka landsbygden, näringslivet och jordbruket (t.ex. öppnande av bankkontor på landsbygden, utarrendering och försäljning av statligt ägd jordbruksmark till jordbrukare) för att exploatera den potential för självförsörjning som finns.

| 2.12.8 | Regionkommittén hoppas på en snar, slutgiltig och för alla sidor tillfredsställande lösning på namnfrågan, som är föremål för förhandlingar under FN:s överinseende. |
| --- | --- |

2.12.8

Regionkommittén hoppas på en snar, slutgiltig och för alla sidor tillfredsställande lösning på namnfrågan, som är föremål för förhandlingar under FN:s överinseende.

Bryssel den 11 oktober 2006

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUT C 73, 23.3.2004, s. 1.

1

(2)  Brok-betänkandet, A6-0025/2006.

2

(3)  En översikt över läget avseende ratificering finns på Europarådets fördragsbyrås (Treaty Office) webbsida:

3

http://conventions.coe.int.

(4)  Jfr t.ex.. utbildningslinjerna vid Kompetenzzentrum Süd-Ost-Europa vid Graz-universitetet (Master in South East European Law and European Integration), universiteten Trento, Regensburg, Budapest och Lubljana (Joint European Master in Comparative Local Development), Europäische Akademie Bozen, Universität Graz och EIPA (Master in European Integration and Regionalism) samt högre kurser i ”European Integration” vid universiteten i Belgrad, Nis och Novi Sad med stöd från universiteten i Como, Frankfurt/Oder, Gorizia, Maribor, Salzburg (Tempus CD_JEP-190104-2004).

4

(5)  Här avses utstationering av sakkunniga från nationella, regionala och kommunala förvaltningar som vidarebefordrar sina erfarenheter på konkreta arbetsplatser i de västra Balkanstaternas förvaltningar. Det visade sig fungera mycket bra under anslutningsförhandlingarna före 2004.

5

(6)  Direktoratet för samverkan för lokal och regional demokrati.

6

(7)  Ett värdefullt diskussionsunderlag är rekommendationerna från förbundet för europeiska gränsregioner om gränsöverskridande säkerhet och samarbete längs EU:s framtida yttre gränser, med hänsyn till Schengenavtalet.

7

(8)  I Europarådets ministerkommittés politiska förklaring från Chisinau av den 6 november 2003 kräver man ”regionala avtal” på en lång rad områden. Förhandlingarna är långt framskridna och ligger i linje med EU:s kriterier.

8

(9)  Cards – gemenskapsbistånd för återuppbyggnad, utveckling och stabilisering.

9

(10)  Grundvalen är de vägledande principerna för kontaktgruppen med USA, Storbritannien, Tyskland, Frankrike, Italien och Ryska federationen.

10

---

| 6.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/23

---

Yttrande från Regionkommittén om Grönbok om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning och om Meddelande från kommissionen – Handlingsplan för biomassa och om Kommissionens meddelande – En EU-strategi för biodrivmedel

(2007/C 51/04)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

grönboken ”En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning” (KOM(2006) 105 slutlig) och Meddelande från kommissionen ”Handlingsplan för biomassa” (KOM(2005) 628 slutlig) samt Meddelande från kommissionen ”En EU-strategi för biodrivmedel” (KOM(2006) 34 slutlig),

Europeiska kommissionens beslut av den 2 december 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén om grönboken ”En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning”, presidiets beslut av den 16 februari 2006 att ge utskottet för hållbar utveckling i uppdrag att utarbeta yttrandet i ärendet,

Regionkommitténs yttrande av den 16 februari 2006 om ”Grönbok om effektivare energiutnyttjande eller hur man kan göra mer med mindre” (KOM(2005) 265 slutlig) – CdR 216/2005 fin,

Regionkommitténs yttrande av den 15 november 2001 om kommissionens grönbok ”Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning” (KOM(2000) 769 slutlig) – CdR 38/2001 fin (1),

Regionkommitténs yttrande av den 17 juni 2004 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster” (KOM(2003) 739 slutlig – 2003/0300 (COD)) – CdR 92/2004 fin (2),

det utkast till yttrande (CdR 150/2006 rév. 1) som antogs av utskottet för hållbar utveckling

den 27 juni 2006 (föredragande: Emilia Müller, statsråd i Bayerns delstatsregering, med ansvar för federala frågor och Europafrågor, DE–PPE).

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 66:e plenarsession den 11–12 oktober 2006 (sammanträdet den 11 oktober).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

Om energigrönboken

| 1.1 | Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen lagt fram grönboken, som ger en korrekt bild av den situation som råder på energiområdet för närvarande och visar olika vägar mot en strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning i Europa. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén ställer sig positiv till att kommissionen lagt fram grönboken, som ger en korrekt bild av den situation som råder på energiområdet för närvarande och visar olika vägar mot en strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning i Europa.

| 1.2 | ReK konstaterar att Europa har många problem att övervinna på energiområdet, t.ex. att energipriserna är höga och mycket instabila, att den globala efterfrågan på energi blir allt större, att det finns säkerhetsrisker för produktions- och transitländerna och för transportvägarna, att importberoendet blir allt större och att diversifieringen av energikällorna hittills varit begränsad, att påfrestningarna på miljön blir större, att integrationen och banden mellan de nationella energimarknaderna måste bli starkare samt att det finns ett stort investeringsbehov i energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

1.2

ReK konstaterar att Europa har många problem att övervinna på energiområdet, t.ex. att energipriserna är höga och mycket instabila, att den globala efterfrågan på energi blir allt större, att det finns säkerhetsrisker för produktions- och transitländerna och för transportvägarna, att importberoendet blir allt större och att diversifieringen av energikällorna hittills varit begränsad, att påfrestningarna på miljön blir större, att integrationen och banden mellan de nationella energimarknaderna måste bli starkare samt att det finns ett stort investeringsbehov i energiinfrastruktur.

| 1.3 | Regionkommittén ställer sig mot bakgrund av dessa problem positiv till att kommissionen genom grönboken tagit initiativet till en intensiv diskussion om energipolitiken i Europa och understryker betydelsen av en långsiktig energistrategi från EU:s sida. |
| --- | --- |

1.3

Regionkommittén ställer sig mot bakgrund av dessa problem positiv till att kommissionen genom grönboken tagit initiativet till en intensiv diskussion om energipolitiken i Europa och understryker betydelsen av en långsiktig energistrategi från EU:s sida.

| 1.4 | ReK betonar att man för att kunna förverkliga de tre målen försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljövänlighet måste ta alla de politikområden som hänger samman med energipolitiken i beaktande, alltså framför allt transport-, miljö-, regional-, forsknings- och utvecklingspolitiken samt utrikespolitiken. |
| --- | --- |

1.4

ReK betonar att man för att kunna förverkliga de tre målen försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljövänlighet måste ta alla de politikområden som hänger samman med energipolitiken i beaktande, alltså framför allt transport-, miljö-, regional-, forsknings- och utvecklingspolitiken samt utrikespolitiken.

| 1.5 | Regionkommittén ställer sig positiv till strategin för en gemensam europeisk energipolitik som leder till ett partnerskap mellan europeiska, nationella, regionala och lokala styresnivåer där hänsyn tas till de enskilda medlemsstaternas särdrag i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Europa kan endast genom samordnade insatser lösa frågorna om säkerhet och försörjning på energiområdet på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

1.5

Regionkommittén ställer sig positiv till strategin för en gemensam europeisk energipolitik som leder till ett partnerskap mellan europeiska, nationella, regionala och lokala styresnivåer där hänsyn tas till de enskilda medlemsstaternas särdrag i enlighet med subsidiaritetsprincipen. Europa kan endast genom samordnade insatser lösa frågorna om säkerhet och försörjning på energiområdet på ett hållbart sätt.

| 1.6 | ReK vill påpeka att en stabil och prisvärd energiförsörjning är av stor betydelse för den hållbara utvecklingen också för regionerna och kommunerna. |
| --- | --- |

1.6

ReK vill påpeka att en stabil och prisvärd energiförsörjning är av stor betydelse för den hållbara utvecklingen också för regionerna och kommunerna.

| 1.7 | ReK vill framhålla de regionala och lokala myndigheternas roll som energiproducenter (t.ex. genom delägarskap i energiföretag), som behöver rättvisa konkurrensvillkor. |
| --- | --- |

1.7

ReK vill framhålla de regionala och lokala myndigheternas roll som energiproducenter (t.ex. genom delägarskap i energiföretag), som behöver rättvisa konkurrensvillkor.

| 1.8 | ReK ställer sig positiv till slutsatserna från Europeiska rådet den 23–24 mars, att man bör främja utvecklingen av det regionala energisamarbetet i EU och underlätta de regionala marknadernas integration på EU:s inre marknad för ”att säkerställa de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft” och ”att energi tillhandahålls till rimliga priser”. |
| --- | --- |

1.8

ReK ställer sig positiv till slutsatserna från Europeiska rådet den 23–24 mars, att man bör främja utvecklingen av det regionala energisamarbetet i EU och underlätta de regionala marknadernas integration på EU:s inre marknad för ”att säkerställa de europeiska ekonomiernas konkurrenskraft” och ”att energi tillhandahålls till rimliga priser”.

| 1.9 | ReK understryker nödvändigheten av att man diversifierar de externa och interna energikällorna så att man minskar EU:s beroende av energiimport och enskilda leverantörer och därmed tryggar en hållbar energitillförsel. |
| --- | --- |

1.9

ReK understryker nödvändigheten av att man diversifierar de externa och interna energikällorna så att man minskar EU:s beroende av energiimport och enskilda leverantörer och därmed tryggar en hållbar energitillförsel.

| 1.10 | ReK understryker att rätten att besluta om en viss energimix bör ligga kvar hos medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

1.10

ReK understryker att rätten att besluta om en viss energimix bör ligga kvar hos medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen.

| 1.11 | ReK anser att förnybara energiformer med föga eller inga utsläpp av växthusgaser bör få större utrymme i medlemsstaternas energimix så att klimatförändringen bekämpas. |
| --- | --- |

1.11

ReK anser att förnybara energiformer med föga eller inga utsläpp av växthusgaser bör få större utrymme i medlemsstaternas energimix så att klimatförändringen bekämpas.

| 1.12 | ReK hade gärna sett att man i samband med diversifieringen av energimixen tog med vattenkraft och termisk energi, som är effektivt och ofta används av regionala och kommunala energiproducenter och energileverantörer. |
| --- | --- |

1.12

ReK hade gärna sett att man i samband med diversifieringen av energimixen tog med vattenkraft och termisk energi, som är effektivt och ofta används av regionala och kommunala energiproducenter och energileverantörer.

| 1.13 | ReK beklagar bristerna i genomförandet av direktiven om liberalisering av den inre marknaden för gas och elektricitet i många av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.13

ReK beklagar bristerna i genomförandet av direktiven om liberalisering av den inre marknaden för gas och elektricitet i många av medlemsstaterna.

| 1.14 | ReK anser att det andra paketet för den inre marknaden måste genomföras i sin helhet och effekterna av detta utvärderas innan ytterligare regleringsåtgärder vidtas. |
| --- | --- |

1.14

ReK anser att det andra paketet för den inre marknaden måste genomföras i sin helhet och effekterna av detta utvärderas innan ytterligare regleringsåtgärder vidtas.

| 1.15 | ReK anser att man måste skapa ett enhetligt europeiskt energinät och att samarbetet mellan de nationella tillsynsmyndigheterna därför per omgående måste förbättras. |
| --- | --- |

1.15

ReK anser att man måste skapa ett enhetligt europeiskt energinät och att samarbetet mellan de nationella tillsynsmyndigheterna därför per omgående måste förbättras.

| 1.16 | Regionkommittén anser inte att man bör inrätta några nya förvaltningsstrukturer, t.ex. en europeisk tillsynsmyndighet för energi, eftersom de nationella tillsynsmyndigheterna är i stånd att uppnå de mål som kommissionen föreslagit och Europeiska rådet fastställt. |
| --- | --- |

1.16

Regionkommittén anser inte att man bör inrätta några nya förvaltningsstrukturer, t.ex. en europeisk tillsynsmyndighet för energi, eftersom de nationella tillsynsmyndigheterna är i stånd att uppnå de mål som kommissionen föreslagit och Europeiska rådet fastställt.

| 1.17 | Regionkommittén ser för närvarande inget behov av ett nytt lagstiftningsförslag om naturgastillgångar, eftersom man först måste genomföra det direktiv om försörjningstrygghet när det gäller gas som trädde i kraft i maj 2006. |
| --- | --- |

1.17

Regionkommittén ser för närvarande inget behov av ett nytt lagstiftningsförslag om naturgastillgångar, eftersom man först måste genomföra det direktiv om försörjningstrygghet när det gäller gas som trädde i kraft i maj 2006.

| 1.18 | Regionkommittén ställer sig positiv till en strategisk plan för att stärka utvecklingen av ny energiteknik på europeisk nivå och stödja en snabb marknadsintroduktion och en samordning av de gemensamma och nationella forsknings- och innovationsprogrammen. |
| --- | --- |

1.18

Regionkommittén ställer sig positiv till en strategisk plan för att stärka utvecklingen av ny energiteknik på europeisk nivå och stödja en snabb marknadsintroduktion och en samordning av de gemensamma och nationella forsknings- och innovationsprogrammen.

| 1.19 | ReK anser att ökad energieffektivitet är ett viktigt mål, framför allt om man vill förhindra att importberoendet ökar ytterligare. |
| --- | --- |

1.19

ReK anser att ökad energieffektivitet är ett viktigt mål, framför allt om man vill förhindra att importberoendet ökar ytterligare.

| 1.20 | ReK vill peka på att det redan i dag finns många EU-åtgärder för energieffektivitet som trätt i kraft eller håller på att utarbetas men där man först nu börjar se effekterna eller där genomförandet ännu inte inletts. Som exempel kan här nämnas byggnadsdirektivet, kraftvärmedirektivet och direktivet om effektiv slutanvändning av energi. |
| --- | --- |

1.20

ReK vill peka på att det redan i dag finns många EU-åtgärder för energieffektivitet som trätt i kraft eller håller på att utarbetas men där man först nu börjar se effekterna eller där genomförandet ännu inte inletts. Som exempel kan här nämnas byggnadsdirektivet, kraftvärmedirektivet och direktivet om effektiv slutanvändning av energi.

| 1.21 | ReK ställer sig positiv till kommissionens intention att från och med 2007 varje år genomföra en översyn av EU-strategin, där målen på medellång sikt och lång sikt samt de åtgärder som krävs för att förverkliga dessa skall behandlas. |
| --- | --- |

1.21

ReK ställer sig positiv till kommissionens intention att från och med 2007 varje år genomföra en översyn av EU-strategin, där målen på medellång sikt och lång sikt samt de åtgärder som krävs för att förverkliga dessa skall behandlas.

Om handlingsplanen för biomassa

| 1.22 | Regionkommittén ställer sig positiv till att handlingsplanen för biomassa lagts fram. Genomförandet av denna kan bli ett viktigt led i förverkligandet av de tre mål som beskrivs i energigrönboken. |
| --- | --- |

1.22

Regionkommittén ställer sig positiv till att handlingsplanen för biomassa lagts fram. Genomförandet av denna kan bli ett viktigt led i förverkligandet av de tre mål som beskrivs i energigrönboken.

| 1.23 | Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att öka inslaget av biomassa bland de förnybara energiformerna mer än hittills och anser att det integrerade åtgärdspaket som kommissionen skisserat är en lämplig grund när man vill öka användningen av biomassa för energiutvinning. |
| --- | --- |

1.23

Kommittén ställer sig positiv till kommissionens intention att öka inslaget av biomassa bland de förnybara energiformerna mer än hittills och anser att det integrerade åtgärdspaket som kommissionen skisserat är en lämplig grund när man vill öka användningen av biomassa för energiutvinning.

| 1.24 | Kommittén ställer sig positiv till att kommissionen framhäver regionernas betydelse för främjandet av biodrivmedlen och andra former av bioenergi inom ramen för sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

1.24

Kommittén ställer sig positiv till att kommissionen framhäver regionernas betydelse för främjandet av biodrivmedlen och andra former av bioenergi inom ramen för sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling.

| 1.25 | ReK vill peka på att användningen av biomassa i hög utsträckning kan bidra till att målet uppnås, dvs. att förnybar energi senast år 2010 skall stå för 12 % av den sammanlagda energianvändningen, och understryker därför biomassans betydelse som ett viktigt alternativ till de fossila energibärarna. |
| --- | --- |

1.25

ReK vill peka på att användningen av biomassa i hög utsträckning kan bidra till att målet uppnås, dvs. att förnybar energi senast år 2010 skall stå för 12 % av den sammanlagda energianvändningen, och understryker därför biomassans betydelse som ett viktigt alternativ till de fossila energibärarna.

| 1.26 | ReK vill framhäva att handlingsplanen för första gången visar hur den tredubbling av primärenergianvändningen av biomassa till runt 150 miljoner ton råoljeekvivalent som fastställdes som ett mål i EU:s vitbok från 1997 skall fördelas över områdena värme, elektricitet och drivmedel (värme: 75 miljoner ton råoljeekvivalent, elektricitet: 55 miljoner ton, drivmedel: 19 miljoner ton). |
| --- | --- |

1.26

ReK vill framhäva att handlingsplanen för första gången visar hur den tredubbling av primärenergianvändningen av biomassa till runt 150 miljoner ton råoljeekvivalent som fastställdes som ett mål i EU:s vitbok från 1997 skall fördelas över områdena värme, elektricitet och drivmedel (värme: 75 miljoner ton råoljeekvivalent, elektricitet: 55 miljoner ton, drivmedel: 19 miljoner ton).

| 1.27 | ReK vill framhäva att det scenario som beskrivs i handlingsplanen skulle innebära en ökning av andelen biomassa i EU:s primärenergianvändning från dagens 4 % till 8 % år 2010. För att detta mål skall kunna nås samtidigt som subsidiaritetsprincipen beaktas är det mycket viktigt att den behöriga nivån även vidtar åtgärder för att säkerställa tillgången till biomassa – till exempel med hjälp av obligatoriska reserver och en förbättring av leveranskedjan. |
| --- | --- |

1.27

ReK vill framhäva att det scenario som beskrivs i handlingsplanen skulle innebära en ökning av andelen biomassa i EU:s primärenergianvändning från dagens 4 % till 8 % år 2010. För att detta mål skall kunna nås samtidigt som subsidiaritetsprincipen beaktas är det mycket viktigt att den behöriga nivån även vidtar åtgärder för att säkerställa tillgången till biomassa – till exempel med hjälp av obligatoriska reserver och en förbättring av leveranskedjan.

| 1.28 | Kommittén ställer sig positiv till rådets beslut av den 14 februari 2006 om att leverans av fjärrvärme skall tas upp i den förteckning över varor och tjänster där medlemsstaterna kan tillämpa nedsatt mervärdesskatt. Kommittén anser det viktigt att en nedsatt skattesats tillämpas. |
| --- | --- |

1.28

Kommittén ställer sig positiv till rådets beslut av den 14 februari 2006 om att leverans av fjärrvärme skall tas upp i den förteckning över varor och tjänster där medlemsstaterna kan tillämpa nedsatt mervärdesskatt. Kommittén anser det viktigt att en nedsatt skattesats tillämpas.

| 1.29 | ReK vill påminna om att många lokala och regionala myndigheter redan med framgång genomfört eller genomför konkreta projekt för produktion av elektricitet och värme ur biomassa och därmed spelar en framträdande roll på detta område. Kommittén anser det viktigt att främja dessa initiativ. |
| --- | --- |

1.29

ReK vill påminna om att många lokala och regionala myndigheter redan med framgång genomfört eller genomför konkreta projekt för produktion av elektricitet och värme ur biomassa och därmed spelar en framträdande roll på detta område. Kommittén anser det viktigt att främja dessa initiativ.

| 1.30 | Användningen av biomassa innebär att nya inkomstkällor kan exploateras, framför allt för lantbruket (”lantbrukaren som energibrukare”) och skogsbruket, och kan bidra till att nya arbetstillfällen skapas. |
| --- | --- |

1.30

Användningen av biomassa innebär att nya inkomstkällor kan exploateras, framför allt för lantbruket (”lantbrukaren som energibrukare”) och skogsbruket, och kan bidra till att nya arbetstillfällen skapas.

Om strategin för biodrivmedel

| 1.31 | Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens meddelande om en EU-strategi för biodrivmedel som åtminstone delvis kan ersätta fossila bränslen för transporter och integreras i system för drivmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

1.31

Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens meddelande om en EU-strategi för biodrivmedel som åtminstone delvis kan ersätta fossila bränslen för transporter och integreras i system för drivmedelsförsörjning.

| 1.32 | ReK understryker det faktum att man inom lokala och regionala myndigheter redan använder biobränslen för offentliga fordon. |
| --- | --- |

1.32

ReK understryker det faktum att man inom lokala och regionala myndigheter redan använder biobränslen för offentliga fordon.

| 1.33 | Kommittén betonar vikten av att framställa biodrivmedel på ett hållbart sätt i syfte att undvika att den biologiska mångfalden minskar; man bör undvika att stora monokulturer (odling av en enda gröda på ett vidsträckt område) av energigrödor i alltför stor utsträckning rubbar det lokala ekosystemet. |
| --- | --- |

1.33

Kommittén betonar vikten av att framställa biodrivmedel på ett hållbart sätt i syfte att undvika att den biologiska mångfalden minskar; man bör undvika att stora monokulturer (odling av en enda gröda på ett vidsträckt område) av energigrödor i alltför stor utsträckning rubbar det lokala ekosystemet.

| 1.34 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för forskning om biodrivmedel såväl när det gäller råvaror (för att öka energiprestandan och energiegenskaperna hos odlade produkter och för att använda pyrolysoljor som råvara inom den petrokemiska industrin), som när det gäller bearbetningen (omvandling av biomassa till energi, exempelvis gas, pyrolys osv.). |
| --- | --- |

1.34

Regionkommittén uppmanar kommissionen att öka ansträngningarna för forskning om biodrivmedel såväl när det gäller råvaror (för att öka energiprestandan och energiegenskaperna hos odlade produkter och för att använda pyrolysoljor som råvara inom den petrokemiska industrin), som när det gäller bearbetningen (omvandling av biomassa till energi, exempelvis gas, pyrolys osv.).

2.   Regionkommitténs rekommendationer

Om energigrönboken

| 2.1 | Regionkommittén anser att man för att trygga rättvis konkurrens måste genomföra direktiven om liberalisering av den inre marknaden för gas och elektricitet omgående och fullständigt i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén anser att man för att trygga rättvis konkurrens måste genomföra direktiven om liberalisering av den inre marknaden för gas och elektricitet omgående och fullständigt i samtliga medlemsstater.

| 2.2 | ReK anser att man bör genomföra kostnads–nyttoanalyser av förslag till ny lagstiftning som kommissionen lägger fram. |
| --- | --- |

2.2

ReK anser att man bör genomföra kostnads–nyttoanalyser av förslag till ny lagstiftning som kommissionen lägger fram.

| 2.3 | ReK anser att man i samband med översynen av EU:s system för handel med utsläppsrätter måste utvidga och förbättra systemet ytterligare i överensstämmelse med grönboken. Detta kommer att sörja för ett stabilt klimat där näringslivet kan fatta de nödvändiga långsiktiga investeringsbesluten. ReK anser också att man bör avlägsna sådana onödiga påfrestningar för näringslivet – framför allt på grund av effekterna på elektricitetspriserna och snedvridningen av konkurrensen – som uppstått till följd av att medlemsstaterna inte i tillräcklig utsträckning stämt av sina nationella allokeringsplaner med varandra. |
| --- | --- |

2.3

ReK anser att man i samband med översynen av EU:s system för handel med utsläppsrätter måste utvidga och förbättra systemet ytterligare i överensstämmelse med grönboken. Detta kommer att sörja för ett stabilt klimat där näringslivet kan fatta de nödvändiga långsiktiga investeringsbesluten. ReK anser också att man bör avlägsna sådana onödiga påfrestningar för näringslivet – framför allt på grund av effekterna på elektricitetspriserna och snedvridningen av konkurrensen – som uppstått till följd av att medlemsstaterna inte i tillräcklig utsträckning stämt av sina nationella allokeringsplaner med varandra.

| 2.4 | ReK konstaterar att samordningen på EU-nivå höll måttet i samband med gaskrisen i januari 2006 och anser att det även i framtiden måste finnas effektiva samordningsmekanismer som grundar sig på principerna om solidaritet och subsidiaritet i händelse av en försörjningskris. I samband med detta måste man ta hänsyn till att det först och främst ankommer på medlemsstaterna själva att trygga den egna försörjningssäkerheten. |
| --- | --- |

2.4

ReK konstaterar att samordningen på EU-nivå höll måttet i samband med gaskrisen i januari 2006 och anser att det även i framtiden måste finnas effektiva samordningsmekanismer som grundar sig på principerna om solidaritet och subsidiaritet i händelse av en försörjningskris. I samband med detta måste man ta hänsyn till att det först och främst ankommer på medlemsstaterna själva att trygga den egna försörjningssäkerheten.

| 2.5 | ReK anser att man inom forskning och utveckling måste lägga tyngdpunkten på området hållbar energi och energieffektivitet och att gemenskapen för detta ändamål måste tillhandahålla lämpliga stödmedel. |
| --- | --- |

2.5

ReK anser att man inom forskning och utveckling måste lägga tyngdpunkten på området hållbar energi och energieffektivitet och att gemenskapen för detta ändamål måste tillhandahålla lämpliga stödmedel.

| 2.6 | ReK föreslår att EU inom alla relevanta politikområden och inom ramen för sina befogenheter stimulerar användningen av hållbara energibärare. |
| --- | --- |

2.6

ReK föreslår att EU inom alla relevanta politikområden och inom ramen för sina befogenheter stimulerar användningen av hållbara energibärare.

| 2.7 | ReK ställer sig positiv till kommissionens intention att bidra till att man fortsätter att utveckla åtgärder för energieffektivitet och anser att en långtgående handlingsplan för energieffektivitet bör läggas fram så snart som möjligt. |
| --- | --- |

2.7

ReK ställer sig positiv till kommissionens intention att bidra till att man fortsätter att utveckla åtgärder för energieffektivitet och anser att en långtgående handlingsplan för energieffektivitet bör läggas fram så snart som möjligt.

| 2.8 | ReK anser att man vid utarbetandet av denna handlingsplan måste använda sig av marknadsstödda och kostnadseffektiva verktyg, t.ex. information, samråd, olika stöd, frivilliga överenskommelser o. dyl., och ta hänsyn till gränserna för vilka belastningar offentliga budgetar, företag och konsumenter tål. |
| --- | --- |

2.8

ReK anser att man vid utarbetandet av denna handlingsplan måste använda sig av marknadsstödda och kostnadseffektiva verktyg, t.ex. information, samråd, olika stöd, frivilliga överenskommelser o. dyl., och ta hänsyn till gränserna för vilka belastningar offentliga budgetar, företag och konsumenter tål.

| 2.9 | ReK motsätter sig att man fastställer absoluta mål för effektivitetsökningen. Medlemsstater som redan genomfört besparingar eller använder sig av mycket effektiv teknik har inte samma potential för ytterligare effektivitetsökningar och skulle helt klart drabbas av konkurrensnackdelar om man införde absoluta mål. |
| --- | --- |

2.9

ReK motsätter sig att man fastställer absoluta mål för effektivitetsökningen. Medlemsstater som redan genomfört besparingar eller använder sig av mycket effektiv teknik har inte samma potential för ytterligare effektivitetsökningar och skulle helt klart drabbas av konkurrensnackdelar om man införde absoluta mål.

| 2.10 | ReK ställer sig bakom förslaget om ett internationellt avtal om energieffektivitet och initiativet till en dialog mellan EU och länder med hög energiförbrukning och tillväxtländer om energieffektivitet och sparsam energianvändning. |
| --- | --- |

2.10

ReK ställer sig bakom förslaget om ett internationellt avtal om energieffektivitet och initiativet till en dialog mellan EU och länder med hög energiförbrukning och tillväxtländer om energieffektivitet och sparsam energianvändning.

| 2.11 | ReK stöder idén om att utveckla ett gemensamt koncept för en utrikes- och säkerhetspolitik rörande försörjningstrygghet och diversifiering av källorna. ReK stöder även utbyggnaden av energipartnerskap och intensifieringen av dialogen med länder som är viktiga i egenskap av producenter, transitländer och användare. Här verkar det också vara lämpligt att involvera grannländer som inte är medlemmar i EU. |
| --- | --- |

2.11

ReK stöder idén om att utveckla ett gemensamt koncept för en utrikes- och säkerhetspolitik rörande försörjningstrygghet och diversifiering av källorna. ReK stöder även utbyggnaden av energipartnerskap och intensifieringen av dialogen med länder som är viktiga i egenskap av producenter, transitländer och användare. Här verkar det också vara lämpligt att involvera grannländer som inte är medlemmar i EU.

Om handlingsplanen för biomassa

| 2.12 | Regionkommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas betydelse i samband med att handlingsplanen genomförs och vidareutvecklas, att explicit ta upp den lokala och regionala aspekten och att på så sätt också bidra till en omfattande stärkning av landsbygden. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén uppmanar kommissionen att ta hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas betydelse i samband med att handlingsplanen genomförs och vidareutvecklas, att explicit ta upp den lokala och regionala aspekten och att på så sätt också bidra till en omfattande stärkning av landsbygden.

| 2.13 | ReK håller med kommissionen när det gäller tillgången på biomassa, att beslutet om att odla energigrödor lämpligtvis bör fattas på lokal eller regional nivå. |
| --- | --- |

2.13

ReK håller med kommissionen när det gäller tillgången på biomassa, att beslutet om att odla energigrödor lämpligtvis bör fattas på lokal eller regional nivå.

| 2.14 | ReK anser att man för att öka försörjningstryggheten, skona resurser, minska utsläppen av växthusgaser och stärka landsbygden och den hållbara energin inte bara måste främja en sparsam användning av energi och öka energieffektiviteten utan att man också måste fortsätta att utveckla användningen av förnybar energi och i detta sammanhang fortsätta att driva på den hållbara utbyggnaden av användningen av biomassa för energiutvinning och som material. |
| --- | --- |

2.14

ReK anser att man för att öka försörjningstryggheten, skona resurser, minska utsläppen av växthusgaser och stärka landsbygden och den hållbara energin inte bara måste främja en sparsam användning av energi och öka energieffektiviteten utan att man också måste fortsätta att utveckla användningen av förnybar energi och i detta sammanhang fortsätta att driva på den hållbara utbyggnaden av användningen av biomassa för energiutvinning och som material.

Om strategin för biodrivmedel

| 2.15 | ReK anser det absolut nödvändigt att man avvecklar de tekniska hinder som finns för biodrivmedel och att man ändrar normen EN 14214 för att underlätta ett utvidgat bruk av olika växtoljor för biodiesel så långt det är görligt utan avsevärda negativa återverkningar på bränsleprodukterna. Därför stöder kommittén kommissionens intention att först undersöka orsakerna bakom dessa hinder, att fastställa vilka normer som kan ändras och att samtidigt se till att detta inte leder till att biodrivmedlen diskrimineras. |
| --- | --- |

2.15

ReK anser det absolut nödvändigt att man avvecklar de tekniska hinder som finns för biodrivmedel och att man ändrar normen EN 14214 för att underlätta ett utvidgat bruk av olika växtoljor för biodiesel så långt det är görligt utan avsevärda negativa återverkningar på bränsleprodukterna. Därför stöder kommittén kommissionens intention att först undersöka orsakerna bakom dessa hinder, att fastställa vilka normer som kan ändras och att samtidigt se till att detta inte leder till att biodrivmedlen diskrimineras.

| 2.16 | ReK uppmanar kommissionen att också i samband med att strategin för biodrivmedel vidareutvecklas ta vederbörlig hänsyn till den lokala och regionala aspekten. |
| --- | --- |

2.16

ReK uppmanar kommissionen att också i samband med att strategin för biodrivmedel vidareutvecklas ta vederbörlig hänsyn till den lokala och regionala aspekten.

| 2.17 | ReK ställer sig positiv till kommissionens intention att öka andelen biodrivmedel i drivmedelsanvändningen och för detta ändamål införa en prövning av åtgärder för att främja biodrivmedel. |
| --- | --- |

2.17

ReK ställer sig positiv till kommissionens intention att öka andelen biodrivmedel i drivmedelsanvändningen och för detta ändamål införa en prövning av åtgärder för att främja biodrivmedel.

Bryssel den 11 oktober 2006

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

(1)  EGT C 107, 3.5.2002, s. 13.

1

(2)  EUT C 318, 22.12.2004, s. 19.

2

---

| 6.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/27

---

Yttrande från Regionkommittén om Kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om offentlig-privata partnerskap och EG:s lagstiftning om offentlig upphandling och koncessioner

(2007/C 51/05)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om offentlig-privata partnerskap och EG:s lagstiftning om offentlig upphandling och koncessioner (KOM(2005) 569 slutlig),

Europeiska kommissionens beslut av den 15 november 2005 att rådfråga Regionkommittén i detta ärende, i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget,

ordförandens beslut av den 22 februari 2006 att ge utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs yttrande om Grönbok om offentlig-privata partnerskap och EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner (KOM(2004) 327 slutlig, CdR 239/2004 fin),

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om Grönbok om offentlig-privata partnerskap och EG-rätten om offentlig upphandling och koncessioner (KOM(2004) 327 slutlig, CESE 1440/2004 fin),

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande om EIB:s roll i fråga om offentlig-privata partnerskap (OPP) och deras effekter på tillväxtproblemen (CESE 255/2005),

det utkast till yttrande, CdR 41/2006 rév. 2, som antogs den 3 juli 2006 av utskottet för ekonomisk politik och socialpolitik (Föredragande: Bożena Ronowicz, borgmästare i Zielona Góra, PL–UEN-AE),

och av följande skäl:

| 1. | Det är helt tydligt att globaliseringen av ekonomin och den ökade konkurrens som denna leder till för både privata och offentliga företag och vars effektivisering utgör ett av Lissabonstrategins mål tvingar fram ett nära samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn i form av offentlig-privata partnerskap som gynnar båda parterna och framför allt allmänheten, som använder sig av tjänsterna. |
| --- | --- |

1.

Det är helt tydligt att globaliseringen av ekonomin och den ökade konkurrens som denna leder till för både privata och offentliga företag och vars effektivisering utgör ett av Lissabonstrategins mål tvingar fram ett nära samarbete mellan den offentliga och den privata sektorn i form av offentlig-privata partnerskap som gynnar båda parterna och framför allt allmänheten, som använder sig av tjänsterna.

| 2. | Genom offentlig-privata partnerskap, som grundar sig på ett samarbete mellan offentliga aktörer och partner från den privata sektorn, kan de båda parterna (nationell, regional eller lokal nivå å ena sidan och den privata sektorn å andra sidan) genomföra gemensamma projekt till nytta för båda parter och med användning av sin egen potential, projekt för att uppnå inte bara kommersiella utan även samhälleliga mål, bl.a. att förbättra kvaliteten på tjänsteutbudet. |
| --- | --- |

2.

Genom offentlig-privata partnerskap, som grundar sig på ett samarbete mellan offentliga aktörer och partner från den privata sektorn, kan de båda parterna (nationell, regional eller lokal nivå å ena sidan och den privata sektorn å andra sidan) genomföra gemensamma projekt till nytta för båda parter och med användning av sin egen potential, projekt för att uppnå inte bara kommersiella utan även samhälleliga mål, bl.a. att förbättra kvaliteten på tjänsteutbudet.

| 3. | De lokala och regionala myndigheterna bör engagera sig mer i de offentlig-privata partnerskapen eftersom ett engagemang nedifrån i partnerskapsprojekt som grundar sig på EU:s fördragsmässiga grunder framför allt kommer att tjäna allmänheten, som använder sig av tjänsterna. |
| --- | --- |

3.

De lokala och regionala myndigheterna bör engagera sig mer i de offentlig-privata partnerskapen eftersom ett engagemang nedifrån i partnerskapsprojekt som grundar sig på EU:s fördragsmässiga grunder framför allt kommer att tjäna allmänheten, som använder sig av tjänsterna.

Med beaktande av ovanstående antog Regionkommittén följande yttrande vid sin 66:e plenarsession den 11–12 oktober 2006 (sammanträdet den 12 oktober).

1.   Regionkommitténs ståndpunkt

| 1.1 | Regionkommittén anser att det är viktigt att det läggs fram ett tolkningsmeddelande för alla former av offentlig-privata partnerskap, i och med att det fortfarande saknas en exakt definition av de offentlig-privata partnerskapen och framför allt då i synnerhet de nya medlemsstaterna saknar erfarenhet på detta område men också eftersom de rättsliga bestämmelser som finns är otillräckliga. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser att det är viktigt att det läggs fram ett tolkningsmeddelande för alla former av offentlig-privata partnerskap, i och med att det fortfarande saknas en exakt definition av de offentlig-privata partnerskapen och framför allt då i synnerhet de nya medlemsstaterna saknar erfarenhet på detta område men också eftersom de rättsliga bestämmelser som finns är otillräckliga.

| 1.2 | Regionkommittén anser att det är de lokala och regionala myndigheterna, som står närmast allmänheten, som använder sig av de offentliga tjänsterna, som bör avgöra hur tjänsterna bör finansieras, vilken form de offentlig-privata partnerskapen bör anta, eller om de själva bör tillhandahålla tjänsterna. |
| --- | --- |

1.2

Regionkommittén anser att det är de lokala och regionala myndigheterna, som står närmast allmänheten, som använder sig av de offentliga tjänsterna, som bör avgöra hur tjänsterna bör finansieras, vilken form de offentlig-privata partnerskapen bör anta, eller om de själva bör tillhandahålla tjänsterna.

| 1.3 | Regionkommittén anser att man framför allt bör välja offentlig-privata partnerskap om man på så sätt kan förbättra kvaliteten på tjänsterna till allmänheten i samband med väl avgränsade projekt och att de inte i samtliga fall bör betraktas som en optimal lösning. |
| --- | --- |

1.3

Regionkommittén anser att man framför allt bör välja offentlig-privata partnerskap om man på så sätt kan förbättra kvaliteten på tjänsterna till allmänheten i samband med väl avgränsade projekt och att de inte i samtliga fall bör betraktas som en optimal lösning.

| 1.4 | Regionkommittén anser att man i de offentlig-privata partnerskapen bör sträva efter att föra över risken på den part som bäst kan hantera den men att man samtidigt måste se till att det finns ett skydd i händelse av ogynnsamma omständigheter under genomförandet av projektet i fråga. |
| --- | --- |

1.4

Regionkommittén anser att man i de offentlig-privata partnerskapen bör sträva efter att föra över risken på den part som bäst kan hantera den men att man samtidigt måste se till att det finns ett skydd i händelse av ogynnsamma omständigheter under genomförandet av projektet i fråga.

| 1.5 | En princip för de offentlig-privata partnerskapen är enligt Regionkommitténs mening att den offentliga sektorn tar på sig ansvaret för att tillhandahålla den infrastruktur och de tjänster som behövs och aktivt samarbetar med den privata sektorn för att genomföra projekten i fråga. Den privata sektorn har å andra sidan ett ansvar att skaffa fram medel för finansieringen av de arbeten som måste utföras i samband med projekten i fråga, att se till att överföring av teknik sker, att utföra de uppgifter som krävs för att den offentliga sektorns mål skall uppnås samt, sedan anläggningen färdigställts eller moderniserats, sköta driften av denna mot ersättning för de tjänster som tillhandahålls allmänheten. Syftet med de offentlig-privata partnerskapen är alltså att förbindelserna mellan de båda parterna skall utformas på ett sådant sätt att risken för den del av projektet som det handlar om överförs på den part som bäst kan kontrollera den. |
| --- | --- |

1.5

En princip för de offentlig-privata partnerskapen är enligt Regionkommitténs mening att den offentliga sektorn tar på sig ansvaret för att tillhandahålla den infrastruktur och de tjänster som behövs och aktivt samarbetar med den privata sektorn för att genomföra projekten i fråga. Den privata sektorn har å andra sidan ett ansvar att skaffa fram medel för finansieringen av de arbeten som måste utföras i samband med projekten i fråga, att se till att överföring av teknik sker, att utföra de uppgifter som krävs för att den offentliga sektorns mål skall uppnås samt, sedan anläggningen färdigställts eller moderniserats, sköta driften av denna mot ersättning för de tjänster som tillhandahålls allmänheten. Syftet med de offentlig-privata partnerskapen är alltså att förbindelserna mellan de båda parterna skall utformas på ett sådant sätt att risken för den del av projektet som det handlar om överförs på den part som bäst kan kontrollera den.

| 1.6 | Regionkommittén anser att de offentlig-privata partnerskapen kan vara en lämplig lösning när infrastruktur eller tjänster skall tillhandahållas allmänheten. Det är dock först efter en noggrann analys av det konkreta målet med en viss infrastruktur och vissa tjänster som man bör avgöra om de lokala och regionala myndigheterna själva bör ta på sig dessa uppgifter eller om man bör anförtro dem åt tredje man i överensstämmelse med bindande nationella föreskrifter i fråga om offentlig upphandling, eventuellt genom koncessioner eller ett institutionaliserat offentlig-privat partnerskap. |
| --- | --- |

1.6

Regionkommittén anser att de offentlig-privata partnerskapen kan vara en lämplig lösning när infrastruktur eller tjänster skall tillhandahållas allmänheten. Det är dock först efter en noggrann analys av det konkreta målet med en viss infrastruktur och vissa tjänster som man bör avgöra om de lokala och regionala myndigheterna själva bör ta på sig dessa uppgifter eller om man bör anförtro dem åt tredje man i överensstämmelse med bindande nationella föreskrifter i fråga om offentlig upphandling, eventuellt genom koncessioner eller ett institutionaliserat offentlig-privat partnerskap.

| 1.7 | De offentlig-privata partnerskapen bör enligt Regionkommittén inte bara bedömas ur ett juridiskt, ekonomiskt och tekniskt utan även ur ett politiskt perspektiv, eftersom beslut rörande projekt som är gemensamma för den offentliga och den privata sektorn måste godkännas genom demokratisk omröstning och dessutom kontrolleras av tillsynsorgan. Besluten blir på så sätt offentliga och kan bedömas av dem som använder eller kan använda dessa tjänster. |
| --- | --- |

1.7

De offentlig-privata partnerskapen bör enligt Regionkommittén inte bara bedömas ur ett juridiskt, ekonomiskt och tekniskt utan även ur ett politiskt perspektiv, eftersom beslut rörande projekt som är gemensamma för den offentliga och den privata sektorn måste godkännas genom demokratisk omröstning och dessutom kontrolleras av tillsynsorgan. Besluten blir på så sätt offentliga och kan bedömas av dem som använder eller kan använda dessa tjänster.

| 1.8 | Regionkommittén anser att genomförandet av ett visst projekt inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap kan medföra följande fördelar för den offentliga parten vid vissa tillfällen (om ett sådant partnerskap ses som en optimal lösning för att skapa en viss infrastruktur och tillhandahålla vissa tjänster för allmänheten):






  — | att privat kapital sätts in för att finansiera projekt som kommer allmänheten till godo och gör att besparingar kan göras i budgeten och investeringsutgifterna minskas, |
| --- | --- | --- |

1.8

Regionkommittén anser att genomförandet av ett visst projekt inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap kan medföra följande fördelar för den offentliga parten vid vissa tillfällen (om ett sådant partnerskap ses som en optimal lösning för att skapa en viss infrastruktur och tillhandahålla vissa tjänster för allmänheten):

—

att privat kapital sätts in för att finansiera projekt som kommer allmänheten till godo och gör att besparingar kan göras i budgeten och investeringsutgifterna minskas,

| — | att investeringsrisken överförs på den privata parten i den mån denne kan hantera den bättre än den offentliga parten, |
| --- | --- |

—

att investeringsrisken överförs på den privata parten i den mån denne kan hantera den bättre än den offentliga parten,

| — | att planerade investeringar och därmed sammanhängande tjänster till allmänheten påskyndas, eftersom den privata sektorn är mer flexibel och agerar snabbare, |
| --- | --- |

—

att planerade investeringar och därmed sammanhängande tjänster till allmänheten påskyndas, eftersom den privata sektorn är mer flexibel och agerar snabbare,

| — | att källorna till lokal finansiering av den offentliga sektorn diversifieras, |
| --- | --- |

—

att källorna till lokal finansiering av den offentliga sektorn diversifieras,

| — | att det skapas garantier för att investeringar genomförs på ett tillförlitligt sätt, eftersom den anläggning som planeras och byggs upp eller moderniseras används eller drivs av en privat aktör, som på så sätt måste ha ett intresse av att projekten i fråga genomförs punktligt och tillförlitligt under den offentliga partens tillsyn, |
| --- | --- |

—

att det skapas garantier för att investeringar genomförs på ett tillförlitligt sätt, eftersom den anläggning som planeras och byggs upp eller moderniseras används eller drivs av en privat aktör, som på så sätt måste ha ett intresse av att projekten i fråga genomförs punktligt och tillförlitligt under den offentliga partens tillsyn,

| — | att offentliga tjänster av god kvalitet tillhandahålls på lång sikt och med stöd av avtal som sträcker sig över flera år. |
| --- | --- |

—

att offentliga tjänster av god kvalitet tillhandahålls på lång sikt och med stöd av avtal som sträcker sig över flera år.

| 1.9 | Regionkommittén understryker att ett offentlig-privat partnerskap förutsätter ett ömsesidigt förtroende mellan båda parter och öppenhet i de ömsesidiga kontakterna för kunna utvecklas fritt och obehindrat och i enlighet med grundprinciperna i EU:s fördrag, t.ex. principerna om jämställdhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet. För att ett offentlig-privat partnerskap skall kunna utvecklas i enlighet med ovan nämnda principer krävs det






  — | ett stabilt system för lokalt och regionalt självstyre, |
| --- | --- | --- |

1.9

Regionkommittén understryker att ett offentlig-privat partnerskap förutsätter ett ömsesidigt förtroende mellan båda parter och öppenhet i de ömsesidiga kontakterna för kunna utvecklas fritt och obehindrat och i enlighet med grundprinciperna i EU:s fördrag, t.ex. principerna om jämställdhet, ömsesidigt erkännande och proportionalitet. För att ett offentlig-privat partnerskap skall kunna utvecklas i enlighet med ovan nämnda principer krävs det

—

ett stabilt system för lokalt och regionalt självstyre,

| — | förtroende från de finansiella marknadernas sida och respektive partner, |
| --- | --- |

—

förtroende från de finansiella marknadernas sida och respektive partner,

| — | att den offentliga och den privata partens finansiella tillstånd är gott, |
| --- | --- |

—

att den offentliga och den privata partens finansiella tillstånd är gott,

| — | att avtalsvillkoren är tydliga, överskådliga och konkreta med en mekanism för översyn och bestämmelser i händelse av force majeure, |
| --- | --- |

—

att avtalsvillkoren är tydliga, överskådliga och konkreta med en mekanism för översyn och bestämmelser i händelse av force majeure,

| — | att de finansiella beräkningarna kring projekten är korrekt gjorda, |
| --- | --- |

—

att de finansiella beräkningarna kring projekten är korrekt gjorda,

| — | att båda parter åtnjuter rättsskydd. |
| --- | --- |

—

att båda parter åtnjuter rättsskydd.

| 1.10 | Kommittén framhåller att man vid såväl avtalsmässiga som institutionaliserade offentlig-privata partnerskap skall prioritera att medborgarna garanteras kontinuerliga arrangemang och tjänster med hög kvalitet och säkerhet. Därför måste de offentliga myndigheterna sätta tillhandahållandet av tjänster före ett företags ekonomiska intressen, och de bör förbehålla sig rätten att t.ex. föreskriva kvalitets- och säkerhetsstandarder och under samarbetets gång ändra dem ensidigt när detta ligger i allmänhetens intresse, ta över tillhandahållandet av arbeten eller tjänster och när samarbetet väl avslutats överta de tillgångar som krävs för att arbetet eller tillhandahållandet av tjänsten skall kunna fortsätta. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén framhåller att man vid såväl avtalsmässiga som institutionaliserade offentlig-privata partnerskap skall prioritera att medborgarna garanteras kontinuerliga arrangemang och tjänster med hög kvalitet och säkerhet. Därför måste de offentliga myndigheterna sätta tillhandahållandet av tjänster före ett företags ekonomiska intressen, och de bör förbehålla sig rätten att t.ex. föreskriva kvalitets- och säkerhetsstandarder och under samarbetets gång ändra dem ensidigt när detta ligger i allmänhetens intresse, ta över tillhandahållandet av arbeten eller tjänster och när samarbetet väl avslutats överta de tillgångar som krävs för att arbetet eller tillhandahållandet av tjänsten skall kunna fortsätta.

| 1.11 | Även när de aktörer som rådfrågats av kommissionen till största delen inte har stött gemenskapsinitiativet att klargöra och harmonisera bestämmelserna om underentreprenader i offentlig-privata partnerskap, bör EU-institutionerna inte glömma att samarbetet riktar sig till de medborgare som använder sig av tjänsterna och att ett offentlig-privat partnerskap kan påverkas negativt om den aktör som deltar i partnerskapet inte agerar på ett adekvat sätt visavi de underentreprenörer som delvis eller helt tillhandahåller tjänsten. Dessutom är de lokala och regionala instanserna intresserade av att stärka de små och medelstora företagen, som i de flesta fall fungerar som underentreprenörer. Därför bör den aktör som deltar i partnerskapet vara skyldig att uppfylla sina ekonomiska åtaganden i förhållande till underentreprenörerna på samma ekonomiska villkor som när det upphandlande organet uppfyller sina ekonomiska åtaganden i förhållande till aktören i fråga. |
| --- | --- |

1.11

Även när de aktörer som rådfrågats av kommissionen till största delen inte har stött gemenskapsinitiativet att klargöra och harmonisera bestämmelserna om underentreprenader i offentlig-privata partnerskap, bör EU-institutionerna inte glömma att samarbetet riktar sig till de medborgare som använder sig av tjänsterna och att ett offentlig-privat partnerskap kan påverkas negativt om den aktör som deltar i partnerskapet inte agerar på ett adekvat sätt visavi de underentreprenörer som delvis eller helt tillhandahåller tjänsten. Dessutom är de lokala och regionala instanserna intresserade av att stärka de små och medelstora företagen, som i de flesta fall fungerar som underentreprenörer. Därför bör den aktör som deltar i partnerskapet vara skyldig att uppfylla sina ekonomiska åtaganden i förhållande till underentreprenörerna på samma ekonomiska villkor som när det upphandlande organet uppfyller sina ekonomiska åtaganden i förhållande till aktören i fråga.

2.   Regionkommitténs synpunkter

| 2.1 | Om kommissionen håller fast vid tanken på att lägga fram ett lagförslag om tjänstekoncessioner, vill Regionkommittén att man skall erkänna de specifika egenskaper som tjänstekoncessioner och koncessioner för tillhandahållande av allmännyttiga tjänster har. Kommissionsförslaget bör garantera flexibla, öppna och icke-diskriminerande förfaranden när det gäller urval av tjänsteleverantörer, i kombination med en flexibel uppsättning övergripande kriterier för det slutliga tilldelningsbeslutet. |
| --- | --- |

2.1

Om kommissionen håller fast vid tanken på att lägga fram ett lagförslag om tjänstekoncessioner, vill Regionkommittén att man skall erkänna de specifika egenskaper som tjänstekoncessioner och koncessioner för tillhandahållande av allmännyttiga tjänster har. Kommissionsförslaget bör garantera flexibla, öppna och icke-diskriminerande förfaranden när det gäller urval av tjänsteleverantörer, i kombination med en flexibel uppsättning övergripande kriterier för det slutliga tilldelningsbeslutet.

| 2.2 | Regionkommittén anser att man bör fortsätta debatten på kommissionsnivå om offentlig-privata partnerskap eftersom samarbete mellan kommuner/regioner och det privata näringslivet har kommit att få en allt större betydelse inom unionen. |
| --- | --- |

2.2

Regionkommittén anser att man bör fortsätta debatten på kommissionsnivå om offentlig-privata partnerskap eftersom samarbete mellan kommuner/regioner och det privata näringslivet har kommit att få en allt större betydelse inom unionen.

| 2.3 | Regionkommittén efterlyser en exakt definition av det offentlig-privata partnerskapet och ett klargörande av terminologin, exempelvis begrepp såsom ”avtalsmässiga offentlig-privata partnerskap” och ”institutionella offentlig-privata partnerskap”. En åtskillnad mellan offentlig-privata partnerskap på EU-nivå och partnerskap på nationell och regional nivå kan komma att krävas. |
| --- | --- |

2.3

Regionkommittén efterlyser en exakt definition av det offentlig-privata partnerskapet och ett klargörande av terminologin, exempelvis begrepp såsom ”avtalsmässiga offentlig-privata partnerskap” och ”institutionella offentlig-privata partnerskap”. En åtskillnad mellan offentlig-privata partnerskap på EU-nivå och partnerskap på nationell och regional nivå kan komma att krävas.

| 2.4 | Kommittén anser i anslutning till ovanstående punkt att man bör undvika begrepp som ”verksamhet i allmänhetens tjänst” och ”tjänster av allmänt intresse”, eftersom de har olika definitioner i olika lagstiftningar. Ett giltigt begrepp som skulle kunna komma i fråga för att definiera institutionella offentlig-privata partnerskap, som är föremål för EU-lagstiftningen, vore ”som syftar till att tillhandahålla arbeten eller tjänster till medborgarna mot ersättning som användarna helt eller delvis står för”. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén anser i anslutning till ovanstående punkt att man bör undvika begrepp som ”verksamhet i allmänhetens tjänst” och ”tjänster av allmänt intresse”, eftersom de har olika definitioner i olika lagstiftningar. Ett giltigt begrepp som skulle kunna komma i fråga för att definiera institutionella offentlig-privata partnerskap, som är föremål för EU-lagstiftningen, vore ”som syftar till att tillhandahålla arbeten eller tjänster till medborgarna mot ersättning som användarna helt eller delvis står för”.

| 2.5 | Regionkommittén anser också att man bör överväga om EU förfogar över tillräckliga finansiella styrinstrument för att kunna garantera offentlig-privata partnerskap i hela unionen (återförsäkring, offentliga garantier). |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén anser också att man bör överväga om EU förfogar över tillräckliga finansiella styrinstrument för att kunna garantera offentlig-privata partnerskap i hela unionen (återförsäkring, offentliga garantier).

| 2.6 | Regionkommittén värdesätter kommissionens ansträngningar för att på EU-nivå se till att EG-fördragets grundprinciper, t.ex. insyn, jämställdhet, proportionalitet och ömsesidigt förtroende, respekteras i samband med offentlig upphandling och koncessioner. |
| --- | --- |

2.6

Regionkommittén värdesätter kommissionens ansträngningar för att på EU-nivå se till att EG-fördragets grundprinciper, t.ex. insyn, jämställdhet, proportionalitet och ömsesidigt förtroende, respekteras i samband med offentlig upphandling och koncessioner.

| 2.7 | Regionkommittén anser att konkurrenspräglad dialog kan vara ett effektivt förfarande vid invecklade offentliga kontrakt, men att det än så länge finns få erfarenheter av vad konkurrenspräglad dialog kan innebära. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén anser att konkurrenspräglad dialog kan vara ett effektivt förfarande vid invecklade offentliga kontrakt, men att det än så länge finns få erfarenheter av vad konkurrenspräglad dialog kan innebära.

| 2.8 | Regionkommittén rekommenderar att medlemsstaterna vid utformningen av förfaranden för koncessionstilldelning utgår från principerna om insyn och konsekvens, och att man härvid beaktar de gemensamma definitioner och standarder på EU-nivå som Europeiska kommissionen kan komma att föreslå. |
| --- | --- |

2.8

Regionkommittén rekommenderar att medlemsstaterna vid utformningen av förfaranden för koncessionstilldelning utgår från principerna om insyn och konsekvens, och att man härvid beaktar de gemensamma definitioner och standarder på EU-nivå som Europeiska kommissionen kan komma att föreslå.

| 2.9 | Regionkommittén anser att man för att skapa större rättssäkerhet för initiativ på området offentlig-privata partnerskap bör skapa företag, där både den offentliga och den privata sektorn kan delta i arbetet med att tillhandahålla offentliga tjänster. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén anser att man för att skapa större rättssäkerhet för initiativ på området offentlig-privata partnerskap bör skapa företag, där både den offentliga och den privata sektorn kan delta i arbetet med att tillhandahålla offentliga tjänster.

| 2.10 | Regionkommittén vill hänvisa till att det endast är i följande fall som förfarandena på området offentliga kontrakt inte bör tillämpas: på de anbudsgivare (uppdragstagare) som 1) är underkastade samma kontroll som den upphandlande myndigheten utövar över sina egna avdelningar och 2) samtidigt utför en övervägande del av verksamheten inom denna myndighet. Enligt Regionkommitténs uppfattning innebär begreppet ”interna företag” att den offentliga myndigheten utövar en kontroll över den rättsligt fristående enheten i fråga som motsvarar den kontroll som myndigheten utövar över sina egna avdelningar. För att kunna verifiera om denna kontroll utövas måste hänsyn tas till faktorer såsom representationsnivå inom olika förvaltnings-, lednings- och kontrollorgan, stadgans bestämmelser i detta hänseende om ägandeförhållanden, faktiskt inflytande och faktisk påverkan på strategiska beslut och enskilda verksamhetsbeslut. Ställningen som internt företag förhindrar att ett privat företag ingår som delägare med mer än 33 % av tjänsteföretagets kapital. Regionkommittén anser särskilt att det är fel att anta att direkttilldelning till offentlig-privata företag som etablerats enligt offentliga förfaranden, i samtliga fall skulle innebära direkta eller indirekta fördelar för dessa företag. Kommittén avvisar därför tanken på att automatiskt likställa direkttilldelning med konkurrensfördelar som står i strid med bestämmelserna i fördraget och likaså principen om att varje form av ytterligare begränsning av verksamheten på marknaden är oförenlig med ovanstående ramar. |
| --- | --- |

2.10

Regionkommittén vill hänvisa till att det endast är i följande fall som förfarandena på området offentliga kontrakt inte bör tillämpas: på de anbudsgivare (uppdragstagare) som 1) är underkastade samma kontroll som den upphandlande myndigheten utövar över sina egna avdelningar och 2) samtidigt utför en övervägande del av verksamheten inom denna myndighet. Enligt Regionkommitténs uppfattning innebär begreppet ”interna företag” att den offentliga myndigheten utövar en kontroll över den rättsligt fristående enheten i fråga som motsvarar den kontroll som myndigheten utövar över sina egna avdelningar. För att kunna verifiera om denna kontroll utövas måste hänsyn tas till faktorer såsom representationsnivå inom olika förvaltnings-, lednings- och kontrollorgan, stadgans bestämmelser i detta hänseende om ägandeförhållanden, faktiskt inflytande och faktisk påverkan på strategiska beslut och enskilda verksamhetsbeslut. Ställningen som internt företag förhindrar att ett privat företag ingår som delägare med mer än 33 % av tjänsteföretagets kapital. Regionkommittén anser särskilt att det är fel att anta att direkttilldelning till offentlig-privata företag som etablerats enligt offentliga förfaranden, i samtliga fall skulle innebära direkta eller indirekta fördelar för dessa företag. Kommittén avvisar därför tanken på att automatiskt likställa direkttilldelning med konkurrensfördelar som står i strid med bestämmelserna i fördraget och likaså principen om att varje form av ytterligare begränsning av verksamheten på marknaden är oförenlig med ovanstående ramar.

| 2.11 | Regionkommittén anser att ett tolkningsmeddelande rörande tilldelning av koncessioner och institutionaliserade offentlig-privata partnerskap skulle kunna ge ytterligare vägledning om hur EU-fördragets principer rörande likabehandling, insyn, proportionalitet och ömsesidigt erkännande kan förverkligas. Detta ökar sannolikheten för att projekt inom ramen för offentlig-privata partnerskap skall lyckas och innebär att det finns skäl för att i högre grad än tidigare genomföra projekt med hjälp av krediter från Europeiska investeringsbanken (EIB). |
| --- | --- |

2.11

Regionkommittén anser att ett tolkningsmeddelande rörande tilldelning av koncessioner och institutionaliserade offentlig-privata partnerskap skulle kunna ge ytterligare vägledning om hur EU-fördragets principer rörande likabehandling, insyn, proportionalitet och ömsesidigt erkännande kan förverkligas. Detta ökar sannolikheten för att projekt inom ramen för offentlig-privata partnerskap skall lyckas och innebär att det finns skäl för att i högre grad än tidigare genomföra projekt med hjälp av krediter från Europeiska investeringsbanken (EIB).

| 2.12 | Regionkommittén understryker att det demokratiska systemet i EU:s enskilda medlemsländer garanterar hög kvalitet på de tjänster som tillhandahålls allmänheten genom att medborgarna ställs i centrum och skyddas av de myndigheter som driver eller påverkar driften, utövar uppsikt och övervakar de tjänster som tillhandahålls. |
| --- | --- |

2.12

Regionkommittén understryker att det demokratiska systemet i EU:s enskilda medlemsländer garanterar hög kvalitet på de tjänster som tillhandahålls allmänheten genom att medborgarna ställs i centrum och skyddas av de myndigheter som driver eller påverkar driften, utövar uppsikt och övervakar de tjänster som tillhandahålls.

| 2.13 | Regionkommittén anser att man i samband med tilldelning av EU-stöd bör prioritera finansiering av projekt med offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

2.13

Regionkommittén anser att man i samband med tilldelning av EU-stöd bör prioritera finansiering av projekt med offentlig-privata partnerskap.

Bryssel den 12 oktober 2006

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/31

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Inrättandet av europeiska territoriella pakter: Förslag till översyn av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser”

(2007/C 51/06)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

det brittiska ordförandeskapets beslut av den 21–22 november 2005 att i enlighet med artikel 265 första stycket i EG-fördraget rådfråga Regionkommittén i denna fråga,

presidiets beslut av den 25 april 2006 att utarbeta ett yttrande i detta ärende och att ge utskottet för konstitutionella frågor, EU:s styresformer och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i uppdrag att förbereda ärendet,

slutsatserna från sammanträdet inom högnivågruppen för EU:s styresskick, som ägde rum i London den 21–22 november 2005,

slutsatserna från sammanträdet inom högnivågruppen för EU:s styresskick, som ägde rum i Åbo den 2–3 oktober 2006,

det bidrag från europeiska kommissionen som presenterades vid sammanträdet inom högnivågruppen för EU:s styresskick i Åbo,

kommissionens vitbok om ”Styrelseformerna i EU” av den 25 juli 2001 (KOM(2001) 428 slutlig) (1),

kommissionens meddelande om ”En ram för trepartsavtal och trepartsöverenskommelser om mål mellan gemenskapen, stater och regionala eller lokala myndigheter” av den 11 december 2002 (KOM(2002) 709 slutlig),

meddelande från kommissionen till Europeiska rådet: ”En agenda för EU-medborgarna – EU skall visa resultat” av den 10 maj 2006 (KOM(2006) 211 slutlig),

Regionkommitténs yttrande (CdR 121/2005) om ”Bättre lagstiftning 2004” och ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen”, antaget den 12 oktober 2005 (2),

Regionkommitténs yttrande (CdR 135/2006 rév. 1) som antogs den 30 juni 2006 av utskottet för konstitutionella frågor, EU:s styresformer och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (föredragande: Raymond Forni, regionpresident i Franche-Comté (FR–PSE)).

| 1) | Trepartsavtal och trepartsöverenskommelser utgör ett viktigt instrument som syftar till att främja ett styresskick på flera nivåer i Europa, särskilt genom att engagera de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet av gemenskapspolitiken samtidigt som hänsyn tas till den institutionella strukturen i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1)

Trepartsavtal och trepartsöverenskommelser utgör ett viktigt instrument som syftar till att främja ett styresskick på flera nivåer i Europa, särskilt genom att engagera de lokala och regionala myndigheterna i genomförandet av gemenskapspolitiken samtidigt som hänsyn tas till den institutionella strukturen i de olika medlemsstaterna.

| 2) | Detta nya frivilliga instrument avseende styresskicket säkerställer större flexibilitet, effektivitet och demokrati inom EU och bidrar på så sätt till att främja en positiv inställning bland medborgarna till det europeiska projektet. |
| --- | --- |

2)

Detta nya frivilliga instrument avseende styresskicket säkerställer större flexibilitet, effektivitet och demokrati inom EU och bidrar på så sätt till att främja en positiv inställning bland medborgarna till det europeiska projektet.

| 3) | Återlanseringen av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser utgör en politisk prioritering för 2006. Kommittén önskar i synnerhet öka detta instruments bidrag och potential i genomförandet av Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

3)

Återlanseringen av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser utgör en politisk prioritering för 2006. Kommittén önskar i synnerhet öka detta instruments bidrag och potential i genomförandet av Lissabonstrategin.

| 4) | En allmän spridning av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser ingår bland genomförandeprogrammens instrument och syftar till att göra politiken mer sammanhängande och enhetlig från europeisk nivå och ner till lokal nivå, samt till att diversifiera instrumenten i samrådet mellan de institutioner som berörs av den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitiken på regional nivå. |
| --- | --- |

4)

En allmän spridning av trepartsavtal och trepartsöverenskommelser ingår bland genomförandeprogrammens instrument och syftar till att göra politiken mer sammanhängande och enhetlig från europeisk nivå och ner till lokal nivå, samt till att diversifiera instrumenten i samrådet mellan de institutioner som berörs av den ekonomiska och sociala sammanhållningspolitiken på regional nivå.

| 5) | Resultaten av försöksperioden för trepartsöverenskommelser och trepartsavtal är blandade och det har funnits skäl att omdefiniera instrumenten, formerna och målen samt räckvidden. |
| --- | --- |

5)

Resultaten av försöksperioden för trepartsöverenskommelser och trepartsavtal är blandade och det har funnits skäl att omdefiniera instrumenten, formerna och målen samt räckvidden.

| 6) | ReK lämnade – i de lokala och regionala myndigheternas intresse – ett konkret förslag till översyn av instrumentet vid sammanträdet inom högnivågruppen för EU:s styresskick den 2–3 oktober 2006. I högnivågruppens slutsatser fastslås att ingenting hindrar fortsatt användning av instrumentet, och det framgår att det finns ett intresse hos ett visst antal medlemsstater för att på frivillig basis genomföra en ny försöksfas. |
| --- | --- |

6)

ReK lämnade – i de lokala och regionala myndigheternas intresse – ett konkret förslag till översyn av instrumentet vid sammanträdet inom högnivågruppen för EU:s styresskick den 2–3 oktober 2006. I högnivågruppens slutsatser fastslås att ingenting hindrar fortsatt användning av instrumentet, och det framgår att det finns ett intresse hos ett visst antal medlemsstater för att på frivillig basis genomföra en ny försöksfas.

Yttrandet antogs enhälligt vid Regionkommitténs 66:e plenarsession den 11–12 oktober 2006 (sammanträdet den 12 oktober).

REGIONKOMMITTÉNS SYNPUNKTER OCH REKOMMENDATIONER

1.   Att främja och utnyttja partnerskapsprincipen i unionens arbete

| 1.1 | Mot bakgrund av de ekonomiska, sociala, miljömässiga och demokratiska utmaningar som Europa står inför anser Regionkommittén att det är nödvändigt att stärka EU:s, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas åtgärder genom ett verkligt partnerskap så att dessa blir effektivare. |
| --- | --- |

1.1

Mot bakgrund av de ekonomiska, sociala, miljömässiga och demokratiska utmaningar som Europa står inför anser Regionkommittén att det är nödvändigt att stärka EU:s, medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas åtgärder genom ett verkligt partnerskap så att dessa blir effektivare.

| 1.2 | Kommittén anser att förankringen av principen om interinstitutionellt partnerskap, i enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen, utgör en hörnsten i byggandet av ett Europa som alla europeiska medborgare kan uppleva som sitt ”gemensamma hem”. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén anser att förankringen av principen om interinstitutionellt partnerskap, i enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen, utgör en hörnsten i byggandet av ett Europa som alla europeiska medborgare kan uppleva som sitt ”gemensamma hem”.

| 1.3 | Kommittén anser att ett genomförande ute på fältet av partnerskapsprincipen skulle göra det möjligt att övervinna det aktuella systemets brister och bidra med ett verkligt mervärde i genomförandet av väldefinierade gemensamma mål i enlighet med den ”agenda för EU-medborgarna” som kommissionen föreslår i sitt meddelande av den 10 maj 2006, utan att förändra den institutionella ansvarsfördelningen mellan de olika deltagande partnerna. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att ett genomförande ute på fältet av partnerskapsprincipen skulle göra det möjligt att övervinna det aktuella systemets brister och bidra med ett verkligt mervärde i genomförandet av väldefinierade gemensamma mål i enlighet med den ”agenda för EU-medborgarna” som kommissionen föreslår i sitt meddelande av den 10 maj 2006, utan att förändra den institutionella ansvarsfördelningen mellan de olika deltagande partnerna.

| 1.4 | Den debatt som för närvarande förs med allmänheten ute i medlemsstaterna inom ramen för perioden för eftertanke visar att det är möjligt att komma närmare medborgarna genom konkreta och synliga åtgärder, och att direkt medverkan av lokala och regionala myndigheter i det europeiska projektet är ett oumbärligt element i samband med detta. |
| --- | --- |

1.4

Den debatt som för närvarande förs med allmänheten ute i medlemsstaterna inom ramen för perioden för eftertanke visar att det är möjligt att komma närmare medborgarna genom konkreta och synliga åtgärder, och att direkt medverkan av lokala och regionala myndigheter i det europeiska projektet är ett oumbärligt element i samband med detta.

2.   Regionkommitténs utvärdering av försöksperioden för trepartsöverenskommelser och trepartsavtal

| 2.1 | Regionkommittén har från början stått bakom idén med trepartsöverenskommelser och trepartsavtal som metod för samarbetet för att lagstiftning och program med påtagliga regionala och lokala konsekvenser skall kunna genomföras så enkelt och flexibelt som möjligt. |
| --- | --- |

2.1

Regionkommittén har från början stått bakom idén med trepartsöverenskommelser och trepartsavtal som metod för samarbetet för att lagstiftning och program med påtagliga regionala och lokala konsekvenser skall kunna genomföras så enkelt och flexibelt som möjligt.

| 2.2 | Kommittén konstaterar att resultaten av försöksperioden med trepartsavtal och trepartsöverenskommelser inte har uppfyllt förväntningarna, men anser ändå, utan att ifrågasätta instrumentets relevans, att man bör genomföra varje lämpligt initiativ som syftar till ökad och mer spridd användning av trepartsavtal. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén konstaterar att resultaten av försöksperioden med trepartsavtal och trepartsöverenskommelser inte har uppfyllt förväntningarna, men anser ändå, utan att ifrågasätta instrumentets relevans, att man bör genomföra varje lämpligt initiativ som syftar till ökad och mer spridd användning av trepartsavtal.

| 2.3 | Kommittén noterar bland annat att en enda trepartsöverenskommelse har undertecknats hittills, med regionen Lombardiet, och beklagar bristen på mobilisering från kommissionens sida för att nå fram till ett undertecknande av de tre övriga försöksprojekten (Birmingham, Lille och Pescara), vilkas nyskapande innehåll hade kunnat bidra med verkligt mervärde. Kommittén noterar i detta sammanhang de nya initiativ som tagits av lokala och regionala myndigheter (t.ex. Asturien och den autonoma provinsen Trento) och pekar på åtgärder som vidtagits av vissa europeiska och nationella sammanslutningar i syfte att stödja och främja instrumentet. |
| --- | --- |

2.3

Kommittén noterar bland annat att en enda trepartsöverenskommelse har undertecknats hittills, med regionen Lombardiet, och beklagar bristen på mobilisering från kommissionens sida för att nå fram till ett undertecknande av de tre övriga försöksprojekten (Birmingham, Lille och Pescara), vilkas nyskapande innehåll hade kunnat bidra med verkligt mervärde. Kommittén noterar i detta sammanhang de nya initiativ som tagits av lokala och regionala myndigheter (t.ex. Asturien och den autonoma provinsen Trento) och pekar på åtgärder som vidtagits av vissa europeiska och nationella sammanslutningar i syfte att stödja och främja instrumentet.

| 2.4 | ReK påminner om att lanseringen av idén om trepartsöverenskommelser och trepartsavtal väckte stort intresse bland de lokala och regionala myndigheterna, som ansvarar för att införliva och genomföra en stor del av EU:s lagstiftning och åtgärder, eftersom denna typ av överenskommelser och avtal skulle öka myndigheternas effektivitet. Avtalen och överenskommelserna utgör f.ö. ett instrument som gör det möjligt för EU-institutionerna, de nationella regeringarna och de regionala och lokala myndigheterna att på ett enhetligt sätt sätta upp mål och fastställa och genomföra åtgärder och ansvarsfördelning som skulle utnyttja de olika institutionella aktörernas roller på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

2.4

ReK påminner om att lanseringen av idén om trepartsöverenskommelser och trepartsavtal väckte stort intresse bland de lokala och regionala myndigheterna, som ansvarar för att införliva och genomföra en stor del av EU:s lagstiftning och åtgärder, eftersom denna typ av överenskommelser och avtal skulle öka myndigheternas effektivitet. Avtalen och överenskommelserna utgör f.ö. ett instrument som gör det möjligt för EU-institutionerna, de nationella regeringarna och de regionala och lokala myndigheterna att på ett enhetligt sätt sätta upp mål och fastställa och genomföra åtgärder och ansvarsfördelning som skulle utnyttja de olika institutionella aktörernas roller på ett bättre sätt.

| 2.5 | Regionkommittén delar följaktligen inte kommissionens bedömning att ingen lokal, regional eller central myndighet har visat något särskilt intresse för förslaget. |
| --- | --- |

2.5

Regionkommittén delar följaktligen inte kommissionens bedömning att ingen lokal, regional eller central myndighet har visat något särskilt intresse för förslaget.

| 2.6 | Denna experimentella fas, som utvecklats inom ett alltför begränsat område, är mycket känslig, och kommittén anser efter att ha tagit del av kommissionens utvärdering att instrumentet måste ses över, varvid man särskilt bör uppmärksamma följande aspekter:






  — | Det krävs mer öppenhet och kommunikation om detta nya instrument i samband med Plan D och även därefter, och mer specifikt informationskampanjer inriktade på dem som kan bli gynnade, nämligen de lokala och regionala myndigheterna, och på medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

2.6

Denna experimentella fas, som utvecklats inom ett alltför begränsat område, är mycket känslig, och kommittén anser efter att ha tagit del av kommissionens utvärdering att instrumentet måste ses över, varvid man särskilt bör uppmärksamma följande aspekter:

—

Det krävs mer öppenhet och kommunikation om detta nya instrument i samband med Plan D och även därefter, och mer specifikt informationskampanjer inriktade på dem som kan bli gynnade, nämligen de lokala och regionala myndigheterna, och på medlemsstaterna.

| — | Inrättande av en verklig ledarskapsfunktion på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

—

Inrättande av en verklig ledarskapsfunktion på samtliga nivåer.

| — | God samordning av finansieringskällorna. |
| --- | --- |

—

God samordning av finansieringskällorna.

| — | Kommissionen, som tagit initiativet till instrumentet, måste bekräfta sitt intresse för ett verktyg som är smidigt och praktiskt och som är sparsamt med allmänna medel. |
| --- | --- |

—

Kommissionen, som tagit initiativet till instrumentet, måste bekräfta sitt intresse för ett verktyg som är smidigt och praktiskt och som är sparsamt med allmänna medel.

| — | Adekvat samordning behöver arrangeras inom kommissionen. |
| --- | --- |

—

Adekvat samordning behöver arrangeras inom kommissionen.

| — | Det gäller att komma fram till god ”vertikal” samordning mellan de olika styresnivåerna, särskilt mellan den nationella och den regionala/lokala, med tillämpning av subsidiaritetsprincipens ”regleringsaspekt”. |
| --- | --- |

—

Det gäller att komma fram till god ”vertikal” samordning mellan de olika styresnivåerna, särskilt mellan den nationella och den regionala/lokala, med tillämpning av subsidiaritetsprincipens ”regleringsaspekt”.

| — | Samarbetsparterna måste organiseras under ledning av en erkänd ”projektansvarig”, med hänsyn tagen till vars och ens kompetens och ansvarsuppgifter. |
| --- | --- |

—

Samarbetsparterna måste organiseras under ledning av en erkänd ”projektansvarig”, med hänsyn tagen till vars och ens kompetens och ansvarsuppgifter.

| — | Instrumentets mervärde för kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna behöver förklaras. |
| --- | --- |

—

Instrumentets mervärde för kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna behöver förklaras.

| 2.7 | Regionkommittén påminner om att Europaparlamentet i sin resolution från december 2003 välkomnade instrumentet och uttryckligen begärde att tillräckligt många och varierade pilotförsök skulle genomföras. Parlamentet begärde också att finansiering skulle tillhandahållas för adekvat publicitet. |
| --- | --- |

2.7

Regionkommittén påminner om att Europaparlamentet i sin resolution från december 2003 välkomnade instrumentet och uttryckligen begärde att tillräckligt många och varierade pilotförsök skulle genomföras. Parlamentet begärde också att finansiering skulle tillhandahållas för adekvat publicitet.

| 2.8 | Regionkommittén vill rikta uppmärksamheten mot svaren på det frågeformulär som skickades ut av det finländska ordförandeskapet till medlemsstaterna. Där framgår att en majoritet av medlemsstaterna stöder treparts- och flerpartsöverenskommelser som omfattar medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna och Europeiska kommissionen i syfte att främja partnerskapsprincipen i genomförandet av EU-politiken. |
| --- | --- |

2.8

Regionkommittén vill rikta uppmärksamheten mot svaren på det frågeformulär som skickades ut av det finländska ordförandeskapet till medlemsstaterna. Där framgår att en majoritet av medlemsstaterna stöder treparts- och flerpartsöverenskommelser som omfattar medlemsstaterna, de regionala och lokala myndigheterna och Europeiska kommissionen i syfte att främja partnerskapsprincipen i genomförandet av EU-politiken.

| 2.9 | Regionkommittén överväger att bidra till att uppfylla de grundläggande villkor som fastställts av kommissionen i syfte att säkerställa instrumentets framgång genom att föreslå ett antal möjliga vägar. Kommittén är för övrigt redo att fungera som drivande kraft för att skapa det politiska tryck som krävs för att utveckla användningen av detta instrument, men vill samtidigt påpeka att inget initiativ kan lyckas utan de berörda medlemsstaternas och kommissionens stöd och engagemang. |
| --- | --- |

2.9

Regionkommittén överväger att bidra till att uppfylla de grundläggande villkor som fastställts av kommissionen i syfte att säkerställa instrumentets framgång genom att föreslå ett antal möjliga vägar. Kommittén är för övrigt redo att fungera som drivande kraft för att skapa det politiska tryck som krävs för att utveckla användningen av detta instrument, men vill samtidigt påpeka att inget initiativ kan lyckas utan de berörda medlemsstaternas och kommissionens stöd och engagemang.

3.   Regionkommitténs rekommendationer för genomförandet av europeiska territoriella pakter

| 3.1 | Regionkommittén förespråkar en översyn av trepartsavtalen och trepartsöverenskommelserna och en ny benämning, ”europeiska territoriella pakter”, i syfte att anpassa dem till behoven och intressena på de olika styresnivåer som kan förväntas sluta sådana avtal. |
| --- | --- |

3.1

Regionkommittén förespråkar en översyn av trepartsavtalen och trepartsöverenskommelserna och en ny benämning, ”europeiska territoriella pakter”, i syfte att anpassa dem till behoven och intressena på de olika styresnivåer som kan förväntas sluta sådana avtal.

| 3.2 | ReK hoppas att dessa europeiska territoriella pakter kommer att åstadkomma följande:






  — | Samordning och synkronisering på olika institutionella nivåer av programplanering, utarbetande, beslutsprocesser, genomförande och förvaltning i samband med de mål och program som fastställts i den övergripande EU-politiken. |
| --- | --- | --- |

3.2

ReK hoppas att dessa europeiska territoriella pakter kommer att åstadkomma följande:

—

Samordning och synkronisering på olika institutionella nivåer av programplanering, utarbetande, beslutsprocesser, genomförande och förvaltning i samband med de mål och program som fastställts i den övergripande EU-politiken.

| — | Ett smidigt, effektivt och frivilligt genomförande av Europeiska unionens stora politiska mål och prioriteringar, av specialsammansatta partnerskap. Detta gäller särskilt genomförandet av målen inom sammanhållningspolitiken, den lokala aspekten av Lissabonstrategin, punktinsatserna på kommunikationsområdet och genomförandet på lokal nivå av de större europeiska projekten på t.ex. transport- och energiområdena samt genomförandet av integrerade politiska strategier som havs- och kustpolitiken. |
| --- | --- |

—

Ett smidigt, effektivt och frivilligt genomförande av Europeiska unionens stora politiska mål och prioriteringar, av specialsammansatta partnerskap. Detta gäller särskilt genomförandet av målen inom sammanhållningspolitiken, den lokala aspekten av Lissabonstrategin, punktinsatserna på kommunikationsområdet och genomförandet på lokal nivå av de större europeiska projekten på t.ex. transport- och energiområdena samt genomförandet av integrerade politiska strategier som havs- och kustpolitiken.

| — | Effektiv hantering av trepartsavtal eller trepartsöverenskommelser, i linje med kommissionens ursprungliga förslag, för att hitta lösningar ute på fältet som inte förutsätter tungrodda och kostsamma lagstiftningsmekanismer och för att utveckla partnerskapsprojekt som drivs på regioners och lokala myndigheters ansvar med tekniskt och finansiellt stöd från nationsnivån och EU-nivån. Detta skulle exempelvis kunna vara lämpligt i regioner med stora naturbetingade eller ekonomiska och sociala handikapp, eller i glesbefolkade regioner, exempelvis de yttersta randområdena, där det ibland är svårt att införliva eller tillämpa EU-lagstiftningen och EU-politiken. |
| --- | --- |

—

Effektiv hantering av trepartsavtal eller trepartsöverenskommelser, i linje med kommissionens ursprungliga förslag, för att hitta lösningar ute på fältet som inte förutsätter tungrodda och kostsamma lagstiftningsmekanismer och för att utveckla partnerskapsprojekt som drivs på regioners och lokala myndigheters ansvar med tekniskt och finansiellt stöd från nationsnivån och EU-nivån. Detta skulle exempelvis kunna vara lämpligt i regioner med stora naturbetingade eller ekonomiska och sociala handikapp, eller i glesbefolkade regioner, exempelvis de yttersta randområdena, där det ibland är svårt att införliva eller tillämpa EU-lagstiftningen och EU-politiken.

| 3.3 | Regionkommittén vill understryka att dessa instrument i sig skulle utgöra ett stort mervärde såväl för de regionala och lokala myndigheterna som för EU eftersom de gör det möjligt att på ett bättre sätt anpassa unionens åtgärder till den lokala och regionala verkligheten, varigenom åtgärderna på ett bättre sätt skulle lösa medborgarnas konkreta behov. |
| --- | --- |

3.3

Regionkommittén vill understryka att dessa instrument i sig skulle utgöra ett stort mervärde såväl för de regionala och lokala myndigheterna som för EU eftersom de gör det möjligt att på ett bättre sätt anpassa unionens åtgärder till den lokala och regionala verkligheten, varigenom åtgärderna på ett bättre sätt skulle lösa medborgarnas konkreta behov.

| 3.4 | Kommittén är beredd att samarbeta med kommissionen, ordförandeskapet för EU och övriga berörda institutioner – i synnerhet högnivågruppen för EU:s styresskick – för att fastställa och utvärdera det konkreta mervärdet av sådana avtal genom att bestämma lämpliga kriterier och indikatorer. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén är beredd att samarbeta med kommissionen, ordförandeskapet för EU och övriga berörda institutioner – i synnerhet högnivågruppen för EU:s styresskick – för att fastställa och utvärdera det konkreta mervärdet av sådana avtal genom att bestämma lämpliga kriterier och indikatorer.

| 3.5 | Friheten att vända sig till sådana territoriella pakter och förhandlingar på basis av en gemensam vilja från de olika samarbetsparterna skulle vara en tillgång för att förstärka den ständiga och regelbundna dialogen mellan de tre myndighetsnivåerna, från utarbetande till genomförande, och detta skulle även gälla när fler än en medlemsstat berörs. I alla händelser bör detta instrument utformas med beaktande av gällande bestämmelser och inom ramen för tillämpningen av dessa, såväl på regional och nationell nivå som på gemenskapsnivå, med avseende på den ansvarsfördelning som råder i varje medlemsstat och tillämpningen av gällande bestämmelser för berörd sektor och de regler som styr förvaltning och kontroll av ekonomiska resurser. |
| --- | --- |

3.5

Friheten att vända sig till sådana territoriella pakter och förhandlingar på basis av en gemensam vilja från de olika samarbetsparterna skulle vara en tillgång för att förstärka den ständiga och regelbundna dialogen mellan de tre myndighetsnivåerna, från utarbetande till genomförande, och detta skulle även gälla när fler än en medlemsstat berörs. I alla händelser bör detta instrument utformas med beaktande av gällande bestämmelser och inom ramen för tillämpningen av dessa, såväl på regional och nationell nivå som på gemenskapsnivå, med avseende på den ansvarsfördelning som råder i varje medlemsstat och tillämpningen av gällande bestämmelser för berörd sektor och de regler som styr förvaltning och kontroll av ekonomiska resurser.

| 3.6 | Kommittén anser att det inte kan finnas något verkligt partnerskap utan ekonomiska bidrag från alla avtalsslutande parter för genomförandet av de mål som fastställts gemensamt. Regionkommittén föreslår att diskussionen om finansieringen av de europeiska territoriella pakterna bör inriktas på möjliga samverkanseffekter mellan å ena sidan befintliga poster i EU-budgeten inom berörda områden och för strukturfonderna och å andra sidan tillgängliga budgetposter på lokal, regional och nationell nivå. Detta bör ske utan att man inrättar ytterligare ett finansieringsinstrument för europeisk regionalpolitik, och utan att begära ytterligare ekonomiska medel. |
| --- | --- |

3.6

Kommittén anser att det inte kan finnas något verkligt partnerskap utan ekonomiska bidrag från alla avtalsslutande parter för genomförandet av de mål som fastställts gemensamt. Regionkommittén föreslår att diskussionen om finansieringen av de europeiska territoriella pakterna bör inriktas på möjliga samverkanseffekter mellan å ena sidan befintliga poster i EU-budgeten inom berörda områden och för strukturfonderna och å andra sidan tillgängliga budgetposter på lokal, regional och nationell nivå. Detta bör ske utan att man inrättar ytterligare ett finansieringsinstrument för europeisk regionalpolitik, och utan att begära ytterligare ekonomiska medel.

| 3.7 | Kommittén anser att det gemensamma målet bör vara att optimera åtgärdens genomslagskraft genom att på ett konkret sätt ute på fältet visa på gemenskapsmervärdet av åtgärden. Detta mervärde framstår tydligt när flera offentliga förvaltningar (på europeisk, nationell, regional eller lokal nivå) har befogenheter vad avser lagstiftning, utformning eller genomförande inom vissa politikområden. ReK uppmanar dessutom kommissionen att fastställa detaljerade indikatorer för att kunna avgöra detta gemenskapsmervärde. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén anser att det gemensamma målet bör vara att optimera åtgärdens genomslagskraft genom att på ett konkret sätt ute på fältet visa på gemenskapsmervärdet av åtgärden. Detta mervärde framstår tydligt när flera offentliga förvaltningar (på europeisk, nationell, regional eller lokal nivå) har befogenheter vad avser lagstiftning, utformning eller genomförande inom vissa politikområden. ReK uppmanar dessutom kommissionen att fastställa detaljerade indikatorer för att kunna avgöra detta gemenskapsmervärde.

| 3.8 | Kommittén uppmanar kommissionen att bredda användningen av europeiska territoriella pakter inom ramen för andra frågor och politikområden, exempelvis miljö och i synnerhet i samband med Lissabonstrategin, sammanhållningspolitiken, de stora europeiska infrastrukturerna och havspolitiken. |
| --- | --- |

3.8

Kommittén uppmanar kommissionen att bredda användningen av europeiska territoriella pakter inom ramen för andra frågor och politikområden, exempelvis miljö och i synnerhet i samband med Lissabonstrategin, sammanhållningspolitiken, de stora europeiska infrastrukturerna och havspolitiken.

| 3.9 | ReK anser att det är lämpligt att intensifiera samrådet mellan kommissionen, rådet, parlamentet och Regionkommittén när det gäller fastställandet och genomförandet av europeiska territoriella pakter. Kommittén anser dessutom att det i detta syfte är nödvändigt att vinna de berörda nationella regeringarnas stöd. |
| --- | --- |

3.9

ReK anser att det är lämpligt att intensifiera samrådet mellan kommissionen, rådet, parlamentet och Regionkommittén när det gäller fastställandet och genomförandet av europeiska territoriella pakter. Kommittén anser dessutom att det i detta syfte är nödvändigt att vinna de berörda nationella regeringarnas stöd.

| 3.10 | Kommittén upprepar sin begäran till kommissionen att genom generalsekretariatet stärka den övergripande samordningen i förvaltningen av detta nya instrument. |
| --- | --- |

3.10

Kommittén upprepar sin begäran till kommissionen att genom generalsekretariatet stärka den övergripande samordningen i förvaltningen av detta nya instrument.

| 3.11 | Regelbundna samrådsmekanismer mellan de olika berörda styresnivåerna via en territoriell pakt bör upprättas. De måste fortfarande vara smidiga och kräva begränsade personalresurser. De territoriella pakterna bör utformas så att kommissionen kan formalisera dem med alla medlemsstater och lokala och regionala myndigheter i linje med fastställda villkor och kriterier, enligt principen om objektivitet, offentlighet och öppenhet. Regionerna åtar sig att samarbeta med kommissionen och medlemsstaterna för att utarbeta dessa kriterier. |
| --- | --- |

3.11

Regelbundna samrådsmekanismer mellan de olika berörda styresnivåerna via en territoriell pakt bör upprättas. De måste fortfarande vara smidiga och kräva begränsade personalresurser. De territoriella pakterna bör utformas så att kommissionen kan formalisera dem med alla medlemsstater och lokala och regionala myndigheter i linje med fastställda villkor och kriterier, enligt principen om objektivitet, offentlighet och öppenhet. Regionerna åtar sig att samarbeta med kommissionen och medlemsstaterna för att utarbeta dessa kriterier.

| 3.12 | ReK anser att det är av grundläggande betydelse att förbättra samspelet och informationsutbytet mellan de regionala och lokala myndigheter som deltar i en territoriell pakt, och föreslår en årlig uppföljning vid årliga möten mellan de berörda myndigheterna och regeringarna, eller offentliga hearingar. |
| --- | --- |

3.12

ReK anser att det är av grundläggande betydelse att förbättra samspelet och informationsutbytet mellan de regionala och lokala myndigheter som deltar i en territoriell pakt, och föreslår en årlig uppföljning vid årliga möten mellan de berörda myndigheterna och regeringarna, eller offentliga hearingar.

| 3.13 | Kommittén uppmanar slutligen kommissionen att lansera en informationskampanj samt en satsning på att höja medvetenheten inför lanseringen av de europeiska territoriella pakterna med inriktning mot alla de aktörer som eventuellt kommer att involveras, i syfte att tydligt klargöra målen och den politiska betydelsen av detta instrument. |
| --- | --- |

3.13

Kommittén uppmanar slutligen kommissionen att lansera en informationskampanj samt en satsning på att höja medvetenheten inför lanseringen av de europeiska territoriella pakterna med inriktning mot alla de aktörer som eventuellt kommer att involveras, i syfte att tydligt klargöra målen och den politiska betydelsen av detta instrument.

| 3.14 | Regionkommittén anser att det är nödvändigt att man vid utformningen av de europeiska territoriella pakterna uttryckligen hänvisar till de lokala arbetsmarknadsparterna, dvs. aktörerna i den regionala och lokala utvecklingen. |
| --- | --- |

3.14

Regionkommittén anser att det är nödvändigt att man vid utformningen av de europeiska territoriella pakterna uttryckligen hänvisar till de lokala arbetsmarknadsparterna, dvs. aktörerna i den regionala och lokala utvecklingen.

| 3.15 | Det är mycket viktigt att medborgarna deltar vid utformningen av målen för de europeiska territoriella pakterna. EU-institutionerna bör därför främja deras deltagande och framföra förslag om instrument för medborgardeltagande. |
| --- | --- |

3.15

Det är mycket viktigt att medborgarna deltar vid utformningen av målen för de europeiska territoriella pakterna. EU-institutionerna bör därför främja deras deltagande och framföra förslag om instrument för medborgardeltagande.

| 3.16 | Regionkommittén ger kommitténs ordförande i uppdrag att översända föreliggande yttrande till rådet, kommissionen och Europaparlamentet samt till medlemsstaternas regeringar och högnivågruppen för EU:s styresskick. |
| --- | --- |

3.16

Regionkommittén ger kommitténs ordförande i uppdrag att översända föreliggande yttrande till rådet, kommissionen och Europaparlamentet samt till medlemsstaternas regeringar och högnivågruppen för EU:s styresskick.

Bryssel den 12 oktober 2006

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---

(1)  EGT C 287, 12.10.2001, s. 1–29.

1

(2)  EUT C 81, 4.4.2006, s. 6–10.

2

---

| 6.3.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 51/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 51/35

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Situationen för underåriga utan medföljande vuxen i immigrationsprocessen – De lokala och regionala myndigheternas roll och förslag”

(2007/C 51/07)

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

presidiets beslut av den 25 april 2006 att i enlighet med artikel 265 femte stycket i EG-fördraget ge utskottet för konstitutionella frågor, EU:s styresformer och ett område med frihet, säkerhet och rättvisa i uppdrag att utarbeta ett yttrande i ärendet,

Regionkommitténs yttrande CdR 241/2004 fin om Grönbok om jämlikhet och icke-diskriminering i ett utvidgat EU (KOM(2004) 379 slutlig),

Regionkommitténs yttrande CdR 337/2004 fin om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Undersökning av kopplingarna mellan laglig och olaglig migration (KOM(2004) 412 slutlig),

Regionkommitténs yttrande CdR 80/2005 fin om Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan (KOM(2005) 33 slutlig),

Regionkommitténs yttrande CdR 144/2005 fin om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om inrättande av ett ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar för perioden 2007–2013 (KOM(2005) 123 slutlig),

Regionkommitténs yttrande (CdR 51/2006) om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: En gemensam agenda för integration – En ram för integration av tredjelandsmedborgare inom Europeiska unionen (KOM(2005) 398 slutlig), Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Migration och utveckling: Konkreta riktlinjer (KOM(2005) 390 slutlig) och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (KOM(2005) 391 slutlig),

kommissionens meddelande om den lokala och regionala dimensionen av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa (KOM(2002) 738 slutlig),

Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om styrd inresa i EU för personer i behov av internationellt skydd och förbättrad skyddskapacitet i ursprungsregionerna ”Förbättrad tillgång till långsiktiga lösningar” (KOM(2004) 410 slutlig),

Rådets direktiv 2004/83/EG av den 29 april 2004 om miniminormer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer skall betraktas som flyktingar eller som personer som av andra skäl behöver internationellt skydd samt om dessa personers rättsliga ställning och om innehållet i det beviljade skyddet,

Rådets direktiv 2003/81/EG av den 29 april 2004 om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna,

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för de yttre gränserna för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0047 (COD)),

Förslag till rådets beslut om inrättande av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare under perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0048 (CNS)),

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska återvändandefonden för perioden 2008–2013 som en del av det allmänna programmet ”Solidaritet och hantering av migrationsströmmar” (KOM(2005) 123 slutlig – 2005/0049 (COD)),

det utkast till yttrande (CdR 136/2006) som antogs av CONST-utskottet den 30 juni 2006 (föredragande: Paolo Fontanelli, borgmästare i Pisa (IT–PSE)),

och av följande skäl:

| 1) | Enligt Europeiska rådets resolution av den 26 juni 1997 avses med underåriga utan medföljande vuxen ”medborgare i tredje land som är yngre än arton år och som anländer till medlemsstaternas territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för dem, och så länge de inte faktiskt tas om hand av en sådan person”. |
| --- | --- |

1)

Enligt Europeiska rådets resolution av den 26 juni 1997 avses med underåriga utan medföljande vuxen ”medborgare i tredje land som är yngre än arton år och som anländer till medlemsstaternas territorium utan att vara i sällskap med en vuxen som enligt lag eller sedvana ansvarar för dem, och så länge de inte faktiskt tas om hand av en sådan person”.

| 2) | Med tanke på att underåriga, underåriga från tredjeländer utan medföljande och ungdomar som begär asyl är mer sårbara och löper större risk att slås ut socialt måste skyddet av dessa grupper utgöra en prioritering för Europeiska unionen, för partnerländerna och för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

2)

Med tanke på att underåriga, underåriga från tredjeländer utan medföljande och ungdomar som begär asyl är mer sårbara och löper större risk att slås ut socialt måste skyddet av dessa grupper utgöra en prioritering för Europeiska unionen, för partnerländerna och för de lokala och regionala myndigheterna.

| 3) | Migration av särskilt sårbara grupper som offer för människohandel, asylsökande och underåriga från tredjeländer utan medföljande vuxen utgör rent objektivt illegal invandring i partnerländerna, varför hanteringen av dessa migrationsströmmar bör ingå i den mer övergripande politiken för förhindrande av illegal invandring. |
| --- | --- |

3)

Migration av särskilt sårbara grupper som offer för människohandel, asylsökande och underåriga från tredjeländer utan medföljande vuxen utgör rent objektivt illegal invandring i partnerländerna, varför hanteringen av dessa migrationsströmmar bör ingå i den mer övergripande politiken för förhindrande av illegal invandring.

| 4) | Dessa särskilda migrationsströmmar befinner sig i en gråzon i lagstiftningen mellan illegal invandring och den efterföljande legala vistelsen i enlighet med villkoren för det skydd som garanteras genom internationell och nationell rätt. |
| --- | --- |

4)

Dessa särskilda migrationsströmmar befinner sig i en gråzon i lagstiftningen mellan illegal invandring och den efterföljande legala vistelsen i enlighet med villkoren för det skydd som garanteras genom internationell och nationell rätt.

| 5) | Det är i dag svårt att få tillgång till uppgifter på EU-nivå på grund av de varierande klassificeringssystem som tillämpas av de nationella myndigheterna i fråga om minderåriga tredjelandsmedborgare utan medföljande vuxen, som i vissa länder statistiskt hänförs till asylsökande, i andra till ekonomiska invandrare eller till övergivna underåriga. |
| --- | --- |

5)

Det är i dag svårt att få tillgång till uppgifter på EU-nivå på grund av de varierande klassificeringssystem som tillämpas av de nationella myndigheterna i fråga om minderåriga tredjelandsmedborgare utan medföljande vuxen, som i vissa länder statistiskt hänförs till asylsökande, i andra till ekonomiska invandrare eller till övergivna underåriga.

| 6) | FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) uppskattar att det sammantaget finns 25 miljoner flyktingar i världen och att hälften av dessa skulle vara barn. Enligt färska siffror utgörs mellan 2 % och 3 % av dessa av underåriga från tredjeländer utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

6)

FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) uppskattar att det sammantaget finns 25 miljoner flyktingar i världen och att hälften av dessa skulle vara barn. Enligt färska siffror utgörs mellan 2 % och 3 % av dessa av underåriga från tredjeländer utan medföljande vuxen.

| 7) | Unicef uppskattar antalet underåriga som är offer för illegal intern eller extern människohandel till ca 1,2 miljoner årligen (Unicef-rapporten ”Stop the Traffic” från juli 2003). Enligt programmet Separated Children in Europe, ett gemensamt initiativ mellan International Save the Children Alliance och UNHCR, finns det lågt räknat minst 100 000 underåriga utan medföljande vuxen i EU. Den italienska myndigheten för skydd av underåriga från tredjeländer (Comitato Minori Stranieri) har samlat in uppgifter som visar att det varje år anlänt ca 8 000 ensamkommande barn från tredjeländer och att siffran stigit under senare år. I Spanien uppskattar myndigheterna siffran till 3 000 till 4 000 varje år, medan den i Frankrike, Nederländerna och Belgien varierar mellan 5 000 och 6 000 per år. Antalet barn som kommer ensamma från tredjeländer är säkert ännu högre om man tar med dem som reser in illegalt. Det är också svårt att uppskatta hur många som vistas i landet efter att ha tagit sig in illegalt. |
| --- | --- |

7)

Unicef uppskattar antalet underåriga som är offer för illegal intern eller extern människohandel till ca 1,2 miljoner årligen (Unicef-rapporten ”Stop the Traffic” från juli 2003). Enligt programmet Separated Children in Europe, ett gemensamt initiativ mellan International Save the Children Alliance och UNHCR, finns det lågt räknat minst 100 000 underåriga utan medföljande vuxen i EU. Den italienska myndigheten för skydd av underåriga från tredjeländer (Comitato Minori Stranieri) har samlat in uppgifter som visar att det varje år anlänt ca 8 000 ensamkommande barn från tredjeländer och att siffran stigit under senare år. I Spanien uppskattar myndigheterna siffran till 3 000 till 4 000 varje år, medan den i Frankrike, Nederländerna och Belgien varierar mellan 5 000 och 6 000 per år. Antalet barn som kommer ensamma från tredjeländer är säkert ännu högre om man tar med dem som reser in illegalt. Det är också svårt att uppskatta hur många som vistas i landet efter att ha tagit sig in illegalt.

| 8) | Barn från tredjeländer utan sällskap kommer främst från länderna i Nordafrika, särskilt Marocko, de afrikanska länderna söder om Sahara (Senegal, Mali, Guinea, Kamerun m.fl.), länderna i Asien, främst Afghanistan, de östeuropeiska länderna, och då särskilt Rumänien, Moldavien, Albanien och f.d. Jugoslavien. |
| --- | --- |

8)

Barn från tredjeländer utan sällskap kommer främst från länderna i Nordafrika, särskilt Marocko, de afrikanska länderna söder om Sahara (Senegal, Mali, Guinea, Kamerun m.fl.), länderna i Asien, främst Afghanistan, de östeuropeiska länderna, och då särskilt Rumänien, Moldavien, Albanien och f.d. Jugoslavien.

| 9) | Det blir ofta de lokala och regionala myndigheterna som helt och hållet får stå för hjälpen. Dessa myndigheter ställs inför nödsituationer eftersom de inte har någon politik att stödja sig på och ingen verklig kompetens när det gäller att lösa problemen vid dess rot eller rättsliga befogenheter att fatta beslut om familjeåterförening och assisterat återsändande, vilket gör deras insatser mindre effektiva och rationella samtidigt som de är mycket kostnadskrävande. |
| --- | --- |

9)

Det blir ofta de lokala och regionala myndigheterna som helt och hållet får stå för hjälpen. Dessa myndigheter ställs inför nödsituationer eftersom de inte har någon politik att stödja sig på och ingen verklig kompetens när det gäller att lösa problemen vid dess rot eller rättsliga befogenheter att fatta beslut om familjeåterförening och assisterat återsändande, vilket gör deras insatser mindre effektiva och rationella samtidigt som de är mycket kostnadskrävande.

Yttrandet antogs vid Regionkommitténs 66:e plenarsession den 12 oktober.

1.   Regionkommitténs synpunkter

| 1.1 | Regionkommittén anser det vara av största vikt att migrationsströmmarna i EU hanteras på ett samordnat och ändamålsenligt sätt där man beaktar subsidiaritetsprincipen och skyddar individens och särskilt de svagaste gruppernas rättigheter, inte bara för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och andra skäl till otrygghet, utan också för att det är en nödvändig förutsättning för att uppnå de tillväxtmål som fastställts i Lissabonstrategin och för att genomföra den inre marknaden. |
| --- | --- |

1.1

Regionkommittén anser det vara av största vikt att migrationsströmmarna i EU hanteras på ett samordnat och ändamålsenligt sätt där man beaktar subsidiaritetsprincipen och skyddar individens och särskilt de svagaste gruppernas rättigheter, inte bara för att bekämpa rasism, främlingsfientlighet och andra skäl till otrygghet, utan också för att det är en nödvändig förutsättning för att uppnå de tillväxtmål som fastställts i Lissabonstrategin och för att genomföra den inre marknaden.

| 1.2 | ReK påpekar att de viktigaste målsättningarna för att kunna vidta samstämmiga och välplanerade åtgärder visavi barn som kommer ensamma från tredjeländer är






  1) | att uppnå tillförlitliga analyser av fenomenet som åtföljs av en objektiv och statistiskt grundad jämförelse på EU-nivå av uppgifter från partnerländerna, |
| --- | --- | --- |

1.2

ReK påpekar att de viktigaste målsättningarna för att kunna vidta samstämmiga och välplanerade åtgärder visavi barn som kommer ensamma från tredjeländer är

1)

att uppnå tillförlitliga analyser av fenomenet som åtföljs av en objektiv och statistiskt grundad jämförelse på EU-nivå av uppgifter från partnerländerna,

| 2) | att utarbeta prioriterade handlingsprogram i de underårigas ursprungsländer. |
| --- | --- |

2)

att utarbeta prioriterade handlingsprogram i de underårigas ursprungsländer.

| 1.3 | ReK har mot denna bakgrund beslutat att utarbeta föreliggande initiativyttrande om situationen för underåriga från tredjeländer utan medföljande vuxen i immigrationsprocessen. Med yttrandet vill kommittén belysa hur viktig denna fråga är i hanteringen av migrationsströmmarna med tanke på underårigas särskilda sårbarhet och att missbruk av skyddssystemet kan ge upphov till exploatering och barnarbete. |
| --- | --- |

1.3

ReK har mot denna bakgrund beslutat att utarbeta föreliggande initiativyttrande om situationen för underåriga från tredjeländer utan medföljande vuxen i immigrationsprocessen. Med yttrandet vill kommittén belysa hur viktig denna fråga är i hanteringen av migrationsströmmarna med tanke på underårigas särskilda sårbarhet och att missbruk av skyddssystemet kan ge upphov till exploatering och barnarbete.

| 1.4 | Med hänsyn till hur känslig frågan är och hur angeläget och viktigt det är för partnerländerna att ta itu med den anser Regionkommittén att en objektiv bedömning av problemet inte är möjlig utan ett aktivt och ständigt deltagande av de lokala och regionala myndigheter som ansvarar för omhändertagandet av de underåriga. |
| --- | --- |

1.4

Med hänsyn till hur känslig frågan är och hur angeläget och viktigt det är för partnerländerna att ta itu med den anser Regionkommittén att en objektiv bedömning av problemet inte är möjlig utan ett aktivt och ständigt deltagande av de lokala och regionala myndigheter som ansvarar för omhändertagandet av de underåriga.

| 1.5 | ReK är övertygad om att det i samband med hanteringen av migrationsströmmarna är nödvändigt att göra ett kvalitetssprång vad gäller den illegala invandringen genom att erkänna betydelsen av kontroller vid gränserna och mer allmänt av de ansträngningar till samordning som inrikesministerierna i medlemsländerna gör. Samtidigt måste man fästa lika stor vikt vid den civila och sociala kontrollen av territoriet, utan vilken alla slags motåtgärder eller integrationsåtgärder är dömda att bli ineffektiva och utan vilken det inte går att fullständigt bemästra problemet, något som kommissionen ofta krävt. Man måste utveckla åtgärder som syftar till att förhindra att underåriga utvandrar och som främjar ett assisterat återvändande. Med hjälp av sådana åtgärder – och med utgångspunkt i utvecklingen av en politik till skydd för de unga i ursprungsländerna – kan ett skyddssystem skapas i dessa länder. |
| --- | --- |

1.5

ReK är övertygad om att det i samband med hanteringen av migrationsströmmarna är nödvändigt att göra ett kvalitetssprång vad gäller den illegala invandringen genom att erkänna betydelsen av kontroller vid gränserna och mer allmänt av de ansträngningar till samordning som inrikesministerierna i medlemsländerna gör. Samtidigt måste man fästa lika stor vikt vid den civila och sociala kontrollen av territoriet, utan vilken alla slags motåtgärder eller integrationsåtgärder är dömda att bli ineffektiva och utan vilken det inte går att fullständigt bemästra problemet, något som kommissionen ofta krävt. Man måste utveckla åtgärder som syftar till att förhindra att underåriga utvandrar och som främjar ett assisterat återvändande. Med hjälp av sådana åtgärder – och med utgångspunkt i utvecklingen av en politik till skydd för de unga i ursprungsländerna – kan ett skyddssystem skapas i dessa länder.

| 1.6 | Rek konstaterar att kommissionen har visat ett otillräckligt intresse för frågan om underåriga utan medföljande. Vi hoppas att man inom ramen för den strategi om barns rättigheter som kommissionen föreslagit (KOM(2006) 367 slutlig) på ett effektivt sätt kommer att ta itu med denna fråga. |
| --- | --- |

1.6

Rek konstaterar att kommissionen har visat ett otillräckligt intresse för frågan om underåriga utan medföljande. Vi hoppas att man inom ramen för den strategi om barns rättigheter som kommissionen föreslagit (KOM(2006) 367 slutlig) på ett effektivt sätt kommer att ta itu med denna fråga.

| 1.7 | Migrationsfenomenet kan endast angripas på medellång och lång sikt genom en samarbetspolitik för hållbar utveckling i ursprungsländerna som innebär att dessa kan erbjuda sina medborgare, och framför allt ungdomarna, möjligheter i sina egna länder. |
| --- | --- |

1.7

Migrationsfenomenet kan endast angripas på medellång och lång sikt genom en samarbetspolitik för hållbar utveckling i ursprungsländerna som innebär att dessa kan erbjuda sina medborgare, och framför allt ungdomarna, möjligheter i sina egna länder.

| 1.8 | Kommittén välkomnar den intressanta ståndpunkten i kommissionens meddelande KOM(2005) 389 slutlig, där ursprungsländerna betraktas som delaktiga parter i förvaltningen av migrationen. Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt att ge incitament till avtal med dessa länder. Dessa avtal bör etablera ett direkt samband mellan migrationsfenomenet och den nödvändiga utvecklingen i dessa länder. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén välkomnar den intressanta ståndpunkten i kommissionens meddelande KOM(2005) 389 slutlig, där ursprungsländerna betraktas som delaktiga parter i förvaltningen av migrationen. Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt att ge incitament till avtal med dessa länder. Dessa avtal bör etablera ett direkt samband mellan migrationsfenomenet och den nödvändiga utvecklingen i dessa länder.

| 1.9 | ReK konstaterar att ett flertal lokala och regionala myndigheter får bära den börda det innebär att ta emot och hjälpa ensamkommande barn och ansvarar också för deras inkvartering, socialhjälp, sjukvård och utbildning. När så är nödvändigt skall de även svara för deras yrkesmässiga integration och utföra omfattande uppgifter i form av administration och dokumentering och får därmed bära en ansenlig ekonomisk börda. |
| --- | --- |

1.9

ReK konstaterar att ett flertal lokala och regionala myndigheter får bära den börda det innebär att ta emot och hjälpa ensamkommande barn och ansvarar också för deras inkvartering, socialhjälp, sjukvård och utbildning. När så är nödvändigt skall de även svara för deras yrkesmässiga integration och utföra omfattande uppgifter i form av administration och dokumentering och får därmed bära en ansenlig ekonomisk börda.

| 1.10 | Vi vill gärna se att man vid förvaltningen av Europeiska fonden för integration tar hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas särskilda behov och att man stöder deras deltagande i förhandlingarna om de nationella programmen och motsvarande operativa program. |
| --- | --- |

1.10

Vi vill gärna se att man vid förvaltningen av Europeiska fonden för integration tar hänsyn till de lokala och regionala myndigheternas särskilda behov och att man stöder deras deltagande i förhandlingarna om de nationella programmen och motsvarande operativa program.

| 1.11 | Regionkommittén påpekar att den omfattning som dessa strömmar har tagit, de konsekvenser som detta medför för de olika regionerna i fråga om särskilda behov som skall tillgodoses och tjänster som skall tillhandahållas och det faktum att invandringen har ökat under senare år visar att de lokala och regionala myndigheterna måste delta fullt ut för att migrationen skall kunna skötas på ett effektivt sätt i dessa regioner, och det är därför nödvändigt att de nationella myndigheterna för en aktivare politik som främjar samarbete mellan lokala och regionala myndigheter, särskilt med hänsyn till sårbara grupper. |
| --- | --- |

1.11

Regionkommittén påpekar att den omfattning som dessa strömmar har tagit, de konsekvenser som detta medför för de olika regionerna i fråga om särskilda behov som skall tillgodoses och tjänster som skall tillhandahållas och det faktum att invandringen har ökat under senare år visar att de lokala och regionala myndigheterna måste delta fullt ut för att migrationen skall kunna skötas på ett effektivt sätt i dessa regioner, och det är därför nödvändigt att de nationella myndigheterna för en aktivare politik som främjar samarbete mellan lokala och regionala myndigheter, särskilt med hänsyn till sårbara grupper.

| 1.12 | Trots bristande tillgängliga uppgifter vill ReK framhålla det utomordentliga arbete som utförts av de myndigheter som är behöriga på detta område i var och en av medlemsstaterna och som framgått av förberedelserna inför detta yttrande. Kommittén erkänner de olika tjänstemännens omfattande professionalism och serviceanda liksom det ovärderliga stödet från icke-statliga organisationer och organisationer för skydd av barn som under senare år har verkat för de svagaste, bland annat asylsökande ungdomar och offer för människohandel. |
| --- | --- |

1.12

Trots bristande tillgängliga uppgifter vill ReK framhålla det utomordentliga arbete som utförts av de myndigheter som är behöriga på detta område i var och en av medlemsstaterna och som framgått av förberedelserna inför detta yttrande. Kommittén erkänner de olika tjänstemännens omfattande professionalism och serviceanda liksom det ovärderliga stödet från icke-statliga organisationer och organisationer för skydd av barn som under senare år har verkat för de svagaste, bland annat asylsökande ungdomar och offer för människohandel.

| 1.13 | ReK beklagar att inte alla medlemsstater har enhetliga rutiner och strukturer för skydd av underåriga utan medföljande och uppmanar medlemsstaterna att på ett så enhetligt sätt som möjligt tillämpa de europeiska bestämmelser som redan finns på området. Vi beklagar de föga samordnade insatser som ofta är förknippade med behörighetskonflikter mellan de olika styresnivåerna, vilket ökar risken för en verklig och omfattande diskriminering vad gäller de olika medlemsstaternas behandling av underåriga i olika medlemsstater, men också inom varje enskild medlemsstat. |
| --- | --- |

1.13

ReK beklagar att inte alla medlemsstater har enhetliga rutiner och strukturer för skydd av underåriga utan medföljande och uppmanar medlemsstaterna att på ett så enhetligt sätt som möjligt tillämpa de europeiska bestämmelser som redan finns på området. Vi beklagar de föga samordnade insatser som ofta är förknippade med behörighetskonflikter mellan de olika styresnivåerna, vilket ökar risken för en verklig och omfattande diskriminering vad gäller de olika medlemsstaternas behandling av underåriga i olika medlemsstater, men också inom varje enskild medlemsstat.

| 1.14 | Kommittén påpekar att eftersom problemet med underåriga utan medföljande vuxen främst berör de autonoma regioner eller andra regioner som gränsar till de områden som de underåriga barnen kommer från samt de kommuner, autonoma regioner och andra regioner som har de mest välutvecklade ekonomierna och störst möjligheter till integration på arbetsmarknaden, och att det därför finns en risk för att man bortser från svårigheterna i de kommuner, autonoma regioner och andra regioner som är tätbefolkade och därmed har sämre möjligheter att ge barnen ett fullgott skydd. Likaledes har de små och medelstora lokala och regionala enheterna brist på resurser och därmed begränsade handlingsmöjligheter. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén påpekar att eftersom problemet med underåriga utan medföljande vuxen främst berör de autonoma regioner eller andra regioner som gränsar till de områden som de underåriga barnen kommer från samt de kommuner, autonoma regioner och andra regioner som har de mest välutvecklade ekonomierna och störst möjligheter till integration på arbetsmarknaden, och att det därför finns en risk för att man bortser från svårigheterna i de kommuner, autonoma regioner och andra regioner som är tätbefolkade och därmed har sämre möjligheter att ge barnen ett fullgott skydd. Likaledes har de små och medelstora lokala och regionala enheterna brist på resurser och därmed begränsade handlingsmöjligheter.

| 1.15 | ReK vill än en gång uttrycka sin besvikelse över de vaga formuleringar som kommissionen använder i sina senaste förslag (KOM(2005) 389 slutlig, KOM(2005) 390 slutlig och KOM(2005) 391 slutlig), som också behandlar påtvingat återvändande av underåriga utan medföljande vuxen och offer för människohandel men utan att uttryckligen och direkt hänvisa till en bestämd artikel i Europeiska konventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989. |
| --- | --- |

1.15

ReK vill än en gång uttrycka sin besvikelse över de vaga formuleringar som kommissionen använder i sina senaste förslag (KOM(2005) 389 slutlig, KOM(2005) 390 slutlig och KOM(2005) 391 slutlig), som också behandlar påtvingat återvändande av underåriga utan medföljande vuxen och offer för människohandel men utan att uttryckligen och direkt hänvisa till en bestämd artikel i Europeiska konventionen om skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989.

| 1.16 | Det måste finnas regionala och lokala centra med specialiserad personal som kan bistå ensamkommande barn, asylsökande och offer för människohandel, som löper särskilt stor risk att utsättas för diskriminering och marginalisering, som samtidigt kan kontrollera att systemen för skydd av underåriga inte utsätts för eventuella missbruk av rättigheter och lagbrott. Det bör ske genom






  — | särskilda insatser inom traumavården, även med hjälp av transkulturell psykiatri, |
| --- | --- | --- |

1.16

Det måste finnas regionala och lokala centra med specialiserad personal som kan bistå ensamkommande barn, asylsökande och offer för människohandel, som löper särskilt stor risk att utsättas för diskriminering och marginalisering, som samtidigt kan kontrollera att systemen för skydd av underåriga inte utsätts för eventuella missbruk av rättigheter och lagbrott. Det bör ske genom

—

särskilda insatser inom traumavården, även med hjälp av transkulturell psykiatri,

| — | särskilda åtgärder för minderåriga som tagits i förvar inom kriminalvården, |
| --- | --- |

—

särskilda åtgärder för minderåriga som tagits i förvar inom kriminalvården,

| — | stöd i vårdnadsfrågan, även i familjer med samma kulturella bakgrund, |
| --- | --- |

—

stöd i vårdnadsfrågan, även i familjer med samma kulturella bakgrund,

| — | ett aktivare samarbete med ursprungsländerna och stöd till lokalt samarbete mellan ursprungssamhället och mottagningssamhället med utgångspunkt i de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter, |
| --- | --- |

—

ett aktivare samarbete med ursprungsländerna och stöd till lokalt samarbete mellan ursprungssamhället och mottagningssamhället med utgångspunkt i de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter,

| — | utbildningsinsatser som syftar till att integrera ensamkommande barn från tredje land i utbildningssystemet, med särskild fokus på åtgärder för inlärning av mottagarlandets språk, |
| --- | --- |

—

utbildningsinsatser som syftar till att integrera ensamkommande barn från tredje land i utbildningssystemet, med särskild fokus på åtgärder för inlärning av mottagarlandets språk,

| — | skydd av underåriga flyktingar utan medföljande vuxen i EU mot fortsatt kontakt med människosmugglingsorganisationer. |
| --- | --- |

—

skydd av underåriga flyktingar utan medföljande vuxen i EU mot fortsatt kontakt med människosmugglingsorganisationer.

2.   Regionkommitténs rekommendationer

2.1   En ökad medvetenhet om fenomenet med underåriga utan medföljande vuxen

Regionkommitténs ståndpunkt

| 2.1.1 | Regionkommittén anser att lagstiftningen i EU och i några av medlemsstaterna om underåriga migranter utan medföljande vuxen är otillräcklig och att man därför också bör åtgärda följande:






  — | Avsaknad av särskilda asylansökningsförfaranden som ger ett fullgott skydd. |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Regionkommittén anser att lagstiftningen i EU och i några av medlemsstaterna om underåriga migranter utan medföljande vuxen är otillräcklig och att man därför också bör åtgärda följande:

—

Avsaknad av särskilda asylansökningsförfaranden som ger ett fullgott skydd.

| — | Avsaknad av mottagningscentra med specialistkunskaper samt tillräckliga och lämpliga ekonomiska och materiella resurser. |
| --- | --- |

—

Avsaknad av mottagningscentra med specialistkunskaper samt tillräckliga och lämpliga ekonomiska och materiella resurser.

| — | Avsaknad av specifika hänvisningar i de senaste direktiven om asyl (Dublinkonventionen II). |
| --- | --- |

—

Avsaknad av specifika hänvisningar i de senaste direktiven om asyl (Dublinkonventionen II).

| — | Avsaknad av förfaranden för att utse en god man som har stor kännedom om asylfrågor och som kan ge stöd till barnet tills beslut om dess status har fattats. |
| --- | --- |

—

Avsaknad av förfaranden för att utse en god man som har stor kännedom om asylfrågor och som kan ge stöd till barnet tills beslut om dess status har fattats.

| — | Avsaknad av åtgärder för att förhindra diskriminering och social marginalisering med särskild inriktning på underåriga som frihetsberövats inom kriminalvården. |
| --- | --- |

—

Avsaknad av åtgärder för att förhindra diskriminering och social marginalisering med särskild inriktning på underåriga som frihetsberövats inom kriminalvården.

| 2.1.2 | ReK begär att det utifrån ett lokalt perspektiv snarast inleds en diskussion med rådet, kommissionen och Europaparlamentet om underåriga utan medföljande vuxen för att belysa svårigheterna på lokal nivå och hur lokala och regionala myndigheter konkret kan bidra. Det behövs även en utförlig bedömning av fenomenet på europeisk nivå. Därför framför kommittén också förslag på konkreta åtgärder för en bättre hantering av detta fenomen. |
| --- | --- |

2.1.2

ReK begär att det utifrån ett lokalt perspektiv snarast inleds en diskussion med rådet, kommissionen och Europaparlamentet om underåriga utan medföljande vuxen för att belysa svårigheterna på lokal nivå och hur lokala och regionala myndigheter konkret kan bidra. Det behövs även en utförlig bedömning av fenomenet på europeisk nivå. Därför framför kommittén också förslag på konkreta åtgärder för en bättre hantering av detta fenomen.

| 2.1.3 | Kommittén hoppas att man i debatten om denna mycket viktiga fråga om underåriga utan medföljande vuxen fäster särskild vikt vid villkoren i ursprungssamhällena och ursprungsfamiljerna. |
| --- | --- |

2.1.3

Kommittén hoppas att man i debatten om denna mycket viktiga fråga om underåriga utan medföljande vuxen fäster särskild vikt vid villkoren i ursprungssamhällena och ursprungsfamiljerna.

| 2.1.4 | ReK uttrycker förhoppningen att nya rättsliga och politiska initiativ samt program som rör underåriga utan medföljande vuxen alltid, även om de vidtas inom ramen för hantering av flyktingströmmarna, skall bygga på principerna i FN:s barnkonvention från 1989, särskilt artikel 3, EG-fördraget, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och fler viktiga internationella instrument som rör underåriga utan medföljande vuxen. De skall också mer allmänt alltid beakta barnens bästa, bland annat genom åtgärder för att barnen inte skall förlora förankringen i sitt familje- eller kultursammanhang. Man måste också se till att de får bästa möjliga skydd när de måste lämna sina länder på grund av sin övertygelse eller tro. |
| --- | --- |

2.1.4

ReK uttrycker förhoppningen att nya rättsliga och politiska initiativ samt program som rör underåriga utan medföljande vuxen alltid, även om de vidtas inom ramen för hantering av flyktingströmmarna, skall bygga på principerna i FN:s barnkonvention från 1989, särskilt artikel 3, EG-fördraget, Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och fler viktiga internationella instrument som rör underåriga utan medföljande vuxen. De skall också mer allmänt alltid beakta barnens bästa, bland annat genom åtgärder för att barnen inte skall förlora förankringen i sitt familje- eller kultursammanhang. Man måste också se till att de får bästa möjliga skydd när de måste lämna sina länder på grund av sin övertygelse eller tro.

2.2   Akut behov av EU-insatser för skydd av underåriga utan medföljande vuxen

| 2.2.1 | Regionkommittén manar till att stärka medvetenheten om fenomenet på EU-nivå och konstaterar att några av de rättsakter som nyligen har antagits inte ger något skydd åt barnens rättigheter i detta sammanhang. Det faktum att ett antal medlemsländer saknar ett enhetligt förfarande på nationell nivå innebär i realiteten att de lokala och regionala myndigheterna får bära hela ansvaret för fenomenet och medföljande kostnader. |
| --- | --- |

2.2.1

Regionkommittén manar till att stärka medvetenheten om fenomenet på EU-nivå och konstaterar att några av de rättsakter som nyligen har antagits inte ger något skydd åt barnens rättigheter i detta sammanhang. Det faktum att ett antal medlemsländer saknar ett enhetligt förfarande på nationell nivå innebär i realiteten att de lokala och regionala myndigheterna får bära hela ansvaret för fenomenet och medföljande kostnader.

| 2.2.2 | Det är mycket viktigt att man på EU-nivå snarast utformar en klar gemenskapsstrategi för mottagning av underåriga utan medföljande vuxen som ett migrationsfenomen. I samband med denna strategi måste man beakta den ytterst känsliga frågan om underåriga och deras skydd, den avgörande roll som ursprungssamhällena och ursprungsfamiljerna spelar och slutligen särskilt uppmärksammar de lokala och regionala myndigheternas roll i samband med mottagande och socialt understöd. |
| --- | --- |

2.2.2

Det är mycket viktigt att man på EU-nivå snarast utformar en klar gemenskapsstrategi för mottagning av underåriga utan medföljande vuxen som ett migrationsfenomen. I samband med denna strategi måste man beakta den ytterst känsliga frågan om underåriga och deras skydd, den avgörande roll som ursprungssamhällena och ursprungsfamiljerna spelar och slutligen särskilt uppmärksammar de lokala och regionala myndigheternas roll i samband med mottagande och socialt understöd.

| 2.2.3 | Man bör dessutom uppmärksamma rättsliga ingripanden i samband med underåriga utan medföljande vuxen på grund av risken för diskriminering och social marginalisering och överväga möjligheten att låta barnet återvända till sin familj. |
| --- | --- |

2.2.3

Man bör dessutom uppmärksamma rättsliga ingripanden i samband med underåriga utan medföljande vuxen på grund av risken för diskriminering och social marginalisering och överväga möjligheten att låta barnet återvända till sin familj.

2.3   Att stärka lokala och regionala myndigheters roll utifrån ett nedifrånperspektiv (bottom up) – förslag till en strategi beträffande underåriga utan medföljande vuxen, potentiella asylsökande och offer för människohandel

| 2.3.1 | Regionkommittén ser positivt på att allt fler åtgärder vidtas på EU-nivå för att få bukt med migrationsproblemen. Att medlemsstaterna ensamma bär ansvaret på detta område är inte förenligt med det komplicerade förhållande som nu råder mellan samordnade insatser för förvaltning av migrationsströmmar och det ansvar som lokala och regionala myndigheter har för mottagande och social integration på lokal nivå av de mest utsatta i samhället, särskilt offer för människohandel, asylsökande och ensamkommande barn. |
| --- | --- |

2.3.1

Regionkommittén ser positivt på att allt fler åtgärder vidtas på EU-nivå för att få bukt med migrationsproblemen. Att medlemsstaterna ensamma bär ansvaret på detta område är inte förenligt med det komplicerade förhållande som nu råder mellan samordnade insatser för förvaltning av migrationsströmmar och det ansvar som lokala och regionala myndigheter har för mottagande och social integration på lokal nivå av de mest utsatta i samhället, särskilt offer för människohandel, asylsökande och ensamkommande barn.

| 2.3.2 | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna måste delta fullt ut för att migrationen skall kunna hanteras på ett effektivt sätt i dessa regioner, särskilt när det gäller utsatta grupper. Det är också centralt att alla berörda icke-statliga organisationer kompletterar varandra och samarbetar inbördes så att alla insatser kan samordnas med respektive myndigheter, under förutsättning att det inte strider mot de underårigas överordnade intresse. Dialogen och samordningsmekanismerna måste inrättas i ett tidigt skede av den akuta situationen och upprätthållas under hela processen. Det gäller inte minst om man ser till den omfattning som dessa strömmar har tagit, de konsekvenser som det får för de olika regionerna i fråga om särskilda behov som skall tillgodoses och tjänster som skall tillhandahållas och det faktum att invandringen har ökat under senare år. Det behövs också mot denna bakgrund en undersökning med prognoser. |
| --- | --- |

2.3.2

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna måste delta fullt ut för att migrationen skall kunna hanteras på ett effektivt sätt i dessa regioner, särskilt när det gäller utsatta grupper. Det är också centralt att alla berörda icke-statliga organisationer kompletterar varandra och samarbetar inbördes så att alla insatser kan samordnas med respektive myndigheter, under förutsättning att det inte strider mot de underårigas överordnade intresse. Dialogen och samordningsmekanismerna måste inrättas i ett tidigt skede av den akuta situationen och upprätthållas under hela processen. Det gäller inte minst om man ser till den omfattning som dessa strömmar har tagit, de konsekvenser som det får för de olika regionerna i fråga om särskilda behov som skall tillgodoses och tjänster som skall tillhandahållas och det faktum att invandringen har ökat under senare år. Det behövs också mot denna bakgrund en undersökning med prognoser.

| 2.3.3 | Regionkommittén anser därför att följande åtgärder är nödvändiga:






  a) | Man måste med hjälp av nedanstående åtgärder införa specifik EU-lagstiftning som erkänner statusen för underåriga migranter utan medföljande vuxen, däribland asylsökande och offer för människohandel, med utgångspunkt i ett erkännande av underårigas grundläggande rättigheter och särskilda skyddsbehov:






  — | Utformning av särskilda förfaranden för att så exakt som möjligt fastställa ålder och identitet. |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.3

Regionkommittén anser därför att följande åtgärder är nödvändiga:

a)

Man måste med hjälp av nedanstående åtgärder införa specifik EU-lagstiftning som erkänner statusen för underåriga migranter utan medföljande vuxen, däribland asylsökande och offer för människohandel, med utgångspunkt i ett erkännande av underårigas grundläggande rättigheter och särskilda skyddsbehov:

—

Utformning av särskilda förfaranden för att så exakt som möjligt fastställa ålder och identitet.

| — | Konkreta åtgärder för att undvika eventuella bedrägerier och missbruk av rättigheter i skyddssystemen. |
| --- | --- |

—

Konkreta åtgärder för att undvika eventuella bedrägerier och missbruk av rättigheter i skyddssystemen.

| — | Klara villkor för utnämning av god man. |
| --- | --- |

—

Klara villkor för utnämning av god man.

| — | Prioritering av vårdnadsfrågan. |
| --- | --- |

—

Prioritering av vårdnadsfrågan.

| — | Erkännande av de rättigheter som följer av den sociala integrationen vid 18 års ålder efter samråd med den behöriga rättsliga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Erkännande av de rättigheter som följer av den sociala integrationen vid 18 års ålder efter samråd med den behöriga rättsliga myndigheter.

| — | Utredningsrutiner för att hitta familjemedlemmar vid familjeåterföreningsfall. |
| --- | --- |

—

Utredningsrutiner för att hitta familjemedlemmar vid familjeåterföreningsfall.

| — | Främjande av åtgärder till stöd för skyddsåtgärder i ursprungsländerna. |
| --- | --- |

—

Främjande av åtgärder till stöd för skyddsåtgärder i ursprungsländerna.

| — | Ursprungssamhällenas och ursprungsfamiljernas delaktighet. |
| --- | --- |

—

Ursprungssamhällenas och ursprungsfamiljernas delaktighet.

| — | Assisterat återsändande, som endast får ske i den underåriges intresse och alltid efter en föregående familjeutredning, under beaktande av de eventuella internationella barnkonventioner som ratificerats av ursprungslandet. |
| --- | --- |

—

Assisterat återsändande, som endast får ske i den underåriges intresse och alltid efter en föregående familjeutredning, under beaktande av de eventuella internationella barnkonventioner som ratificerats av ursprungslandet.

| — | Rutiner och villkor för omhändertagande i akutsituationer. |
| --- | --- |

—

Rutiner och villkor för omhändertagande i akutsituationer.

| — | Inhämtande av den underåriges synpunkter i frågor som han eller hon berörs av, med garanti om rättshjälp för försvar av deras intressen. |
| --- | --- |

—

Inhämtande av den underåriges synpunkter i frågor som han eller hon berörs av, med garanti om rättshjälp för försvar av deras intressen.

| b) | Ett program för lokala insatser inom nätverk (”europeiskt nätverk för skydd av barn och unga”) som riktar sig till underåriga utan medföljande vuxen genom särskilda tjänster som kan integreras med socialtjänsten och som omfattar mottagning, integration, stöd till ursprungssamhällena och ursprungsfamiljerna samt stöd till lokala myndigheters pilotprojekt som rör lokalt samarbete utifrån initiativ som lanserats av lokala och regionala myndigheter i nära samarbete med icke-statliga organisationer och genom fastställande av kriterier som främjar spridning av underåriga utan medföljande vuxen över hela territoriet i EU. ReK har mot denna bakgrund för avsikt att samla in bästa praxis i medlemsstaternas olika lokala och regionala myndigheter och därefter lägga fram en översikt över erfarenheter av mottagande, social integration och familjeåterförening. För detta ändamål skulle man kunna inrätta en övervakningskommitté som på fältet följer genomförandet av dessa åtgärder och vid behov föreslår förbättringar i form av konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

b)

Ett program för lokala insatser inom nätverk (”europeiskt nätverk för skydd av barn och unga”) som riktar sig till underåriga utan medföljande vuxen genom särskilda tjänster som kan integreras med socialtjänsten och som omfattar mottagning, integration, stöd till ursprungssamhällena och ursprungsfamiljerna samt stöd till lokala myndigheters pilotprojekt som rör lokalt samarbete utifrån initiativ som lanserats av lokala och regionala myndigheter i nära samarbete med icke-statliga organisationer och genom fastställande av kriterier som främjar spridning av underåriga utan medföljande vuxen över hela territoriet i EU. ReK har mot denna bakgrund för avsikt att samla in bästa praxis i medlemsstaternas olika lokala och regionala myndigheter och därefter lägga fram en översikt över erfarenheter av mottagande, social integration och familjeåterförening. För detta ändamål skulle man kunna inrätta en övervakningskommitté som på fältet följer genomförandet av dessa åtgärder och vid behov föreslår förbättringar i form av konkreta åtgärder.

| c) | Åtgärder som krävs om de minderåriga stannar i mottagarlandet för att de skall få lämplig utbildning och språkundervisning samt orientering i värdsamhällets demokratiska värderingar. |
| --- | --- |

c)

Åtgärder som krävs om de minderåriga stannar i mottagarlandet för att de skall få lämplig utbildning och språkundervisning samt orientering i värdsamhällets demokratiska värderingar.

| d) | Kartläggning av de geografiska områden som huvudsakligen berörs av fenomenet och riktade utvecklingsinsatser, grannskapspolitiken och särskilda åtgärder för barn och ungdomar i samarbete med ursprungsländerna. |
| --- | --- |

d)

Kartläggning av de geografiska områden som huvudsakligen berörs av fenomenet och riktade utvecklingsinsatser, grannskapspolitiken och särskilda åtgärder för barn och ungdomar i samarbete med ursprungsländerna.

| e) | Införande av ett uppehållstillstånd vid skyddsbehov via ett samarbete med inrikesministerierna för att underåriga skall slippa ifrån att bli utnyttjade och för att effektivt bekämpa kriminella organisationer. |
| --- | --- |

e)

Införande av ett uppehållstillstånd vid skyddsbehov via ett samarbete med inrikesministerierna för att underåriga skall slippa ifrån att bli utnyttjade och för att effektivt bekämpa kriminella organisationer.

| f) | Planering av en europeisk konferens vartannat år om underåriga utan medföljande vuxen och av liknande konferenser på nationell nivå. Man bör främja att också icke-statliga organisationer, invandrarorganisationer och andra organisationer som sysslar med immigrationsfrågor deltar i dessa konferenser. |
| --- | --- |

f)

Planering av en europeisk konferens vartannat år om underåriga utan medföljande vuxen och av liknande konferenser på nationell nivå. Man bör främja att också icke-statliga organisationer, invandrarorganisationer och andra organisationer som sysslar med immigrationsfrågor deltar i dessa konferenser.

| g) | Heltäckande finansiering från nationella och europeiska myndigheter av kostnaderna för mottagning och integration av underåriga utan medföljande vuxen. |
| --- | --- |

g)

Heltäckande finansiering från nationella och europeiska myndigheter av kostnaderna för mottagning och integration av underåriga utan medföljande vuxen.

Bryssel den 12 oktober 2006

Regionkommitténs

ordförande

Michel DELEBARRE

---