# Euroopa Liidu C 57/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 57 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide10. märts 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 57

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide10. märts 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | Regioonide Komitee |
| | 67. istungjärk 6.–7. detsembril 2006 |
| 2007/C 057/01 | Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Jätkusuutliku Euroopa veinisektori väljakujundamine | 1 |
| 2007/C 057/02 | Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis: bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda | 7 |
| 2007/C 057/03 | Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aruanne geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegset viljelemist käsitlevate riiklike meetmete rakendamise kohta | 11 |
| 2007/C 057/04 | Regioonide Komitee arvamus teemal Maapiirkondade omavalitsuste roll Euroopa piirkondade arengus | 18 |
| 2007/C 057/05 | Regioonide Komitee arvamus teemal | 25 |
| 2007/C 057/06 | Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis majanduskasvu ja tööhõive kohta ning Euroopa ühtekuuluvuspoliitika reform: neljas ühtekuuluvuse arenguaruanne | 27 |
| 2007/C 057/07 | Regioonide Komitee aasta arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010 | 29 |
| 2007/C 057/08 | Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa Komisjoni teatis Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus | 34 |
| 2007/C 057/09 | Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogramm ning Regioonide Komitee prioriteedid 2007. aastaks | 39 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

67. istungjärk 6.–7. detsembril 2006

2007/C 057/01

Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Jätkusuutliku Euroopa veinisektori väljakujundamine

1

2007/C 057/02

Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis: bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda

7

2007/C 057/03

Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aruanne geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegset viljelemist käsitlevate riiklike meetmete rakendamise kohta

11

2007/C 057/04

Regioonide Komitee arvamus teemal Maapiirkondade omavalitsuste roll Euroopa piirkondade arengus

18

2007/C 057/05

Regioonide Komitee arvamus teemal

25

2007/C 057/06

Regioonide Komitee arvamus teemal Komisjoni teatis majanduskasvu ja tööhõive kohta ning Euroopa ühtekuuluvuspoliitika reform: neljas ühtekuuluvuse arenguaruanne

27

2007/C 057/07

Regioonide Komitee aasta arvamus teemal Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010

29

2007/C 057/08

Regioonide Komitee arvamus teemal Euroopa Komisjoni teatis Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus

34

2007/C 057/09

Regioonide Komitee resolutsioon teemal Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogramm ning Regioonide Komitee prioriteedid 2007. aastaks

39

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

Regioonide Komitee

67. istungjärk 6.–7. detsembril 2006

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/1

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Jätkusuutliku Euroopa veinisektori väljakujundamine”

(2007/C 57/01)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile teemal “Jätkusuutliku Euroopa veinisektori väljakujundamine” (KOM(2006) 319 lõplik);

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti — mõju hindamise kokkuvõte, mis on lisatud komisjoni teatisele “Jätkusuutliku Euroopa veinisektori väljakujundamine” (SEK(2006) 780 lõplik);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 22. juuni 2006. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 25. aprilli 2006. aasta otsust teha asjaomase arvamuse koostamine ülesandeks säästva arengu komisjonile;

võttes arvesse nõukogu 17. mai 1999. aasta määrust (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni rahastatud veinituru ühise korralduse järelhindamist;

võttes arvesse veinialase seminari “Euroopa veinisektori väljakutsed ja võimalused” (Brüssel, 16. veebruar 2006) järeldusi;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni korraldatud avaliku arutelu “Jätkusuutliku Euroopa veinisektori väljakujundamine” (Brüssel, 12. juuli 2006) järeldusi;

võttes arvesse V ülemaailmse veinifoorumi (La Rioja, 28.–30. märts 2006) järeldusi;

võttes arvesse Rahvusvahelise Veiniameti XXIX kongressi ja IV üldkogu (La Rioja, 26.–30. juuni 2006) järeldusi;

võttes arvesse20. juulil 2006. aastal Brnos toimunud Euroopa viinamarjakasvatuspiirkondade assamblee (AREV) järeldusi;

võttes arvesse säästva arengu komisjoni 6. oktoobril 2006 vastu võetud arvamuse eelnõud (CdR 257/2006 rev.1) (raportöör: Pedro SANZ ALONSO, La Rioja autonoomse piirkonna president (ES-EPP));

võttis täiskogu 67. istungjärgul 6.–7. detsembril 2006 (6. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukoht

Regioonide Komitee

1.1   Üldmärkused

| 1.1.1 | leiab, et komisjoni ettepanekutes ei viidata eraldi piirkondlikele ja kohalikele iseärasustele; |
| --- | --- |

1.1.1

leiab, et komisjoni ettepanekutes ei viidata eraldi piirkondlikele ja kohalikele iseärasustele;

| 1.1.2 | pooldab komisjoni otsust veinisektori reformimiseks, pidades silmas veinitarbimise vähenemist, struktuurilise tasakaalu puudumist tootmisel ja turustamisel ning konkurentsi olulist teravnemist maailmaturul; |
| --- | --- |

1.1.2

pooldab komisjoni otsust veinisektori reformimiseks, pidades silmas veinitarbimise vähenemist, struktuurilise tasakaalu puudumist tootmisel ja turustamisel ning konkurentsi olulist teravnemist maailmaturul;

| 1.1.3 | väljendab kahetsust komisjoni ettepaneku lähenemisviisi üle, mis jätab tähelepanuta veinikultuuri tähtsuse põllumajanduse ja maastiku säilimises, maaelu arengus ja ruumilises planeerimises. Komisjon annab ettepanekule eelkõige majanduslikke kaalutlusi järgiva suunitluse, arvestamata, et põllumajandussektor tervikuna, eriti veinisektor, on väga tundlik valdkond; |
| --- | --- |

1.1.3

väljendab kahetsust komisjoni ettepaneku lähenemisviisi üle, mis jätab tähelepanuta veinikultuuri tähtsuse põllumajanduse ja maastiku säilimises, maaelu arengus ja ruumilises planeerimises. Komisjon annab ettepanekule eelkõige majanduslikke kaalutlusi järgiva suunitluse, arvestamata, et põllumajandussektor tervikuna, eriti veinisektor, on väga tundlik valdkond;

| 1.1.4 | nõustub sellega, et veinisektoris tuleks säilitada spetsiifiline ühine turukorraldus; |
| --- | --- |

1.1.4

nõustub sellega, et veinisektoris tuleks säilitada spetsiifiline ühine turukorraldus;

| 1.1.5 | tõstab esile asjaolu, et komisjoni ettepanekus puudub sotsiaalne ja sotsiaalmajanduslik mõõde; |
| --- | --- |

1.1.5

tõstab esile asjaolu, et komisjoni ettepanekus puudub sotsiaalne ja sotsiaalmajanduslik mõõde;

| 1.1.6 | jagab komisjoni arvamust selles osas, et liimesriikidele tuleb anda võimalus toimida võimalikult paindlikult, leidmaks kohalikele ja piirkondlikele erivajadustele vastavaid lahendusi; |
| --- | --- |

1.1.6

jagab komisjoni arvamust selles osas, et liimesriikidele tuleb anda võimalus toimida võimalikult paindlikult, leidmaks kohalikele ja piirkondlikele erivajadustele vastavaid lahendusi;

| 1.1.7 | toetab seetõttu komisjoni kava suurendada subsidiaarsust liikmesriikide ja piirkondade jaoks; |
| --- | --- |

1.1.7

toetab seetõttu komisjoni kava suurendada subsidiaarsust liikmesriikide ja piirkondade jaoks;

| 1.1.8 | rõhutab siiski vajadust kehtestada ühenduse poliitikavaldkondade horisontaalsed kriteeriumid, mis looksid Euroopa veinisektorist tervikpildi; |
| --- | --- |

1.1.8

rõhutab siiski vajadust kehtestada ühenduse poliitikavaldkondade horisontaalsed kriteeriumid, mis looksid Euroopa veinisektorist tervikpildi;

| 1.1.9 | ei poolda komisjoni ettepanekut parandada tasakaalu 400 000 hektari istanduste väljajuurimise kaudu. Komisjoni dokumendis esitatud väited Euroopa veinisektori olulisusest, Euroopa veinide kvaliteedist ja kõnealuse sektori majanduslikust tähtsusest lähevad vastuollu komisjoni kavaga vähendada tootmist viinamarjaistanduste väljajuurimise teel, unustades konstruktiivsemad meetmed, nagu uute turgude leidmine või konkureerimine Uue Maailma veinidega; |
| --- | --- |

1.1.9

ei poolda komisjoni ettepanekut parandada tasakaalu 400 000 hektari istanduste väljajuurimise kaudu. Komisjoni dokumendis esitatud väited Euroopa veinisektori olulisusest, Euroopa veinide kvaliteedist ja kõnealuse sektori majanduslikust tähtsusest lähevad vastuollu komisjoni kavaga vähendada tootmist viinamarjaistanduste väljajuurimise teel, unustades konstruktiivsemad meetmed, nagu uute turgude leidmine või konkureerimine Uue Maailma veinidega;

| 1.1.10 | juhib tähelepanu vajadusele suurendada teabevahetust kodanikega ja anda neile rohkem teavet eesmärgiga edendada mõõdukat veinitarbimist; |
| --- | --- |

1.1.10

juhib tähelepanu vajadusele suurendada teabevahetust kodanikega ja anda neile rohkem teavet eesmärgiga edendada mõõdukat veinitarbimist;

| 1.1.11 | rõhutab, et veiniga seonduv teabevahetus ja müügiedendus peab hõlmama mõõduka veinitarbimise võimalikku tervislikkust ning veinitootmise panust ruumilisse planeerimisse ja selle positiivset mõju keskkonnale; |
| --- | --- |

1.1.11

rõhutab, et veiniga seonduv teabevahetus ja müügiedendus peab hõlmama mõõduka veinitarbimise võimalikku tervislikkust ning veinitootmise panust ruumilisse planeerimisse ja selle positiivset mõju keskkonnale;

| 1.1.12 | rõhutab, et veinituru ühise korralduse reformi elluviimine ei tohi lõhkuda Euroopa veinisektori sotsiaalmajanduslikku süsteemi; |
| --- | --- |

1.1.12

rõhutab, et veinituru ühise korralduse reformi elluviimine ei tohi lõhkuda Euroopa veinisektori sotsiaalmajanduslikku süsteemi;

1.2   Praeguse ühise turukorralduse probleemid

| 1.2.1 | märgib, et praegune ühine turukorraldus ei ole globaliseerunud majanduse kontekstis andnud piisavaid tulemusi Euroopa veinisektori reguleerimisel, struktureerimisel, arendamisel ja selle konkurentsivõime tõstmisel niisugustes valdkondades nagu turg, tootmispotentsiaali reguleerimine, veinivalmistusviisid, geograafilised tähised, märgistamine, tervishoid ja teabevahetus; |
| --- | --- |

1.2.1

märgib, et praegune ühine turukorraldus ei ole globaliseerunud majanduse kontekstis andnud piisavaid tulemusi Euroopa veinisektori reguleerimisel, struktureerimisel, arendamisel ja selle konkurentsivõime tõstmisel niisugustes valdkondades nagu turg, tootmispotentsiaali reguleerimine, veinivalmistusviisid, geograafilised tähised, märgistamine, tervishoid ja teabevahetus;

| 1.2.2 | nõustub komisjoni esitatud andmetega Euroopa veinitarbimise vähenemise ja toodangu struktuuriliste ülejääkide suurenemise kohta, samuti impordi kiirema kasvu kohta võrreldes ekspordiga; |
| --- | --- |

1.2.2

nõustub komisjoni esitatud andmetega Euroopa veinitarbimise vähenemise ja toodangu struktuuriliste ülejääkide suurenemise kohta, samuti impordi kiirema kasvu kohta võrreldes ekspordiga;

| 1.2.3 | nõustub sellega, et tuleb tõsta ühenduse tootjate konkurentsivõimet globaliseerunud turul; |
| --- | --- |

1.2.3

nõustub sellega, et tuleb tõsta ühenduse tootjate konkurentsivõimet globaliseerunud turul;

| 1.2.4 | nõustub komisjoniga, et saagi suurenemise tõttu mõnedes liikmesriikides on tarvis reguleerida tootmispotentsiaali; |
| --- | --- |

1.2.4

nõustub komisjoniga, et saagi suurenemise tõttu mõnedes liikmesriikides on tarvis reguleerida tootmispotentsiaali;

| 1.2.5 | väljendab muret selle üle, et mõnel juhul on istanduste ümberkujundamis- ja muutmiskava kahjustanud kvaliteedi tõstmise eesmärki, tuues kaasa tootmise suurenemise; |
| --- | --- |

1.2.5

väljendab muret selle üle, et mõnel juhul on istanduste ümberkujundamis- ja muutmiskava kahjustanud kvaliteedi tõstmise eesmärki, tuues kaasa tootmise suurenemise;

| 1.2.6 | märgib, et mõnes liimesriigis on endiselt nõuetele mittevastavaid viinamarjaistandusi, mis lõhuvad veelgi pakkumise ja nõudluse tasakaalu, põhjustades tootjate vahel konkurentsimoonutusi. |
| --- | --- |

1.2.6

märgib, et mõnes liimesriigis on endiselt nõuetele mittevastavaid viinamarjaistandusi, mis lõhuvad veelgi pakkumise ja nõudluse tasakaalu, põhjustades tootjate vahel konkurentsimoonutusi.

| 1.2.7 | jagab komisjoni arvamust, et erakorraline destilleerimine kui turutoetusmeede ei ole olnud viinamarjakasvatajate sissetulekute tagamise seisukohalt kuigi tõhus; |
| --- | --- |

1.2.7

jagab komisjoni arvamust, et erakorraline destilleerimine kui turutoetusmeede ei ole olnud viinamarjakasvatajate sissetulekute tagamise seisukohalt kuigi tõhus;

| 1.2.8 | väljendab muret selle üle, et erakorralisest destilleerimisest, mis peaks olema lühiajaline meede, on saanud struktuurimeede ning praeguses finantsselgituses on see üks peamisi punkte, mistõttu jääb vähem vahendeid kvaliteedi- ja turustus-/tarbimismeetmetele; peab otstarbekaks kaaluda joogialkoholi destilleerimist ning samuti kõrvalsaaduste destilleerimist, rõhutades, et kõrvalsaaduste destilleerimisel peab alkoholisisaldus olema vähemalt 15 % toormaterjalist; |
| --- | --- |

1.2.8

väljendab muret selle üle, et erakorralisest destilleerimisest, mis peaks olema lühiajaline meede, on saanud struktuurimeede ning praeguses finantsselgituses on see üks peamisi punkte, mistõttu jääb vähem vahendeid kvaliteedi- ja turustus-/tarbimismeetmetele; peab otstarbekaks kaaluda joogialkoholi destilleerimist ning samuti kõrvalsaaduste destilleerimist, rõhutades, et kõrvalsaaduste destilleerimisel peab alkoholisisaldus olema vähemalt 15 % toormaterjalist;

| 1.2.9 | tervitab eraladustamise kui tõhusa turu reguleerimise meetme säilitamist ning teeb ettepaneku selle paindlikumaks muutmiseks, et hõlbustada juurdepääsu kõnealusele vahendile; |
| --- | --- |

1.2.9

tervitab eraladustamise kui tõhusa turu reguleerimise meetme säilitamist ning teeb ettepaneku selle paindlikumaks muutmiseks, et hõlbustada juurdepääsu kõnealusele vahendile;

| 1.2.10 | nõustub sellega, et Rahvusvahelise Veiniamet peaks tegema kokkuvõtte kõigist veinivalmistustavadest, ning nõuab, et need põhineksid teaduslikel ja tehnilistel uuringutel ning et oleks tagatud toiduohutus; |
| --- | --- |

1.2.10

nõustub sellega, et Rahvusvahelise Veiniamet peaks tegema kokkuvõtte kõigist veinivalmistustavadest, ning nõuab, et need põhineksid teaduslikel ja tehnilistel uuringutel ning et oleks tagatud toiduohutus;

| 1.2.11 | juhib tähelepanu sellele, et kõnealused veinivalmistustavad ei tohi mingil juhul tarbijat segadusse ajada, muutes praeguseid tavasid, mille põhjal tarbija kvaliteeti hindab, ja tekitades kahju neile Euroopa piirkondadele, kus veini tootmiseks kasutatakse traditsioonilisi, lõppkvaliteedile suunatud valmistusviise — või nagu öeldakse komisjoni dokumendis punkti “ELi uue veinipoliitika eesmärgid” kolmandas taandes — kus “säilitatakse ELi veinitootmise parimad traditsioonid”; |
| --- | --- |

1.2.11

juhib tähelepanu sellele, et kõnealused veinivalmistustavad ei tohi mingil juhul tarbijat segadusse ajada, muutes praeguseid tavasid, mille põhjal tarbija kvaliteeti hindab, ja tekitades kahju neile Euroopa piirkondadele, kus veini tootmiseks kasutatakse traditsioonilisi, lõppkvaliteedile suunatud valmistusviise — või nagu öeldakse komisjoni dokumendis punkti “ELi uue veinipoliitika eesmärgid” kolmandas taandes — kus “säilitatakse ELi veinitootmise parimad traditsioonid”;

| 1.2.12 | märgib, et liialt keerulised eeskirjad määratluste, veinivalmistusviiside ja veinide klassifitseerimise osas tekitavad tarbijas segadust ning teeb ettepaneku neid lihtsustada; |
| --- | --- |

1.2.12

märgib, et liialt keerulised eeskirjad määratluste, veinivalmistusviiside ja veinide klassifitseerimise osas tekitavad tarbijas segadust ning teeb ettepaneku neid lihtsustada;

| 1.2.13 | möönab, et märgistamisnõuete lihtsustamine võib olla kasulik madalama kvaliteediga veinide puhul, millel puudub muu eraldustähis, mis teeks nad turul konkurentsivõimeliseks; siiski ei tohi seni üksnes määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinide puhul lubatud tähistuste kasutamine kahjustada eelistatumaid veine, mida toodetakse vastavalt Euroopa traditsioonilisele kvaliteedimudelile; |
| --- | --- |

1.2.13

möönab, et märgistamisnõuete lihtsustamine võib olla kasulik madalama kvaliteediga veinide puhul, millel puudub muu eraldustähis, mis teeks nad turul konkurentsivõimeliseks; siiski ei tohi seni üksnes määratletud piirkondades valmistatud kvaliteetveinide puhul lubatud tähistuste kasutamine kahjustada eelistatumaid veine, mida toodetakse vastavalt Euroopa traditsioonilisele kvaliteedimudelile;

| 1.2.14 | jagab muret alkoholi tarbimise suurenemise üle noorte seas ja hoolimata sellest, et veinitarbimine on noorte hulgas viimastel aastatel märgatavalt vähenenud, juhib tähelepanu sellele, et veinitarbimise võimalikku kasulikkust propageerivate teabekampaaniatega peab kaasnema teave selle kohta, et noored on altid täiskasvanute alkoholitarbimise harjumusi imiteerima; lisaks sellele tuleb anda teavet noortele lubatud alkoholikoguse kohta; |
| --- | --- |

1.2.14

jagab muret alkoholi tarbimise suurenemise üle noorte seas ja hoolimata sellest, et veinitarbimine on noorte hulgas viimastel aastatel märgatavalt vähenenud, juhib tähelepanu sellele, et veinitarbimise võimalikku kasulikkust propageerivate teabekampaaniatega peab kaasnema teave selle kohta, et noored on altid täiskasvanute alkoholitarbimise harjumusi imiteerima; lisaks sellele tuleb anda teavet noortele lubatud alkoholikoguse kohta;

1.3   Euroopa veinisektori eesmärgid

| 1.3.1 | toetab konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku Euroopa veinisektori säilitamist; |
| --- | --- |

1.3.1

toetab konkurentsivõimelise ja jätkusuutliku Euroopa veinisektori säilitamist;

| 1.3.2 | toetab eesmärki luua veinisektorit hõlmav süsteem, mille aluseks on selged, lihtsad ja tõhusad eeskirjad, millega tagatakse pakkumise ja nõudluse tasakaal; |
| --- | --- |

1.3.2

toetab eesmärki luua veinisektorit hõlmav süsteem, mille aluseks on selged, lihtsad ja tõhusad eeskirjad, millega tagatakse pakkumise ja nõudluse tasakaal;

| 1.3.3 | tervitab komisjoni ettepanekut luua veinisektorit hõlmav süsteem, millega säilitatakse ELi veinitootmise parimad traditsioonid, tugevdatakse mitmete maapiirkondade sotsiaalset struktuuri ja tagatakse keskkonnasõbralik tootmine, kuigi mõned komisjoni dokumendis välja pakutud meetmed on nende heade kavatsustega vastuolus; eelkõige on selline meede istanduste väljajuurimine peamiselt väiksema saagikusega piirkondades; |
| --- | --- |

1.3.3

tervitab komisjoni ettepanekut luua veinisektorit hõlmav süsteem, millega säilitatakse ELi veinitootmise parimad traditsioonid, tugevdatakse mitmete maapiirkondade sotsiaalset struktuuri ja tagatakse keskkonnasõbralik tootmine, kuigi mõned komisjoni dokumendis välja pakutud meetmed on nende heade kavatsustega vastuolus; eelkõige on selline meede istanduste väljajuurimine peamiselt väiksema saagikusega piirkondades;

| 1.3.4 | pooldab seda, et veinituru ühise korralduse reform tugineb kahele sambale: kvaliteet ja teabevahetus Euroopa veinidele laiemate turgude tagamiseks; |
| --- | --- |

1.3.4

pooldab seda, et veinituru ühise korralduse reform tugineb kahele sambale: kvaliteet ja teabevahetus Euroopa veinidele laiemate turgude tagamiseks;

1.4   Komisjoni poolt kõrvale jäetud võimalused

| 1.4.1 | jagab komisjoni seisukohta selles osas, et tuleks kõrvale jätta järgmised võimalused: praeguse olukorra säilitamine, veinituru ühise korralduse reformimine vastavalt ühise põllumajanduspoliitika reformi mudelile ning täieliku reguleerimise lõpetamise suunas liikumine; |
| --- | --- |

1.4.1

jagab komisjoni seisukohta selles osas, et tuleks kõrvale jätta järgmised võimalused: praeguse olukorra säilitamine, veinituru ühise korralduse reformimine vastavalt ühise põllumajanduspoliitika reformi mudelile ning täieliku reguleerimise lõpetamise suunas liikumine;

1.5   Veinituru ühise korralduse põhjalik reform

| 1.5.1 | nõustub sellega, et kõige olulisem ülesanne on kohandada õiguslik raamistik ja tootmisstruktuur nii, et saavutatakse jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline Euroopa veinitööstus, millel oleksid pikas perspektiivis head väljavaated; |
| --- | --- |

1.5.1

nõustub sellega, et kõige olulisem ülesanne on kohandada õiguslik raamistik ja tootmisstruktuur nii, et saavutatakse jätkusuutlik ja konkurentsivõimeline Euroopa veinitööstus, millel oleksid pikas perspektiivis head väljavaated;

| 1.5.2 | tervitab geograafiliste tähiste väljajätmist võimaluses A välja pakutud istutusõiguste liberaliseerimise meetmest ning eeldab, et nimetatud tähiste ning samuti sektori muude toodete väljajätmine on lõplik, sest liberaliseerimine kahjustaks märkimisväärselt Euroopa tootmismudelit; |
| --- | --- |

1.5.2

tervitab geograafiliste tähiste väljajätmist võimaluses A välja pakutud istutusõiguste liberaliseerimise meetmest ning eeldab, et nimetatud tähiste ning samuti sektori muude toodete väljajätmine on lõplik, sest liberaliseerimine kahjustaks märkimisväärselt Euroopa tootmismudelit;

| 1.5.3 | ei nõustu ettepanekuga taastada pakkumise ja nõudluse tasakaal, luues stiimulid istanduste väljajuurimiseks ning liberaliseerides seejärel istutusõigused; |
| --- | --- |

1.5.3

ei nõustu ettepanekuga taastada pakkumise ja nõudluse tasakaal, luues stiimulid istanduste väljajuurimiseks ning liberaliseerides seejärel istutusõigused;

| 1.5.4 | suhtub kriitiliselt nimetatud väheambitsioonikasse ettepanekusse lahendada turu tasakaalu probleem väljajuurimise soodustamise abil, isegi kaalumata võimalust parandada turustamist; |
| --- | --- |

1.5.4

suhtub kriitiliselt nimetatud väheambitsioonikasse ettepanekusse lahendada turu tasakaalu probleem väljajuurimise soodustamise abil, isegi kaalumata võimalust parandada turustamist;

| 1.5.5 | ei jaga arvamust, et istutusõiguste liberaliseerimine aitab tootmiskulude vähenemise kaudu otseselt kaasa sektori konkurentsivõime suurenemisele, kuna ei võeta arvesse seda, et just istutusõigustega kaasnevad kulud on otseselt seotud asjaomaste piirkondade toodete turueduga ning need on iseenesest vahend pakkumise ja nõudluse tasakaalu parandamiseks neis piirkondades; |
| --- | --- |

1.5.5

ei jaga arvamust, et istutusõiguste liberaliseerimine aitab tootmiskulude vähenemise kaudu otseselt kaasa sektori konkurentsivõime suurenemisele, kuna ei võeta arvesse seda, et just istutusõigustega kaasnevad kulud on otseselt seotud asjaomaste piirkondade toodete turueduga ning need on iseenesest vahend pakkumise ja nõudluse tasakaalu parandamiseks neis piirkondades;

| 1.5.6 | tootmise järjepidevuse tagamise seisukohast ei pea õigeks veinituru ühise korralduse reformi puhul suhkrusektoris kasutatud mudeli rakendamist, sest see tähendaks suure osa tootjate tegevuse lõpetamist ning lisaks soodustaks veiniimporti ELi; |
| --- | --- |

1.5.6

tootmise järjepidevuse tagamise seisukohast ei pea õigeks veinituru ühise korralduse reformi puhul suhkrusektoris kasutatud mudeli rakendamist, sest see tähendaks suure osa tootjate tegevuse lõpetamist ning lisaks soodustaks veiniimporti ELi;

| 1.5.7 | ei pea vastuvõetavaks, et turu — seejuures eriti veinituru — ühise korralduse reformi üht eesmärki püütakse saavutada 400 000 hektari väljajuurimise teel, eriti veel kui selleks mõeldud summad moodustavad ligikaudu 40 % reformi jaoks eraldatud koguvahenditest ning mõju toodangu vähenemisele oleks kahtlemata oodatust väiksem; |
| --- | --- |

1.5.7

ei pea vastuvõetavaks, et turu — seejuures eriti veinituru — ühise korralduse reformi üht eesmärki püütakse saavutada 400 000 hektari väljajuurimise teel, eriti veel kui selleks mõeldud summad moodustavad ligikaudu 40 % reformi jaoks eraldatud koguvahenditest ning mõju toodangu vähenemisele oleks kahtlemata oodatust väiksem;

| 1.5.8 | ei nõustu turukorraldusmeetmete “viivitamatu” kaotamisega. Need vajaksid küll nii kontseptsiooni kui rakendamise osas parandamist, kuid ei ole otstarbekas neid kaotada üleminekuperioodita, mis võimaldaks mõne meetme eeliseid ära kasutada. Kõnealuse üleminekuperioodi jooksul tuleks turukorraldusmeetmetele eraldatud vahendeid järk-järgult vähendada, suurendades samal ajal kvaliteedi tõstmise, müügiedenduse ja turustusmeetmeid; |
| --- | --- |

1.5.8

ei nõustu turukorraldusmeetmete “viivitamatu” kaotamisega. Need vajaksid küll nii kontseptsiooni kui rakendamise osas parandamist, kuid ei ole otstarbekas neid kaotada üleminekuperioodita, mis võimaldaks mõne meetme eeliseid ära kasutada. Kõnealuse üleminekuperioodi jooksul tuleks turukorraldusmeetmetele eraldatud vahendeid järk-järgult vähendada, suurendades samal ajal kvaliteedi tõstmise, müügiedenduse ja turustusmeetmeid;

| 1.5.9 | pooldab riiklike assigneeringute mehhanismi loomist eeldusel, et see ei too kaasa ühise põllumajanduspoliitika tagasiviimist riiklikule tasandile; nõuab, et üksikasjalikult ja konkreetselt määratletaks, milliseid meetmeid lubab EL rahastada nimetatud riiklike assigneeringute kaudu, ning et kõnealuste vahendite haldamisel järgitaks piirkondade suhtes subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

1.5.9

pooldab riiklike assigneeringute mehhanismi loomist eeldusel, et see ei too kaasa ühise põllumajanduspoliitika tagasiviimist riiklikule tasandile; nõuab, et üksikasjalikult ja konkreetselt määratletaks, milliseid meetmeid lubab EL rahastada nimetatud riiklike assigneeringute kaudu, ning et kõnealuste vahendite haldamisel järgitaks piirkondade suhtes subsidiaarsuse põhimõtet;

| 1.5.10 | tervitab ettepanekut, et liikmesriigid võiksid rakendada teatavaid erakorralisi meetmeid; |
| --- | --- |

1.5.10

tervitab ettepanekut, et liikmesriigid võiksid rakendada teatavaid erakorralisi meetmeid;

| 1.5.11 | tervitab asjaolu, et kõnealuste meetmete kasutamise aluseks oleksid teatavad ühised eeskirjad, mille eesmärk on vältida varjatud toetusi meetmete kaudu, mis võivad tekitada konkurentsimoonutusi liikmesriikide tootjate vahel, nt turutoetuste kaudu. |
| --- | --- |

1.5.11

tervitab asjaolu, et kõnealuste meetmete kasutamise aluseks oleksid teatavad ühised eeskirjad, mille eesmärk on vältida varjatud toetusi meetmete kaudu, mis võivad tekitada konkurentsimoonutusi liikmesriikide tootjate vahel, nt turutoetuste kaudu.

| 1.5.12 | ei nõustu maaelu arengu seisukohalt komisjoni lähenemisviisiga, mille eesmärk on eelkõige konkreetsete majandusmeetmete abil stiimulite loomine selleks, et tootjad lõpetaksid oma põllumajandustegevuse, selle asemel, et aidata kaasa niisuguse tegevuse kui maaelu arengu võtmeelemendi säilimisele. Siinkohal viitab komitee oma asjaomasele arvamusele ja avaldusele; |
| --- | --- |

1.5.12

ei nõustu maaelu arengu seisukohalt komisjoni lähenemisviisiga, mille eesmärk on eelkõige konkreetsete majandusmeetmete abil stiimulite loomine selleks, et tootjad lõpetaksid oma põllumajandustegevuse, selle asemel, et aidata kaasa niisuguse tegevuse kui maaelu arengu võtmeelemendi säilimisele. Siinkohal viitab komitee oma asjaomasele arvamusele ja avaldusele;

| 1.5.13 | ei nõustu sellega, et ei mainita veinitootmist järskudel kallakutel asuvates istandustes, mille kulud on suuremad, pidades silmas selle panust keskkonna säilitamisel, maastiku kujundamisel, maaturismi arendamisel ja maaelu jätkusuutliku arengu edendamisel; |
| --- | --- |

1.5.13

ei nõustu sellega, et ei mainita veinitootmist järskudel kallakutel asuvates istandustes, mille kulud on suuremad, pidades silmas selle panust keskkonna säilitamisel, maastiku kujundamisel, maaturismi arendamisel ja maaelu jätkusuutliku arengu edendamisel;

| 1.5.14 | ei poolda Euroopa veinisektori rahastamiseks esimese samba vahendite viimist teise samba alla ning toetab ühise turukorralduse finantsraamistiku säilitamist; |
| --- | --- |

1.5.14

ei poolda Euroopa veinisektori rahastamiseks esimese samba vahendite viimist teise samba alla ning toetab ühise turukorralduse finantsraamistiku säilitamist;

| 1.5.15 | peab positiivseks seda, et komisjoni teatises pööratakse suurt tähelepanu eeskirjade lihtsustamisele ning nende selguse, läbipaistvuse ja tõhususe parandamisele; |
| --- | --- |

1.5.15

peab positiivseks seda, et komisjoni teatises pööratakse suurt tähelepanu eeskirjade lihtsustamisele ning nende selguse, läbipaistvuse ja tõhususe parandamisele;

| 1.5.16 | ei toeta siiski prioriteedi andmist kvaliteedi reguleerimise alase kehtiva raamistiku põhjalikule läbivaatamisele, mille eesmärk on edendada EÜ kvaliteedipoliitika vastavust rahvusvahelistele eeskirjadele, sest kuigi komitee peab kõnealust kohandamist vajalikuks, ei ole see kvaliteedi tagamiseks iseenesest asjakohane eesmärk; |
| --- | --- |

1.5.16

ei toeta siiski prioriteedi andmist kvaliteedi reguleerimise alase kehtiva raamistiku põhjalikule läbivaatamisele, mille eesmärk on edendada EÜ kvaliteedipoliitika vastavust rahvusvahelistele eeskirjadele, sest kuigi komitee peab kõnealust kohandamist vajalikuks, ei ole see kvaliteedi tagamiseks iseenesest asjakohane eesmärk;

| 1.5.17 | toetab geograafilisel päritolul põhineva ELi kvaliteetveinide kontseptsiooni (määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein) viimist rahvusvahelisele tasandile. Kõnealust kontseptsiooni tuleb tugevdada, kinnitada, propageerida ja edendada; |
| --- | --- |

1.5.17

toetab geograafilisel päritolul põhineva ELi kvaliteetveinide kontseptsiooni (määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein) viimist rahvusvahelisele tasandile. Kõnealust kontseptsiooni tuleb tugevdada, kinnitada, propageerida ja edendada;

| 1.5.18 | tervitab ettepanekut suurendada kutsealadevaheliste organisatsioonide rolli, et võimaldada neil kontrollida ja reguleerida nende territooriumil valmistatava veini kvaliteeti. Selles osas oleks otstarbekas koguda tõhusaimaid olemasolevaid kogemusi ning neid levitada ja rakendada; |
| --- | --- |

1.5.18

tervitab ettepanekut suurendada kutsealadevaheliste organisatsioonide rolli, et võimaldada neil kontrollida ja reguleerida nende territooriumil valmistatava veini kvaliteeti. Selles osas oleks otstarbekas koguda tõhusaimaid olemasolevaid kogemusi ning neid levitada ja rakendada;

| 1.5.19 | pooldab kontrollimehhanismide ja -süsteemide tugevdamist, andmaks tarbijatele nõutavad tagatised; |
| --- | --- |

1.5.19

pooldab kontrollimehhanismide ja -süsteemide tugevdamist, andmaks tarbijatele nõutavad tagatised;

| 1.5.20 | suhtub kriitiliselt pädevuste läbivaatamisse, eriti pädevuste nõukogult komisjonile üleandmisse, ja peab seda mittevajalikuks; |
| --- | --- |

1.5.20

suhtub kriitiliselt pädevuste läbivaatamisse, eriti pädevuste nõukogult komisjonile üleandmisse, ja peab seda mittevajalikuks;

| 1.5.21 | toetab Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavade tunnustamist ja nende kavandatud läbitöötamist, mis peab põhinema teaduslikel aruannetel ja Euroopa Liidus läbiviidud uurimisprojektide tulemustel; |
| --- | --- |

1.5.21

toetab Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavade tunnustamist ja nende kavandatud läbitöötamist, mis peab põhinema teaduslikel aruannetel ja Euroopa Liidus läbiviidud uurimisprojektide tulemustel;

| 1.5.22 | kutsub üles säilitama alkoholisisalduse suurendamise 2 % ülempiiri, kasutades rikastamiseks üksnes viinamarjavirret; |
| --- | --- |

1.5.22

kutsub üles säilitama alkoholisisalduse suurendamise 2 % ülempiiri, kasutades rikastamiseks üksnes viinamarjavirret;

| 1.5.23 | ei poolda Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavade automaatset lubamist ELis kasutamiseks, seda isegi mitte juhul, kui veinid on mõeldud ekspordiks sihtkohtadesse, kus asjaomased valmistusviisid on heaks kiidetud. Veinivalmistustavad peavad läbima eelmises punktis mainitud menetluse; |
| --- | --- |

1.5.23

ei poolda Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavade automaatset lubamist ELis kasutamiseks, seda isegi mitte juhul, kui veinid on mõeldud ekspordiks sihtkohtadesse, kus asjaomased valmistusviisid on heaks kiidetud. Veinivalmistustavad peavad läbima eelmises punktis mainitud menetluse;

| 1.5.24 | tervitab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme tagamist veinivalmistamisprotsessi käigus. Sellega seoses tasub mainida LIFE algatuse raames rahastatud eksperimente, mis võivad kõnealuses küsimuses anda väärtuslikku teavet; |
| --- | --- |

1.5.24

tervitab keskkonnakaitse vastuvõetava miinimumtaseme tagamist veinivalmistamisprotsessi käigus. Sellega seoses tasub mainida LIFE algatuse raames rahastatud eksperimente, mis võivad kõnealuses küsimuses anda väärtuslikku teavet;

| 1.5.25 | tervitab ettepanekut märgistamisnõuete lihtsustamiseks ning ühtse õigusliku raamistiku kehtestamiseks, mida kohaldatakse kõigi veinikategooriate suhtes. Komitee rõhutab siiski, et see ei tohi tekitada tarbijates segadust, mistõttu peab märgistus olema mitte ainult lihtne, vaid ka selge ja tarbija huvidele vastav; |
| --- | --- |

1.5.25

tervitab ettepanekut märgistamisnõuete lihtsustamiseks ning ühtse õigusliku raamistiku kehtestamiseks, mida kohaldatakse kõigi veinikategooriate suhtes. Komitee rõhutab siiski, et see ei tohi tekitada tarbijates segadust, mistõttu peab märgistus olema mitte ainult lihtne, vaid ka selge ja tarbija huvidele vastav;

| 1.5.26 | juhib tähelepanu ohule, mille võib kaasa tuua geograafilise tähisega ja geograafilise tähiseta veinide märgistamise eeskirjade ühtlustamine, seejuures ennekõike viinamarjasordi ja aastakäigu osutamise lihtsustamine geograafilise tähiseta veinide puhul; |
| --- | --- |

1.5.26

juhib tähelepanu ohule, mille võib kaasa tuua geograafilise tähisega ja geograafilise tähiseta veinide märgistamise eeskirjade ühtlustamine, seejuures ennekõike viinamarjasordi ja aastakäigu osutamise lihtsustamine geograafilise tähiseta veinide puhul;

| 1.5.27 | on seega vastu sellele, et geograafilise tähiseta veinide puhul tuleb osutada viinamarjasordile ja aastakäigule; |
| --- | --- |

1.5.27

on seega vastu sellele, et geograafilise tähiseta veinide puhul tuleb osutada viinamarjasordile ja aastakäigule;

| 1.5.28 | tervitab ettepanekut traditsioonilise mõistete süsteemi säilitamiseks ja parandamiseks; |
| --- | --- |

1.5.28

tervitab ettepanekut traditsioonilise mõistete süsteemi säilitamiseks ja parandamiseks;

| 1.5.29 | tervitab ettepanekut kaubamärgipoliitika kohandamiseks ja keelereeglite muutmiseks veinisektoris; |
| --- | --- |

1.5.29

tervitab ettepanekut kaubamärgipoliitika kohandamiseks ja keelereeglite muutmiseks veinisektoris;

| 1.5.30 | kinnitab, et veinituru ühise korralduse finantsselgituses ette nähtud vahendid tuleb suunata peamiselt kvaliteedi-, turustus- ja reklaamipoliitikale; |
| --- | --- |

1.5.30

kinnitab, et veinituru ühise korralduse finantsselgituses ette nähtud vahendid tuleb suunata peamiselt kvaliteedi-, turustus- ja reklaamipoliitikale;

| 1.5.31 | nõustub sellega, et tervishoiu ja tarbijakaitse ning vastava teabe edastamise osas tuleb anda maksimaalsed tagatised; see võib isegi suurendada tarbimist, arvestades mõõduka veinitarbimise kasulikkust tervisele teatud rühmade puhul, kuid samas võib sellel teistele rühmadele ja samuti liigtarbimise puhul olla kahjulikumaid mõjusid; |
| --- | --- |

1.5.31

nõustub sellega, et tervishoiu ja tarbijakaitse ning vastava teabe edastamise osas tuleb anda maksimaalsed tagatised; see võib isegi suurendada tarbimist, arvestades mõõduka veinitarbimise kasulikkust tervisele teatud rühmade puhul, kuid samas võib sellel teistele rühmadele ja samuti liigtarbimise puhul olla kahjulikumaid mõjusid;

| 1.5.32 | tervitab eesmärki, anda tarbijatele täielikku ja tõest teavet toote päritolu kohta vastavate jälgitavust käsitlevate märgistamiseeskirjade kaudu; |
| --- | --- |

1.5.32

tervitab eesmärki, anda tarbijatele täielikku ja tõest teavet toote päritolu kohta vastavate jälgitavust käsitlevate märgistamiseeskirjade kaudu;

| 1.5.33 | toetab ettepanekut teavitada tarbijaid tootmisviiside keskkonnaaspektidest; |
| --- | --- |

1.5.33

toetab ettepanekut teavitada tarbijaid tootmisviiside keskkonnaaspektidest;

| 1.5.34 | tervitab komisjoni kavatsust kehtestada vastutustundlik reklaami- ja teavitamispoliitika. See ei tohiks siiski piirduda edendamisprojektide elluviimisega väljaspool ELi; |
| --- | --- |

1.5.34

tervitab komisjoni kavatsust kehtestada vastutustundlik reklaami- ja teavitamispoliitika. See ei tohiks siiski piirduda edendamisprojektide elluviimisega väljaspool ELi;

| 1.5.35 | toetab ettepanekut vastutustundlikku ja mõõdukat veinitarbimist käsitlevate teavituskampaaniate läbiviimiseks ELis, rõhutades seejuures mõõdukuse aspekti, mida tuleb loomulikult selgelt eristada liigtarbimisega kaasnevatest kahjulikest mõjudest; |
| --- | --- |

1.5.35

toetab ettepanekut vastutustundlikku ja mõõdukat veinitarbimist käsitlevate teavituskampaaniate läbiviimiseks ELis, rõhutades seejuures mõõdukuse aspekti, mida tuleb loomulikult selgelt eristada liigtarbimisega kaasnevatest kahjulikest mõjudest;

| 1.5.36 | palub komisjonil tervishoiu- ja noorsoopoliitika kontekstis eraldada piisav rahaline toetus teabekampaaniate korraldamiseks, kus käsitletakse mõõdukat ja vastutustundlikku veinitarbimist ja mis viiakse samuti läbi kohalikul tasandil, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, koolid, ülikoolid ja organisatsioonid; |
| --- | --- |

1.5.36

palub komisjonil tervishoiu- ja noorsoopoliitika kontekstis eraldada piisav rahaline toetus teabekampaaniate korraldamiseks, kus käsitletakse mõõdukat ja vastutustundlikku veinitarbimist ja mis viiakse samuti läbi kohalikul tasandil, kaasates kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, koolid, ülikoolid ja organisatsioonid;

| 1.5.37 | toetab komisjoni kavatsust kehtestada veinisektori suhtes teatavad minimaalsed keskkonnanõuded, mis hõlmavad pinnase erosiooni ja saastamist, taimekaitsevahendite kasutamist ning jäätmekäitlust; |
| --- | --- |

1.5.37

toetab komisjoni kavatsust kehtestada veinisektori suhtes teatavad minimaalsed keskkonnanõuded, mis hõlmavad pinnase erosiooni ja saastamist, taimekaitsevahendite kasutamist ning jäätmekäitlust;

| 1.5.38 | juhib tähelepanu sellele, et tehes järeleandmisi WTO läbirääkimistel, ei tohi EL kasutada Euroopa veinisektorit vahetuskaubana, et saada vastutasuks eeliseid teistes põllumajandus- ja muudes sektorites; |
| --- | --- |

1.5.38

juhib tähelepanu sellele, et tehes järeleandmisi WTO läbirääkimistel, ei tohi EL kasutada Euroopa veinisektorit vahetuskaubana, et saada vastutasuks eeliseid teistes põllumajandus- ja muudes sektorites;

| 1.5.39 | tervitab komisjoni kavatsust astuda samme tagamaks õigusaktide täitmine nõuetele mittevastavate ja ebaseaduslike viinamarjaistanduste osas ning nende mittetäitmisel võtta asjakohased meetmed raamatupidamisarvestuse kontrollimise menetluste või rikkumismenetluste raames; |
| --- | --- |

1.5.39

tervitab komisjoni kavatsust astuda samme tagamaks õigusaktide täitmine nõuetele mittevastavate ja ebaseaduslike viinamarjaistanduste osas ning nende mittetäitmisel võtta asjakohased meetmed raamatupidamisarvestuse kontrollimise menetluste või rikkumismenetluste raames;

| 1.5.40 | ei toeta ettepanekut seada tulevase veinituru ühise korralduse õiguslike ettepanekute elluviimisel piiriks praegune finantsraamistik, arvestades komisjoni ambitsioone Euroopa veinisektori konkurentsivõime tõstmiseks; |
| --- | --- |

1.5.40

ei toeta ettepanekut seada tulevase veinituru ühise korralduse õiguslike ettepanekute elluviimisel piiriks praegune finantsraamistik, arvestades komisjoni ambitsioone Euroopa veinisektori konkurentsivõime tõstmiseks;

| 1.5.41 | jagab komisjoni muret rahaliste vahendite otstarbeka kasutamise ja tõhusa juhtimise pärast, kuid rõhutab, et finantsraamistikku tuleks kohandada vastavalt reformi käigus ilmnevatele uutele vajadustele; |
| --- | --- |

1.5.41

jagab komisjoni muret rahaliste vahendite otstarbeka kasutamise ja tõhusa juhtimise pärast, kuid rõhutab, et finantsraamistikku tuleks kohandada vastavalt reformi käigus ilmnevatele uutele vajadustele;

| 1.5.42 | tervitab kokkuhoidu, mida komisjon soovib kõnealuse reformiga saavutada, sest reform peaks kaasa tooma “lihtsustamise ja parema reguleerimise ning avaldama positiivset mõju juhtimiskulude ja statistikaalase järelevalvega seotud kulude piiramisele, rakendamise ja kontrollimise lihtsustamisele ning seega pettuste ja avaliku sektori vahendite väärkasutamise ohu vähendamisele. Lisaks suurendaksid kõnealused muudatused juhtimise tõhusust subsidiaarsuse põhimõtte tõhusama rakendamise kaudu ning võimaldaksid liikmesriikidel kindlaks määrata konkreetses olukorras vajalikud meetmed”. Siiski tuleb pöörata tähelepanu sellele, et seoses geograafilise tähiseta veinide märgistamisega suureneks kontrolliülesannete maht ning teatud kontrollimeetmed, mida seni teostas Euroopa Komisjon, läheksid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele üle liikmesriikide pädevusse, nii et lõppkokkuvõttes tulemus ilmselt ei muutuks. |
| --- | --- |

1.5.42

tervitab kokkuhoidu, mida komisjon soovib kõnealuse reformiga saavutada, sest reform peaks kaasa tooma “lihtsustamise ja parema reguleerimise ning avaldama positiivset mõju juhtimiskulude ja statistikaalase järelevalvega seotud kulude piiramisele, rakendamise ja kontrollimise lihtsustamisele ning seega pettuste ja avaliku sektori vahendite väärkasutamise ohu vähendamisele. Lisaks suurendaksid kõnealused muudatused juhtimise tõhusust subsidiaarsuse põhimõtte tõhusama rakendamise kaudu ning võimaldaksid liikmesriikidel kindlaks määrata konkreetses olukorras vajalikud meetmed”. Siiski tuleb pöörata tähelepanu sellele, et seoses geograafilise tähiseta veinide märgistamisega suureneks kontrolliülesannete maht ning teatud kontrollimeetmed, mida seni teostas Euroopa Komisjon, läheksid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele üle liikmesriikide pädevusse, nii et lõppkokkuvõttes tulemus ilmselt ei muutuks.

| 1.5.43 | ei toeta imporditud viinamarjavirdest veini tootmise keelu tühistamist. Keeld võimaldab toime tulla veini võltsimise, kaubandustingimuste moonutamise ning kasvavate toodangu ülejääkidega. Nimetatud keelu tühistamine võib halvendada veini kvaliteeti, tekitada probleeme toote päritolu ja allika väljaselgitamisel ning raskendada tarbijatel toote tuvastamist; |
| --- | --- |

1.5.43

ei toeta imporditud viinamarjavirdest veini tootmise keelu tühistamist. Keeld võimaldab toime tulla veini võltsimise, kaubandustingimuste moonutamise ning kasvavate toodangu ülejääkidega. Nimetatud keelu tühistamine võib halvendada veini kvaliteeti, tekitada probleeme toote päritolu ja allika väljaselgitamisel ning raskendada tarbijatel toote tuvastamist;

| 1.5.44 | toetab seda, et uute viinamarjaistanduste rajamine peab ka edaspidi toimuma istutusõiguse alusel. See aitab takistada turu seisukohalt negatiivse viinamarjakasvatuse potentsiaali kujunemist Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

1.5.44

toetab seda, et uute viinamarjaistanduste rajamine peab ka edaspidi toimuma istutusõiguse alusel. See aitab takistada turu seisukohalt negatiivse viinamarjakasvatuse potentsiaali kujunemist Euroopa Liidus;

| 1.5.45 | leiab, et Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavade tunnustamisel tuleb tähelepanu pöörata Euroopa väljakujunenud veinivalmistustavade kaitsmisele; |
| --- | --- |

1.5.45

leiab, et Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavade tunnustamisel tuleb tähelepanu pöörata Euroopa väljakujunenud veinivalmistustavade kaitsmisele;

| 1.5.46 | ei nõustu sellega, et kaotatakse veini minimaalse alkoholisisalduse nõue; |
| --- | --- |

1.5.46

ei nõustu sellega, et kaotatakse veini minimaalse alkoholisisalduse nõue;

2.   Regioonide Komitee soovitused

Üldised seisukohad uue veinituru ühise korralduse suhtes

| 2.1 | toetab Euroopa veinimudelit, mis püüab tagada veinisektori jätkusuutlikkust turgudele juurdepääsu kaudu, tugevdades ja suurendades selle osakaalu maailma turgudel; see eesmärk peaks tuginema kolmele sambale — kvaliteet, konkurentsivõime ja turg; |
| --- | --- |

2.1

toetab Euroopa veinimudelit, mis püüab tagada veinisektori jätkusuutlikkust turgudele juurdepääsu kaudu, tugevdades ja suurendades selle osakaalu maailma turgudel; see eesmärk peaks tuginema kolmele sambale — kvaliteet, konkurentsivõime ja turg;

| 2.2 | pooldab mõõduka veinitarbimise mudelit ja peab seejuures esmatähtsaks teabevahetust ja veini tervislikkuse ning kultuurilise tähtsuse propageerimist, tõstes esile Euroopa põllumajandustoiduainete tootmise mudelit, mis on seotud kvaliteedi, traditsioonide, maa ja traditsiooniliste kultuuritavadega; |
| --- | --- |

2.2

pooldab mõõduka veinitarbimise mudelit ja peab seejuures esmatähtsaks teabevahetust ja veini tervislikkuse ning kultuurilise tähtsuse propageerimist, tõstes esile Euroopa põllumajandustoiduainete tootmise mudelit, mis on seotud kvaliteedi, traditsioonide, maa ja traditsiooniliste kultuuritavadega;

| 2.3 | nõuab ühtlust ja sidusust kõigis veinisektoriga seotud ühenduse poliitikavaldkondades, st põllumajandus-, tervishoiu-, maksu-, eelarve- ja kaubanduspoliitikas; |
| --- | --- |

2.3

nõuab ühtlust ja sidusust kõigis veinisektoriga seotud ühenduse poliitikavaldkondades, st põllumajandus-, tervishoiu-, maksu-, eelarve- ja kaubanduspoliitikas;

| 2.4 | leiab, et nimetatud põhimõtete elluviimiseks tuleb reformitud veinituru ühise korralduse õigusaktides ja selle finantsselgituses keskenduda eelkõige kvaliteedile ning turustamise, teabevahetuse ja müügiedenduse parandamisele ning samuti Euroopa traditsiooniliste veinitootmisettevõtete püsimisele ning sellele, et maapiirkondades säiliks põllumajandus, kõnealune maakasutus ning viinamarjakasvatuse asendamatu roll teatud piirkondade keskkonnakaitses; |
| --- | --- |

2.4

leiab, et nimetatud põhimõtete elluviimiseks tuleb reformitud veinituru ühise korralduse õigusaktides ja selle finantsselgituses keskenduda eelkõige kvaliteedile ning turustamise, teabevahetuse ja müügiedenduse parandamisele ning samuti Euroopa traditsiooniliste veinitootmisettevõtete püsimisele ning sellele, et maapiirkondades säiliks põllumajandus, kõnealune maakasutus ning viinamarjakasvatuse asendamatu roll teatud piirkondade keskkonnakaitses;

| 2.5 | juhib tähelepanu sellele, et rahaliste vahendite puhul tuleb keskenduda selgelt ennekõike nendele põhimõtetele, rakendades horisontaalset lähenemisviisi (Euroopa poliitika); |
| --- | --- |

2.5

juhib tähelepanu sellele, et rahaliste vahendite puhul tuleb keskenduda selgelt ennekõike nendele põhimõtetele, rakendades horisontaalset lähenemisviisi (Euroopa poliitika);

Konkreetsed soovitused

| 2.6 | peab hädavajalikuks veinisektori reformimist spetsiifilise ühise turukorralduse kaudu, pidades silmas veinitarbimise vähenemist Euroopas, tootmise ja turustamise struktuurilise tasakaalu puudumist Euroopas ning viimastel aastatel täheldatavat Euroopa turupositsiooni halvenemist maailma kontekstis; |
| --- | --- |

2.6

peab hädavajalikuks veinisektori reformimist spetsiifilise ühise turukorralduse kaudu, pidades silmas veinitarbimise vähenemist Euroopas, tootmise ja turustamise struktuurilise tasakaalu puudumist Euroopas ning viimastel aastatel täheldatavat Euroopa turupositsiooni halvenemist maailma kontekstis;

| 2.7 | rõhutab, et ei tohi unustada veinikultuuri tähtsust põllumajanduse säilimises, maaelu arengus, maastiku kujundamisel, kultuuris ja ruumilises planeerimises. Samuti tuleb meeles pidada põllumajandustootja rolli Euroopa ülesehitamisel, mistõttu ei tohi reformi ettepanekutes liialt juhinduda majanduslikest aspektidest, arvestades Euroopa põllumajandussektori üldist tundlikkust. Seetõttu peab komisjon oma ettepanekus säilitama sotsiaalse ja sotsiaalmajandusliku mõõtme. Majanduslikest kaalutlustest lähtuv ja liberaliseeriv ettepanek istanduste ulatuslikuks väljajuurimiseks ja istutusõiguste liberaliseerimiseks alates 2013. aastast on selgelt vastuolus põllumajanduse ja praeguse maakasutuse säilitamise põhimõttega, sest nimetatud ettepanekud sunnivad veinitootmisest loobuma; |
| --- | --- |

2.7

rõhutab, et ei tohi unustada veinikultuuri tähtsust põllumajanduse säilimises, maaelu arengus, maastiku kujundamisel, kultuuris ja ruumilises planeerimises. Samuti tuleb meeles pidada põllumajandustootja rolli Euroopa ülesehitamisel, mistõttu ei tohi reformi ettepanekutes liialt juhinduda majanduslikest aspektidest, arvestades Euroopa põllumajandussektori üldist tundlikkust. Seetõttu peab komisjon oma ettepanekus säilitama sotsiaalse ja sotsiaalmajandusliku mõõtme. Majanduslikest kaalutlustest lähtuv ja liberaliseeriv ettepanek istanduste ulatuslikuks väljajuurimiseks ja istutusõiguste liberaliseerimiseks alates 2013. aastast on selgelt vastuolus põllumajanduse ja praeguse maakasutuse säilitamise põhimõttega, sest nimetatud ettepanekud sunnivad veinitootmisest loobuma;

| 2.8 | loodab, et Euroopa Komisjon toetab aktiivsemalt veinikvaliteedi parandamise stiimulite loomist ebasoodsas olukorras mäestikupiirkondades ning diskrimineeritud piirkondades riiklikust finantsraamistikust rahastamise kaudu; |
| --- | --- |

2.8

loodab, et Euroopa Komisjon toetab aktiivsemalt veinikvaliteedi parandamise stiimulite loomist ebasoodsas olukorras mäestikupiirkondades ning diskrimineeritud piirkondades riiklikust finantsraamistikust rahastamise kaudu;

| 2.9 | teeb ettepaneku, et arvestades vajadust võtta koheselt meetmeid Euroopa veinisektori probleemide lahendamiseks, tuleks kõik reformi lõppdokumendis esitatud ettepanekud viivitamatult ellu viia — mõnel juhul (müügiedendus/turustamine) tugevdatud kujul ja mõnel juhul (turumeetmed) vähendatud kujul —, tehes seda praeguse finantsraamistiku piires või vajadusel suurendatud eelarve raames; |
| --- | --- |

2.9

teeb ettepaneku, et arvestades vajadust võtta koheselt meetmeid Euroopa veinisektori probleemide lahendamiseks, tuleks kõik reformi lõppdokumendis esitatud ettepanekud viivitamatult ellu viia — mõnel juhul (müügiedendus/turustamine) tugevdatud kujul ja mõnel juhul (turumeetmed) vähendatud kujul —, tehes seda praeguse finantsraamistiku piires või vajadusel suurendatud eelarve raames;

| 2.10 | täheldab vajadust töötada välja ettepanek Euroopa veinitoodangu osakaalu suurendamiseks maailma turgudel keskpikas ja pikas perspektiivis; |
| --- | --- |

2.10

täheldab vajadust töötada välja ettepanek Euroopa veinitoodangu osakaalu suurendamiseks maailma turgudel keskpikas ja pikas perspektiivis;

| 2.11 | juhib tähelepanu vajadusele säilitada ühise turukorralduse finantsraamistik selle praeguses kogumahus; |
| --- | --- |

2.11

juhib tähelepanu vajadusele säilitada ühise turukorralduse finantsraamistik selle praeguses kogumahus;

| 2.12 | kutsub üles ühisele, kooskõlastatud ja ühtlustatud tegevusele veinisektoriga seotud ühenduse poliitikavaldkondades: põllumajandus-, maksu-, kaubandus-, tervishoiu- ja eelarvepoliitikas. |
| --- | --- |

2.12

kutsub üles ühisele, kooskõlastatud ja ühtlustatud tegevusele veinisektoriga seotud ühenduse poliitikavaldkondades: põllumajandus-, maksu-, kaubandus-, tervishoiu- ja eelarvepoliitikas.

| 2.13 | juhib tähelepanu sellele, et veinivalmistustavad ei tohi mingil juhul tarbijat segadusse ajada, muutes praegusi tavasid, mille põhjal tarbija kvaliteeti hindab, ja tekitades kahju neile Euroopa piirkondadele, kus veini tootmiseks kasutatakse traditsioonilisi, toote lõppkvaliteedile suunatud valmistusviise, st kus säilitatakse ELi veinitootmise head traditsioonid; |
| --- | --- |

2.13

juhib tähelepanu sellele, et veinivalmistustavad ei tohi mingil juhul tarbijat segadusse ajada, muutes praegusi tavasid, mille põhjal tarbija kvaliteeti hindab, ja tekitades kahju neile Euroopa piirkondadele, kus veini tootmiseks kasutatakse traditsioonilisi, toote lõppkvaliteedile suunatud valmistusviise, st kus säilitatakse ELi veinitootmise head traditsioonid;

| 2.14 | pooldab riiklike assigneeringute mehhanismi loomist eeldusel, et see ei too kaasa ühise põllumajanduspoliitika tagasiviimist riiklikule tasandile; nõuab, et üksikasjalikult ja konkreetselt määratletaks, milliseid meetmeid lubab EL rahastada nimetatud riiklike assigneeringute kaudu, ning et kõnealuste vahendite haldamisel järgitaks piirkondade suhtes subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

2.14

pooldab riiklike assigneeringute mehhanismi loomist eeldusel, et see ei too kaasa ühise põllumajanduspoliitika tagasiviimist riiklikule tasandile; nõuab, et üksikasjalikult ja konkreetselt määratletaks, milliseid meetmeid lubab EL rahastada nimetatud riiklike assigneeringute kaudu, ning et kõnealuste vahendite haldamisel järgitaks piirkondade suhtes subsidiaarsuse põhimõtet;

| 2.15 | teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku, et geograafilise tähise kontseptsiooni rahvusvaheliseks tunnustamiseks tuleks kõnealuste veinide eristamist seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide (TRIPS) lepinguga intensiivsemalt kaitsta ja edendada; |
| --- | --- |

2.15

teeb Euroopa Komisjonile ettepaneku, et geograafilise tähise kontseptsiooni rahvusvaheliseks tunnustamiseks tuleks kõnealuste veinide eristamist seoses Maailma Kaubandusorganisatsiooni intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide (TRIPS) lepinguga intensiivsemalt kaitsta ja edendada;

| 2.16 | teeb ettepaneku, et märgistamisnõuete eesmärk oleks eelkõige tarbijale selge ja täpse teabe andmine, seades esikohale toodete üksteisest eristamise, kuid samas ei tohi unustada ka selliseid aspekte nagu valmistusviiside õigsuse tagamine teatud teistest kõrgema kvaliteediga veinide puhul, milleks on vaja ka asjaomaseid kontrollisüsteeme. Selge märgistuse eesmärk peab kokkuvõttes olema tarbijale toote kohta teabe andmine, eristades kasutatud terminite abil selgelt erinevaid valmistuviise; |
| --- | --- |

2.16

teeb ettepaneku, et märgistamisnõuete eesmärk oleks eelkõige tarbijale selge ja täpse teabe andmine, seades esikohale toodete üksteisest eristamise, kuid samas ei tohi unustada ka selliseid aspekte nagu valmistusviiside õigsuse tagamine teatud teistest kõrgema kvaliteediga veinide puhul, milleks on vaja ka asjaomaseid kontrollisüsteeme. Selge märgistuse eesmärk peab kokkuvõttes olema tarbijale toote kohta teabe andmine, eristades kasutatud terminite abil selgelt erinevaid valmistuviise;

| 2.17 | pooldab viinamarjaistanduste ümberkujundamis- ja muutmiskavade säilitamist riiklike assigneeringute alusel ning teeb ettepaneku pöörata tähelepanu kontrolli ja nimetatud kavade eesmärkide saavutamise seisukohalt kõige tõhusamatele veinivalmistumudelitele; |
| --- | --- |

2.17

pooldab viinamarjaistanduste ümberkujundamis- ja muutmiskavade säilitamist riiklike assigneeringute alusel ning teeb ettepaneku pöörata tähelepanu kontrolli ja nimetatud kavade eesmärkide saavutamise seisukohalt kõige tõhusamatele veinivalmistumudelitele;

| 2.18 | rõhutab vajadust aidata kaasa geograafilisel päritolul põhineva ELi kvaliteetveinide kontseptsiooni (määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein) ülevõtmisele rahvusvahelisel tasandil. Kõnealust kontseptsiooni tuleb tugevdada, kinnitada, propageerida ja edendada; |
| --- | --- |

2.18

rõhutab vajadust aidata kaasa geograafilisel päritolul põhineva ELi kvaliteetveinide kontseptsiooni (määratletud piirkonnas valmistatud kvaliteetvein) ülevõtmisele rahvusvahelisel tasandil. Kõnealust kontseptsiooni tuleb tugevdada, kinnitada, propageerida ja edendada;

| 2.19 | leiab, et Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavasid ei tohiks lubada ELis automaatselt kasutada, teostamata nõutavaid rangelt teaduslikel alustel põhinevaid uuringuid ja katseid; |
| --- | --- |

2.19

leiab, et Rahvusvahelise Veiniameti heakskiidetud veinivalmistustavasid ei tohiks lubada ELis automaatselt kasutada, teostamata nõutavaid rangelt teaduslikel alustel põhinevaid uuringuid ja katseid;

| 2.20 | kinnitab, et veinituru ühise korralduse finantsselgituses ette nähtud vahendid tuleb suunata peamiselt kvaliteedi-, turustus- ja reklaamipoliitikale; |
| --- | --- |

2.20

kinnitab, et veinituru ühise korralduse finantsselgituses ette nähtud vahendid tuleb suunata peamiselt kvaliteedi-, turustus- ja reklaamipoliitikale;

| 2.21 | kutsub tungivalt üles arendama reklaamipoliitikat, mis hõlmaks teavituskampaaniaid mõõduka veinitarbimise propageerimiseks ning samuti Euroopa põllumajandustoiduainete tootmise kvaliteedimudelit, selle eripärasid ning seost maa, kultuuri, ajaloo ja traditsioonidega; lisaks ELi teistele, juba olemasolevatele või tulevikus loodavatele põllumajandustoiduainete müügiedenduse vahenditele on selleks vaja veinituru ühises korralduses sisalduvat toetussüsteemi; |
| --- | --- |

2.21

kutsub tungivalt üles arendama reklaamipoliitikat, mis hõlmaks teavituskampaaniaid mõõduka veinitarbimise propageerimiseks ning samuti Euroopa põllumajandustoiduainete tootmise kvaliteedimudelit, selle eripärasid ning seost maa, kultuuri, ajaloo ja traditsioonidega; lisaks ELi teistele, juba olemasolevatele või tulevikus loodavatele põllumajandustoiduainete müügiedenduse vahenditele on selleks vaja veinituru ühises korralduses sisalduvat toetussüsteemi;

| 2.22 | toetab ettepanekut vastutustundlikku ja mõõdukat veinitarbimist käsitlevate teavituskampaaniate läbiviimiseks ELis ja kutsub üles tegema kõnealuses valdkonnas algatusi, sh kohalikul tasandil, kaasates kohalikud omavalitsused, koolid, ülikoolid ja organisatsioonid. |
| --- | --- |

2.22

toetab ettepanekut vastutustundlikku ja mõõdukat veinitarbimist käsitlevate teavituskampaaniate läbiviimiseks ELis ja kutsub üles tegema kõnealuses valdkonnas algatusi, sh kohalikul tasandil, kaasates kohalikud omavalitsused, koolid, ülikoolid ja organisatsioonid.

Brüssel, 6. detsember 2006.

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/7

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Komisjoni teatis: bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda”

(2007/C 57/02)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist “Bioloogilise mitmekesisuse hävimise peatamine 2010. aastaks ja pärast seda. Säästvad ökosüsteemi teenused inimeste hüvanguks” ja selle lisasid, eriti tegevuskava (KOM(2006) 216 lõplik);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2. detsembri 2005. aasta otsust konsulteerida vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele selles küsimuses Regioonide Komiteega;

võttes arvesse juhatuse 25. aprilli 2006. aasta otsust teha vastavasisulise arvamuse koostamine ülesandeks säästva arengu komisjonile;

võttes arvesse nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ja nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta;

võttes arvesse12. veebruari 2003. aasta arvamust teemal: “Komisjoni teatis: Pinnasekaitse temaatiline strateegia” — CdR 190/2002 fin (1);

võttes arvesse17. novembri 2005. aasta arvamust “Kohalike ja piirkondlike omavalitsuste panus võitlusesse kliimamuutustega” — CdR 215/2005 fin;

võttes arvesse26. aprilli 2006. aasta arvamust teemal “Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega kehtestatakse ühenduse merekeskkonnapoliitika-alane tegevusraamistik” (KOM(2005) 505 lõplik — 2005/0211 (COD)), ning “Komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Merekeskkonna kaitse ja säilitamise temaatiline strateegia” (KOM(2005) 504 lõplik) — CdR 46/2006 fin;

võttes arvesse säästva arengu komisjoni 6. oktoobril 2006. aastal vastu võetud arvamuse eelnõud (CdR 159/2006 rev. 1) (raportöör: hr van Gelder, kuninganna esindaja Zeelandi provintsis NL/EPP);

võttis ühehäälselt täiskogu 67. istungjärgul 6.–7. detsembril 2006 (6. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse:

Regioonide Komitee seisukoht ja soovitused

Regioonide Komitee,

1.   Üldmärkused

| 1.1 | tunneb heameelt teatise ja pakutud tegevuskava üle, mis kirjeldavad täpselt praegust olukorda ja pakuvad välja meetmeid 2010. aasta eesmärkide täitmiseks. Komisjoni analüüs on korrektne, kuid Regioonide Komitee tunneb kahetsust, et see avaldati nii hilja; |
| --- | --- |

1.1

tunneb heameelt teatise ja pakutud tegevuskava üle, mis kirjeldavad täpselt praegust olukorda ja pakuvad välja meetmeid 2010. aasta eesmärkide täitmiseks. Komisjoni analüüs on korrektne, kuid Regioonide Komitee tunneb kahetsust, et see avaldati nii hilja;

| 1.2 | arvab, et bioloogiline mitmekesisus määratleb suures osas piirkonna identiteedi; rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus on oluline alus elukvaliteedi, tervise, vaba aja ja turismi arenduse ning piirkondliku toodangu ja teenuste jaoks; |
| --- | --- |

1.2

arvab, et bioloogiline mitmekesisus määratleb suures osas piirkonna identiteedi; rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus on oluline alus elukvaliteedi, tervise, vaba aja ja turismi arenduse ning piirkondliku toodangu ja teenuste jaoks;

| 1.3 | juhib tähelepanu sellele, et kümne uue liikmesriigi ühinemisel tõusis Euroopa Liidus kõrgema keskkonnaalase väärtusega liikide ja ökosüsteemide arv; |
| --- | --- |

1.3

juhib tähelepanu sellele, et kümne uue liikmesriigi ühinemisel tõusis Euroopa Liidus kõrgema keskkonnaalase väärtusega liikide ja ökosüsteemide arv;

| 1.4 | kiidab heaks nõukogu 23.–24. märtsi 2006. aasta järeldused, millega kutsutakse üles arvestama Lissaboni strateegia raames määratletud poliitikavaldkondade 2010. aasta eesmärkidega. Paljudes piirkondades rakendatud maaelu arengu kavad tõestavad, et majanduse ja bioloogilise mitmekesisuse vahelist vastuolu on võimalik ületada; |
| --- | --- |

1.4

kiidab heaks nõukogu 23.–24. märtsi 2006. aasta järeldused, millega kutsutakse üles arvestama Lissaboni strateegia raames määratletud poliitikavaldkondade 2010. aasta eesmärkidega. Paljudes piirkondades rakendatud maaelu arengu kavad tõestavad, et majanduse ja bioloogilise mitmekesisuse vahelist vastuolu on võimalik ületada;

| 1.5 | rõhutab, et kui bioloogilise mitmekesisuse suur väärtus on üldtunnustatud, siis selle majanduslik väärtus on alahinnatud. Pikaajalises plaanis on bioloogiline mitmekesisus tervise, kõrge elatustaseme ja tööhõive oluline eeltingimus; |
| --- | --- |

1.5

rõhutab, et kui bioloogilise mitmekesisuse suur väärtus on üldtunnustatud, siis selle majanduslik väärtus on alahinnatud. Pikaajalises plaanis on bioloogiline mitmekesisus tervise, kõrge elatustaseme ja tööhõive oluline eeltingimus;

| 1.6 | rõhutab kõigi asjaosaliste koostöö olulisust, et tõsta kodanike (eelkõige laste), ametivõimude ja ettevõtjate teadlikkust bioloogilise mitmekesisuse osatähtsusest, teha ühiseid pingutusi bioloogilise mitmekesisuse ja jätkusuutlike ökosüsteemide säilitamiseks; |
| --- | --- |

1.6

rõhutab kõigi asjaosaliste koostöö olulisust, et tõsta kodanike (eelkõige laste), ametivõimude ja ettevõtjate teadlikkust bioloogilise mitmekesisuse osatähtsusest, teha ühiseid pingutusi bioloogilise mitmekesisuse ja jätkusuutlike ökosüsteemide säilitamiseks;

| 1.7 | tunneb kahetsust selle üle, et hoolimata kõikide liikmesriikide poliitilistest kohustustest, ei ole veel 2010. aasta eesmärgid kaugeltki täidetud, ja rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus peab saama poliitiliseks prioriteediks kõikidel valitsuse tasanditel; |
| --- | --- |

1.7

tunneb kahetsust selle üle, et hoolimata kõikide liikmesriikide poliitilistest kohustustest, ei ole veel 2010. aasta eesmärgid kaugeltki täidetud, ja rõhutab, et bioloogiline mitmekesisus peab saama poliitiliseks prioriteediks kõikidel valitsuse tasanditel;

| 1.8 | tunneb heameelt selle üle, et paljud näited kohalikul ja piirkondlikul tasandil tõestavad, et bioloogilise mitmekesisuse hävimist on võimalik peatada ja elupaiku taastada (vt CdR 159/2006 lisa); |
| --- | --- |

1.8

tunneb heameelt selle üle, et paljud näited kohalikul ja piirkondlikul tasandil tõestavad, et bioloogilise mitmekesisuse hävimist on võimalik peatada ja elupaiku taastada (vt CdR 159/2006 lisa);

2.   Bioloogiline mitmekesisus Euroopa Liidus

| 2.1 | tunneb kahetsust selle üle, et 2007.–2013. aastate finantsperspektiivis on 2010. aasta eesmärkidele, eelkõige Natura 2000 ja maaelu arengule eraldatud ühenduse vahendeid ebapiisavalt. Seega kutsub komitee liikmesriike üles eraldama piirkondadele ja omavalitsustele oma piirkonnas vajalikud vahendid bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ja taastamiseks, eriti Natura 2000 alade säilitamiseks. Muu hulgas rõhutab komitee, et eraldataks rohkem struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid projektidele, millel on positiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele; |
| --- | --- |

2.1

tunneb kahetsust selle üle, et 2007.–2013. aastate finantsperspektiivis on 2010. aasta eesmärkidele, eelkõige Natura 2000 ja maaelu arengule eraldatud ühenduse vahendeid ebapiisavalt. Seega kutsub komitee liikmesriike üles eraldama piirkondadele ja omavalitsustele oma piirkonnas vajalikud vahendid bioloogilise mitmekesisuse kaitseks ja taastamiseks, eriti Natura 2000 alade säilitamiseks. Muu hulgas rõhutab komitee, et eraldataks rohkem struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahendeid projektidele, millel on positiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele;

| 2.2 | pöörab tähelepanu sellele, et Natura 2000 ökovõrgustiku optimaalseks rakendamiseks ja säilitamiseks on vaja leida tasakaal alt üles lähenemise ja võrgustiku loomiseks vajaliku paindlikkuse vahel ning kehtestada kõigi võrgustikku kuuluvate alade jaoks ühtsed juhtimiskriteeriumid; |
| --- | --- |

2.2

pöörab tähelepanu sellele, et Natura 2000 ökovõrgustiku optimaalseks rakendamiseks ja säilitamiseks on vaja leida tasakaal alt üles lähenemise ja võrgustiku loomiseks vajaliku paindlikkuse vahel ning kehtestada kõigi võrgustikku kuuluvate alade jaoks ühtsed juhtimiskriteeriumid;

| 2.3 | rõhutab, et jätkusuutlike ökosüsteemide jaoks on oluline koostöövõrgustikku veelgi tihendada, k.a merekeskkonna puhul, ja tunneb heameelt tihedale võrgustikule keskendumise üle seoses kliimamuutuste mõjuga elupaikadele ja liikidele; samuti juhib komitee tähelepanu vajadusele võtta tehnilisi ja õiguslikke meetmeid puhveralade ja ökoloogiliste koridoride kaitseks, mis kindlustavad võrgustikku kuuluvate alade elujõulisuse; |
| --- | --- |

2.3

rõhutab, et jätkusuutlike ökosüsteemide jaoks on oluline koostöövõrgustikku veelgi tihendada, k.a merekeskkonna puhul, ja tunneb heameelt tihedale võrgustikule keskendumise üle seoses kliimamuutuste mõjuga elupaikadele ja liikidele; samuti juhib komitee tähelepanu vajadusele võtta tehnilisi ja õiguslikke meetmeid puhveralade ja ökoloogiliste koridoride kaitseks, mis kindlustavad võrgustikku kuuluvate alade elujõulisuse;

| 2.4 | märgib, et kuigi Euroopa Liidu poliitiline raamistik ja ühenduse õigusaktid näevad ette bioloogilise mitmekesisuse range kaitse, siis nende rakendamine, kohaldamine ja järgimise järelevalve on veel paljudes liikmesriikides ebarahuldav ning uute bioloogilise mitmekesisuse kaitsealade rajamisel ei arvestata piisavalt ökosüsteemi harmooniliseks arenguks vajalike tingimustega; |
| --- | --- |

2.4

märgib, et kuigi Euroopa Liidu poliitiline raamistik ja ühenduse õigusaktid näevad ette bioloogilise mitmekesisuse range kaitse, siis nende rakendamine, kohaldamine ja järgimise järelevalve on veel paljudes liikmesriikides ebarahuldav ning uute bioloogilise mitmekesisuse kaitsealade rajamisel ei arvestata piisavalt ökosüsteemi harmooniliseks arenguks vajalike tingimustega;

| 2.5 | soovitab kooskõlastada bioloogilise mitmekesisuse kaitse kavasid nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

2.5

soovitab kooskõlastada bioloogilise mitmekesisuse kaitse kavasid nii Euroopa, riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil;

| 2.6 | rõhutab, et kuna arvukaid liikmesriikide tegevuskavades ette nähtud meetmeid ei saa tõhusalt rakendada ilma piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kaasabi ja osaluseta, tuleb piirkondade ja kohaliku tasandi esindajad kaasata aktiivselt kõikidesse uutesse poliitilistesse arengutesse bioloogilise mitmekesisuse alal, ning neile tuleb tagada vajalikud vahendid; |
| --- | --- |

2.6

rõhutab, et kuna arvukaid liikmesriikide tegevuskavades ette nähtud meetmeid ei saa tõhusalt rakendada ilma piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kaasabi ja osaluseta, tuleb piirkondade ja kohaliku tasandi esindajad kaasata aktiivselt kõikidesse uutesse poliitilistesse arengutesse bioloogilise mitmekesisuse alal, ning neile tuleb tagada vajalikud vahendid;

| 2.7 | on teadlik põllumajanduse arvestatavast mõjust bioloogilisele mitmekesisusele Euroopa Liidus. Vastavalt maaharimisviisile võib põllumajandus olla bioloogilisele mitmekesisusele väga positiivse mõjuga ja pakkuda paljudele liikidele kindlat varjupaika või põhjustada tõsist kahju elupaiku hävitades ja keskkonda saastates. Komitee märgib, et põllumajandusele eraldatakse endiselt suur osa Euroopa eelarvest ning seega on Euroopa Liidul mõjuvõimas vahend maade kasutamise mõjutamiseks põllumajandussektoris. Komitee kutsub üles 2008. aastaks kavandatud 2007.–2013. aastate finantsperspektiivi ülevaatamisel eraldama suure osa vahenditest säästvale põllumajandusele ja maastikukaitsele; |
| --- | --- |

2.7

on teadlik põllumajanduse arvestatavast mõjust bioloogilisele mitmekesisusele Euroopa Liidus. Vastavalt maaharimisviisile võib põllumajandus olla bioloogilisele mitmekesisusele väga positiivse mõjuga ja pakkuda paljudele liikidele kindlat varjupaika või põhjustada tõsist kahju elupaiku hävitades ja keskkonda saastates. Komitee märgib, et põllumajandusele eraldatakse endiselt suur osa Euroopa eelarvest ning seega on Euroopa Liidul mõjuvõimas vahend maade kasutamise mõjutamiseks põllumajandussektoris. Komitee kutsub üles 2008. aastaks kavandatud 2007.–2013. aastate finantsperspektiivi ülevaatamisel eraldama suure osa vahenditest säästvale põllumajandusele ja maastikukaitsele;

| 2.8 | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama üle praeguste toetuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele, tühistades bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemide teenustele negatiivset mõju omavad abimeetmed ja toetades rohkem selliste majanduslike vahendite kasutamist, mis kaitsevad bioloogilist mitmekesisust; |
| --- | --- |

2.8

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vaatama üle praeguste toetuste mõju bioloogilisele mitmekesisusele, tühistades bioloogilisele mitmekesisusele ja ökosüsteemide teenustele negatiivset mõju omavad abimeetmed ja toetades rohkem selliste majanduslike vahendite kasutamist, mis kaitsevad bioloogilist mitmekesisust;

| 2.9 | peab soovitavaks, et bioloogilisele mitmekesisusele pööratav tähelepanu läheks kaugemale keskkonnapoliitikast. Ka teiste Euroopa poliitikate raames tuleks kõnealuse küsimusega tegeleda, eriti transpordi-, energeetika-, tööstus-, põllumajandus-, kalandus-, regionaalpoliitika ning turismi- ja teadusuuringute raames; |
| --- | --- |

2.9

peab soovitavaks, et bioloogilisele mitmekesisusele pööratav tähelepanu läheks kaugemale keskkonnapoliitikast. Ka teiste Euroopa poliitikate raames tuleks kõnealuse küsimusega tegeleda, eriti transpordi-, energeetika-, tööstus-, põllumajandus-, kalandus-, regionaalpoliitika ning turismi- ja teadusuuringute raames;

| 2.10 | on täielikult teadlik mere ja rannikuvete tähtsusest keskkonnana, kuhu on koondunud peaaegu pool Euroopa bioloogilisest mitmekesisusest, ja kutsub ametivõime ja asjaosalisi üles mere bioloogilist mitmekesisust rohkem tähtsustama. Selleks rõhutab komitee vajadust rakendada kiiremini elupaikade direktiivi merekeskkonnas, lõpetada ülemäärane kalastamine nii Euroopa vetes kui ka vetest väljaspool Euroopat ja kaasata bioloogiline mitmekesisus täielikult tulevasesse Euroopa merepoliitikasse; |
| --- | --- |

2.10

on täielikult teadlik mere ja rannikuvete tähtsusest keskkonnana, kuhu on koondunud peaaegu pool Euroopa bioloogilisest mitmekesisusest, ja kutsub ametivõime ja asjaosalisi üles mere bioloogilist mitmekesisust rohkem tähtsustama. Selleks rõhutab komitee vajadust rakendada kiiremini elupaikade direktiivi merekeskkonnas, lõpetada ülemäärane kalastamine nii Euroopa vetes kui ka vetest väljaspool Euroopat ja kaasata bioloogiline mitmekesisus täielikult tulevasesse Euroopa merepoliitikasse;

| 2.11 | märgib, et Euroopa tasandil on maakorraldusmeetmete vastuvõtmine piiratud, kuna kõnealune bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja taastamiseks oluline poliitikavaldkond kuulub liikmesriikide pädevusse. Komitee soovib, et riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi otsuste tegemisel, eelkõige keskkonnamõju hinnates, arvestatakse maakorralduse alal rohkem bioloogilise mitmekesisusega; |
| --- | --- |

2.11

märgib, et Euroopa tasandil on maakorraldusmeetmete vastuvõtmine piiratud, kuna kõnealune bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja taastamiseks oluline poliitikavaldkond kuulub liikmesriikide pädevusse. Komitee soovib, et riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi otsuste tegemisel, eelkõige keskkonnamõju hinnates, arvestatakse maakorralduse alal rohkem bioloogilise mitmekesisusega;

| 2.12 | on veendunud, et praeguseid eeskirju võiks sissetungivate võõrliikide levimise vastu võitlemise poliitika väljatöötamise ja kohandamise raames tõhusamalt kasutada ja rakendada. Komitee kutsub üles kõnealusesse protsessi piirkondi rohkem kaasama; |
| --- | --- |

2.12

on veendunud, et praeguseid eeskirju võiks sissetungivate võõrliikide levimise vastu võitlemise poliitika väljatöötamise ja kohandamise raames tõhusamalt kasutada ja rakendada. Komitee kutsub üles kõnealusesse protsessi piirkondi rohkem kaasama;

| 2.13 | kiidab heaks ELi üldstrateegia koostamise kavad seoses sissetungivate võõrliikidega, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemi sisseseadmise; kuid rõhutab, et ainult rahaliste vahendite ja inimressurssidega arvestades ei tohi tõsta halduskoormust; |
| --- | --- |

2.13

kiidab heaks ELi üldstrateegia koostamise kavad seoses sissetungivate võõrliikidega, sealhulgas varajase hoiatamise süsteemi sisseseadmise; kuid rõhutab, et ainult rahaliste vahendite ja inimressurssidega arvestades ei tohi tõsta halduskoormust;

| 2.14 | soovitab töötada välja põhiõigusaktid ning võõrliikide nimestikud, milles kehtestataks eeskirjad nende impordiks, müügiks ja pidamiseks, et tagada kogu Euroopas ühine ja kooskõlastatud tegutsemine. Samuti soovitab komitee komisjonil läbi vaadata ühenduse õigusaktid keskkonnamõju hindamise kohta, et need hõlmaksid ka projekte, millega kavandatakse võimalike sissetungivate võõrliikide sissetoomist või kasutamist; |
| --- | --- |

2.14

soovitab töötada välja põhiõigusaktid ning võõrliikide nimestikud, milles kehtestataks eeskirjad nende impordiks, müügiks ja pidamiseks, et tagada kogu Euroopas ühine ja kooskõlastatud tegutsemine. Samuti soovitab komitee komisjonil läbi vaadata ühenduse õigusaktid keskkonnamõju hindamise kohta, et need hõlmaksid ka projekte, millega kavandatakse võimalike sissetungivate võõrliikide sissetoomist või kasutamist;

| 2.15 | meenutab, et bioloogilise mitmekesisuse, eriti taime- ja loomaliikide kaitse ei tohiks takistada nende kasutamist, eeldusel et kasutamine on asjakohaselt reguleeritud, selle üle teostatakse järelevalvet ja tagatakse jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

2.15

meenutab, et bioloogilise mitmekesisuse, eriti taime- ja loomaliikide kaitse ei tohiks takistada nende kasutamist, eeldusel et kasutamine on asjakohaselt reguleeritud, selle üle teostatakse järelevalvet ja tagatakse jätkusuutlikkus;

| 2.16 | soovitab GMOde lubamisel ja juurutamisel jälgida rangelt ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.16

soovitab GMOde lubamisel ja juurutamisel jälgida rangelt ettevaatuspõhimõtet;

3.   EL ja bioloogiline mitmekesisus maailmas

| 3.1 | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osapoolte kaheksandal konverentsil 2006. aasta märtsis Curitibal Brasiilias vastu võetud otsustega tehti oluline edusamm. Arvestades, et üheksas konverents toimub 2008. aasta alguses Saksamaa juhtimisel Bonnis, kutsub Regioonide Komitee Euroopa Liitu ja liikmesriike üles kasutama seda võimalust, et tutvustada arenguid seoses komisjoni teatisega bioloogilise mitmekesisuse kohta ja korraldada koosolek, kuhu kaasatakse rohkem kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, muuhulgas vastavate riiklike ühenduste kaudu; |
| --- | --- |

3.1

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osapoolte kaheksandal konverentsil 2006. aasta märtsis Curitibal Brasiilias vastu võetud otsustega tehti oluline edusamm. Arvestades, et üheksas konverents toimub 2008. aasta alguses Saksamaa juhtimisel Bonnis, kutsub Regioonide Komitee Euroopa Liitu ja liikmesriike üles kasutama seda võimalust, et tutvustada arenguid seoses komisjoni teatisega bioloogilise mitmekesisuse kohta ja korraldada koosolek, kuhu kaasatakse rohkem kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, muuhulgas vastavate riiklike ühenduste kaudu;

| 3.2 | tervitab teatud piirkondade head eeskuju, kes arenguabi raames annavad sõpruspiirkondadele edasi oma kogemusi bioloogilise mitmekesisusega seotud küsimustes ja toetavad nendes piirkondades kasutatavaid bioloogilise mitmekesisuse kaitse meetmeid (vt lisa); |
| --- | --- |

3.2

tervitab teatud piirkondade head eeskuju, kes arenguabi raames annavad sõpruspiirkondadele edasi oma kogemusi bioloogilise mitmekesisusega seotud küsimustes ja toetavad nendes piirkondades kasutatavaid bioloogilise mitmekesisuse kaitse meetmeid (vt lisa);

| 3.3 | märgib, et Euroopa Liidul on vastutus säilitada bioloogilist mitmekesisust ka maailma tasandil. Komitee on sellest teadlik ja soovitab arvestada kõnealuse asjaoluga ka kaubandus- ja arengupoliitikas; |
| --- | --- |

3.3

märgib, et Euroopa Liidul on vastutus säilitada bioloogilist mitmekesisust ka maailma tasandil. Komitee on sellest teadlik ja soovitab arvestada kõnealuse asjaoluga ka kaubandus- ja arengupoliitikas;

4.   Bioloogiline mitmekesisus ja kliimamuutused

| 4.1 | on teadlik, et bioloogilist mitmekesisust toetav poliitika saab tulemuslik olla vaid siis, kui maailma tasandil võetakse tarvitusele ambitsioonikad poliitilised meetmed kliimamuutuste pidurdamiseks. Komitee arvates on hädavajalik, et liikmesriigid, kes ei täida veel Kyoto protokollis ette nähtud kohustusi, jõuaks teistele järele. Ta peab muu hulgas vajalikuks sõlmida kõigi peamiste tootvate riikide ja tootmissektorite vahel ambitsioonika maailma konventsiooni kliimamuutuste vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

4.1

on teadlik, et bioloogilist mitmekesisust toetav poliitika saab tulemuslik olla vaid siis, kui maailma tasandil võetakse tarvitusele ambitsioonikad poliitilised meetmed kliimamuutuste pidurdamiseks. Komitee arvates on hädavajalik, et liikmesriigid, kes ei täida veel Kyoto protokollis ette nähtud kohustusi, jõuaks teistele järele. Ta peab muu hulgas vajalikuks sõlmida kõigi peamiste tootvate riikide ja tootmissektorite vahel ambitsioonika maailma konventsiooni kliimamuutuste vastu võitlemiseks;

| 4.2 | soovitab algatada piirkondliku uuringu kliimamuutuste mõjude kohta; |
| --- | --- |

4.2

soovitab algatada piirkondliku uuringu kliimamuutuste mõjude kohta;

| 4.3 | lisab, et kui biokütuste kasutamise poliitika kontseptsiooni väljatöötamine võib osutuda vajalikuks kliimamuutuste vastu võitlemisel, siis saab võitlus tulemuslik olla ainult sel juhul, kui sellega kaasnevad meetmed, mis näevad ette kütuse kasutamise olulise vähendamise, ning kui kasutatakse ainult tooraineid, tehnikat ja taimi, mis ei kahjusta bioloogilist mitmekesisust riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, ning kui sellega ei kaasne põllumaade laiendamine kõrgema keskkonnaalase väärtusega ökosüsteemide arvelt. |
| --- | --- |

4.3

lisab, et kui biokütuste kasutamise poliitika kontseptsiooni väljatöötamine võib osutuda vajalikuks kliimamuutuste vastu võitlemisel, siis saab võitlus tulemuslik olla ainult sel juhul, kui sellega kaasnevad meetmed, mis näevad ette kütuse kasutamise olulise vähendamise, ning kui kasutatakse ainult tooraineid, tehnikat ja taimi, mis ei kahjusta bioloogilist mitmekesisust riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil, ning kui sellega ei kaasne põllumaade laiendamine kõrgema keskkonnaalase väärtusega ökosüsteemide arvelt.

5.   Teadmiste pagas

| 5.1 | tõstab esile bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja jätkusuutliku kasutamise teadmistele juurdepääsu ja parandamise olulisuse Euroopas ja ülejäänud maailmas. See hõlmab ka liikmesriikide ja piirkondade kogemuste vahetust (vt lisa), mistõttu tuleb tugevdada bioloogilist mitmekesisust käsitlevate andmete koostalitusvõimet eri tasanditel, võttes arvesse eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi andmeid ning kasutades geograafilise informatsiooni süsteemi (GIS — Geographical Information System) vahendeid ja ruumiandmete infrastruktuuri (SDI — Spatial Data Infrastructure); |
| --- | --- |

5.1

tõstab esile bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise ja jätkusuutliku kasutamise teadmistele juurdepääsu ja parandamise olulisuse Euroopas ja ülejäänud maailmas. See hõlmab ka liikmesriikide ja piirkondade kogemuste vahetust (vt lisa), mistõttu tuleb tugevdada bioloogilist mitmekesisust käsitlevate andmete koostalitusvõimet eri tasanditel, võttes arvesse eelkõige kohaliku ja piirkondliku tasandi andmeid ning kasutades geograafilise informatsiooni süsteemi (GIS — Geographical Information System) vahendeid ja ruumiandmete infrastruktuuri (SDI — Spatial Data Infrastructure);

| 5.2 | rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse, eriti merekeskkonna alased teadmised ei ole piisavad, ja soovitab seda olukorda parandada; |
| --- | --- |

5.2

rõhutab, et bioloogilise mitmekesisuse, eriti merekeskkonna alased teadmised ei ole piisavad, ja soovitab seda olukorda parandada;

| 5.3 | lisab, et peale komisjoni viidatud teaduslike teadmiste peaks rohkem tähelepanu pöörama asjaomaste alade elanike teadmistele ja pädevusele, ja soovitab ühendada vabatahtlike ja teadlaste teadmisi. Komitee kutsub üles kõnealusesse protsessi kaasama ka lapsi; |
| --- | --- |

5.3

lisab, et peale komisjoni viidatud teaduslike teadmiste peaks rohkem tähelepanu pöörama asjaomaste alade elanike teadmistele ja pädevusele, ja soovitab ühendada vabatahtlike ja teadlaste teadmisi. Komitee kutsub üles kõnealusesse protsessi kaasama ka lapsi;

| 5.4 | soovitab töötada välja teabevahetusstrateegiad, et kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades suurendada kogu ühiskonna teadlikkust ja vastutustunnet bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise suhtes ning parandada teabevahetust teadlaskonna ja ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

5.4

soovitab töötada välja teabevahetusstrateegiad, et kõigil tasanditel ja kõigis valdkondades suurendada kogu ühiskonna teadlikkust ja vastutustunnet bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja säilitamise suhtes ning parandada teabevahetust teadlaskonna ja ametiasutuste vahel;

6.   Neli peamist toetusmeedet

Piisava rahastamise tagamine

| 6.1 | märgib, et keskkonnarahastamisvahendiga Life+ ja teadusuuringute eelarvega eraldatakse bioloogilisele mitmekesisusele vähe vahendeid. Lisaks on oht, et liikmesriigid ei pea bioloogilist mitmekesisust praeguste struktuurifondide raames piisavalt oluliseks; |
| --- | --- |

6.1

märgib, et keskkonnarahastamisvahendiga Life+ ja teadusuuringute eelarvega eraldatakse bioloogilisele mitmekesisusele vähe vahendeid. Lisaks on oht, et liikmesriigid ei pea bioloogilist mitmekesisust praeguste struktuurifondide raames piisavalt oluliseks;

| 6.2 | näeb siin lõhet teatise suurte ambitsioonide ja selle teostamiseks ette nähtud vahendite vahel; |
| --- | --- |

6.2

näeb siin lõhet teatise suurte ambitsioonide ja selle teostamiseks ette nähtud vahendite vahel;

ELi otsustusprotsessi tugevdamine

| 6.3 | toetab ettepanekut bioloogilise mitmekesisuse tugevdamisest ühenduse otsustusprotsessis ja soovitab, et bioloogilise mitmekesisusega arvestatakse teistes poliitikavaldkondades konkreetseid kohustusi nõudes. Komitee toetab tegevuskava ideed, mis näeb ette mitte ainult liikmesriikide, vaid ka piirkondade protsessi kaasamise; |
| --- | --- |

6.3

toetab ettepanekut bioloogilise mitmekesisuse tugevdamisest ühenduse otsustusprotsessis ja soovitab, et bioloogilise mitmekesisusega arvestatakse teistes poliitikavaldkondades konkreetseid kohustusi nõudes. Komitee toetab tegevuskava ideed, mis näeb ette mitte ainult liikmesriikide, vaid ka piirkondade protsessi kaasamise;

Partnerluse loomine

| 6.4 | usub, et Euroopa Liidus toetatakse koostöösuhete loomist. Piirkondadel on kõik eelised koostöö lihtsustamiseks. Siinkohal viitab komitee ühenduse programmide raames tehtud viljakale koostööle ja selle tulemustele (vt lisa); |
| --- | --- |

6.4

usub, et Euroopa Liidus toetatakse koostöösuhete loomist. Piirkondadel on kõik eelised koostöö lihtsustamiseks. Siinkohal viitab komitee ühenduse programmide raames tehtud viljakale koostööle ja selle tulemustele (vt lisa);

| 6.5 | rõhutab vajadust kaasata eramaa omanikud, et tagada bioloogilise mitmekesisuse säilimine selliste vahendite abil nagu koostöökokkulepped; |
| --- | --- |

6.5

rõhutab vajadust kaasata eramaa omanikud, et tagada bioloogilise mitmekesisuse säilimine selliste vahendite abil nagu koostöökokkulepped;

Avalikkuse teadlikkuse tõstmine ja osaluse suurendamine

| 6.6 | rõhutab avalikkuse suurema kaasamise olulisust. Kui kodanikud ei mõista bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste olulisust, siis on projektide eduvõimalused ka väiksemad. Seetõttu soovitab komitee eraldada rohkem Euroopa Liidu ja riiklikke vahendeid kodanikualgatustele; |
| --- | --- |

6.6

rõhutab avalikkuse suurema kaasamise olulisust. Kui kodanikud ei mõista bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemide teenuste olulisust, siis on projektide eduvõimalused ka väiksemad. Seetõttu soovitab komitee eraldada rohkem Euroopa Liidu ja riiklikke vahendeid kodanikualgatustele;

| 6.7 | soovitab algatustega “Countdown 2010” ja “Beautiful Europe” tihedat koostööd tehes töötada välja suhtlusstrateegia liikmesriikide, valitsusväliste organisatsioonide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks, et edendada 2010. aastaks kehtestatud eesmärke; |
| --- | --- |

6.7

soovitab algatustega “Countdown 2010” ja “Beautiful Europe” tihedat koostööd tehes töötada välja suhtlusstrateegia liikmesriikide, valitsusväliste organisatsioonide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste jaoks, et edendada 2010. aastaks kehtestatud eesmärke;

7.   Järelevalve, hindamine ja läbivaatamine

| 7.1 | toetab liikmesriikide ja erasektori vahelist koostööd ja rõhutab, et kodanikud ja vabatahtlikud üle kogu Euroopa oleksid bioloogilise mitmekesisuse järelevalvesse kaasatud; |
| --- | --- |

7.1

toetab liikmesriikide ja erasektori vahelist koostööd ja rõhutab, et kodanikud ja vabatahtlikud üle kogu Euroopa oleksid bioloogilise mitmekesisuse järelevalvesse kaasatud;

| 7.2 | kutsub liikmesriike üles tutvustama oma poliitika tulemusi kodanikele vastuvõetavalt ja siduvalt, mis võimaldaks tunnustada ka piirkondade tegevust; |
| --- | --- |

7.2

kutsub liikmesriike üles tutvustama oma poliitika tulemusi kodanikele vastuvõetavalt ja siduvalt, mis võimaldaks tunnustada ka piirkondade tegevust;

| 7.3 | märgib, et piirkondlik järelevalve peaks olema riikliku ja rahvusvahelise järelevalve ja hindamise aluseks; selleks tuleb luua tõhusad järelevalvesüsteemid, mis põhinevad asjaomastel näitajatel ja korrapäraselt esitatavatel aruannetel; |
| --- | --- |

7.3

märgib, et piirkondlik järelevalve peaks olema riikliku ja rahvusvahelise järelevalve ja hindamise aluseks; selleks tuleb luua tõhusad järelevalvesüsteemid, mis põhinevad asjaomastel näitajatel ja korrapäraselt esitatavatel aruannetel;

8.   Tulevikuvisioon

| 8.1 | kiidab heaks ELi bioloogilise mitmekesisuse tulevikuvisiooni koostamise ja rõhutab, et oluline on kaasata kõnealusesse algatusse piirkondi; |
| --- | --- |

8.1

kiidab heaks ELi bioloogilise mitmekesisuse tulevikuvisiooni koostamise ja rõhutab, et oluline on kaasata kõnealusesse algatusse piirkondi;

| 8.2 | soovib toetada uuenduslikku bioloogilise mitmekesisuse tulevikuvisiooni, mis käsitleb 2010. aasta järgset aega ja mis rõhutab keskkonnaga (maastikuga) seotud ökosüsteemide teenuste positiivset panust. |
| --- | --- |

8.2

soovib toetada uuenduslikku bioloogilise mitmekesisuse tulevikuvisiooni, mis käsitleb 2010. aasta järgset aega ja mis rõhutab keskkonnaga (maastikuga) seotud ökosüsteemide teenuste positiivset panust.

Brüssel, 6. detsember 2006.

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  ELT C 128, 29.5.2003, lk 43.

1

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/11

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aruanne geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegset viljelemist käsitlevate riiklike meetmete rakendamise kohta”

(2007/C 57/03)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Aruanne geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegset viljelemist käsitlevate riiklike meetmete rakendamise kohta” (KOM(2006) 104 lõplik);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2. detsembri 2005. aasta otsust konsulteerida Regioonide Komiteega kõnealuses küsimuses vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 25. aprilli 2006. aasta otsust teha asjaomase arvamuse koostamine ülesandeks säästva arengu komisjonile;

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (3);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi resolutsiooni (2003/2098 (INI)) geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllunduskultuuride samaaegse viljelemise kohta;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 23. juuli 2003. aasta soovitust 2003/556/EÜ geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllunduskultuuride samaaegse viljelemise tagamist käsitlevate riiklike strateegiate ja heade tavade arendamise suuniste kohta;

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. detsembri 2004. aasta omaalgatuslikku arvamust teemal “Geneetiliselt muundatud ning traditsiooniliste ja mahepõllunduse põllukultuuride kooseksisteerimine” (4);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamuse eelnõu CdR 149/2006 rev. 2, mille säästva arengu komisjon võttis vastu 6. oktoobril 2006 (raportöör: hr Marrazzo, Lazio maakonna president (IT/PES)),

1.   Ning arvestades järgmist:

| 1.1 | Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Aruanne geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegset viljelemist käsitlevate riiklike meetmete rakendamise kohta” (KOM(2006) 104 lõplik) — edaspidi “aruanne” — käsitletakse geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahapõllunduslike põllumajandussüsteemide samaaegse viljelemisega seotud keskkonnaalaseid ja tervisekaitse aspekte eraldi nende majanduslikest aspektidest. |
| --- | --- |

1.1

Komisjoni teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Aruanne geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegset viljelemist käsitlevate riiklike meetmete rakendamise kohta” (KOM(2006) 104 lõplik) — edaspidi “aruanne” — käsitletakse geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahapõllunduslike põllumajandussüsteemide samaaegse viljelemisega seotud keskkonnaalaseid ja tervisekaitse aspekte eraldi nende majanduslikest aspektidest.

| 1.2 | Ohutuse kindlaks määramine inimeste tervisele ja keskkonnale on lihtsalt menetluse üks osa, mis on ette nähtud direktiiviga 2001/18/EÜ, et anda luba geneetiliselt muundatud tootele. Kõnealune menetlus hõlmab erilisi samaaegsusmeetmeid, mille rakendamine on kohustuslik. |
| --- | --- |

1.2

Ohutuse kindlaks määramine inimeste tervisele ja keskkonnale on lihtsalt menetluse üks osa, mis on ette nähtud direktiiviga 2001/18/EÜ, et anda luba geneetiliselt muundatud tootele. Kõnealune menetlus hõlmab erilisi samaaegsusmeetmeid, mille rakendamine on kohustuslik.

| 1.3 | Kõnealuse arvamuse eesmärk on suunata samaaegse viljelemise üle peetav arutelu, mille raskuskese on praegu üksnes majanduslikel aspektidel, taas ettevaatuspõhimõtetega ette nähtud ettevaatusabinõudele. Ka tavapärased ja mahepõllukultuurid on osa keskkonnast ning neid tuleb seega kaitsta ettevaatuspõhimõtte alusel. Kuna Euroopa moratoorium GMOde sissevedamisele kaotas kehtivuse 2004. aastal, siis kasvab tulevikus GMOsid sisaldavatele toodetele antavate lubade hulk Euroopa Liidu territooriumil ning seepärast tuleb takistada pöördumatuid mõjusid ja spekulatiivseid tehinguid. |
| --- | --- |

1.3

Kõnealuse arvamuse eesmärk on suunata samaaegse viljelemise üle peetav arutelu, mille raskuskese on praegu üksnes majanduslikel aspektidel, taas ettevaatuspõhimõtetega ette nähtud ettevaatusabinõudele. Ka tavapärased ja mahepõllukultuurid on osa keskkonnast ning neid tuleb seega kaitsta ettevaatuspõhimõtte alusel. Kuna Euroopa moratoorium GMOde sissevedamisele kaotas kehtivuse 2004. aastal, siis kasvab tulevikus GMOsid sisaldavatele toodetele antavate lubade hulk Euroopa Liidu territooriumil ning seepärast tuleb takistada pöördumatuid mõjusid ja spekulatiivseid tehinguid.

| 1.4 | Süsteemide samaaegse viljelemise meetodi õige kasutamine eeldab seda, et tervise ja keskkonnaga seotud aspektid viiakse kooskõlla majanduslike aspektidega. Põllumajanduslike süsteemide samaaegne viljelemine — s.t erinevate põllumajandusliku tootmise viiside (tavapäraste, mahepõllunduse ja geneetiliselt muundatud kultuuride) tagamine — on rakendatav üksnes siis, kui kehtivad kaitsenõuded on täidetud kõikide tootmismeetodite puhul. Tavapäraste, mahepõllunduse ja geneetiliselt muundatud kultuuride põllumajandusliku tootmise kõikide viiside eksisteerimine peab olema ühtsetel alustel õigustatud enne majanduslike kaalutluste lisandumist, sest vastasel juhul oleks samaaegse viljelemise kontseptsiooni puhul tegu tühja kontseptsiooniga. |
| --- | --- |

1.4

Süsteemide samaaegse viljelemise meetodi õige kasutamine eeldab seda, et tervise ja keskkonnaga seotud aspektid viiakse kooskõlla majanduslike aspektidega. Põllumajanduslike süsteemide samaaegne viljelemine — s.t erinevate põllumajandusliku tootmise viiside (tavapäraste, mahepõllunduse ja geneetiliselt muundatud kultuuride) tagamine — on rakendatav üksnes siis, kui kehtivad kaitsenõuded on täidetud kõikide tootmismeetodite puhul. Tavapäraste, mahepõllunduse ja geneetiliselt muundatud kultuuride põllumajandusliku tootmise kõikide viiside eksisteerimine peab olema ühtsetel alustel õigustatud enne majanduslike kaalutluste lisandumist, sest vastasel juhul oleks samaaegse viljelemise kontseptsiooni puhul tegu tühja kontseptsiooniga.

| 1.5 | 4.–6. aprillil 2006 Viinis toimunud konverentsil eelistas Euroopa Liit võtta paindliku seisukoha samaaegse viljelemise suhtes ning jätta põllumajandustootjatele vaba valik selle osas, kas nad otsustavad tavapäraste, mahepõllunduse ja geneetiliselt muundatud kultuuride kasuks. Sellel seisukohal on kahesugused põhjused: esiteks piirkondade mitmekesisus üksikutes liikmesriikides ja teiseks praeguseks omandatud väheste kogemuste puudulik usaldusväärsus. |
| --- | --- |

1.5

4.–6. aprillil 2006 Viinis toimunud konverentsil eelistas Euroopa Liit võtta paindliku seisukoha samaaegse viljelemise suhtes ning jätta põllumajandustootjatele vaba valik selle osas, kas nad otsustavad tavapäraste, mahepõllunduse ja geneetiliselt muundatud kultuuride kasuks. Sellel seisukohal on kahesugused põhjused: esiteks piirkondade mitmekesisus üksikutes liikmesriikides ja teiseks praeguseks omandatud väheste kogemuste puudulik usaldusväärsus.

| 1.6 | Seetõttu tuleb turujõudude vabas tegutsemises välja arendada oma dünaamika, mida mõjutavad ka tarbijate valikud, kellel on vaba voli otsustada GMOsid sisaldavate toodete ostmise poolt või selle vastu. |
| --- | --- |

1.6

Seetõttu tuleb turujõudude vabas tegutsemises välja arendada oma dünaamika, mida mõjutavad ka tarbijate valikud, kellel on vaba voli otsustada GMOsid sisaldavate toodete ostmise poolt või selle vastu.

| 1.7 | Pädevad riiklikud ametnikkonnad osalesid 19. juunil 2006 tehnilisel kohtumisel ja 3. juulil 2006 koosolekul, kus tulid kokku vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ pädevad ametkonnad. Järgmine kohtumine peaks aset leidma jaanuaris 2007, et jätkata arutelusid kartulite, maisi BT-11 ja maisi 1570 teemadel. |
| --- | --- |

1.7

Pädevad riiklikud ametnikkonnad osalesid 19. juunil 2006 tehnilisel kohtumisel ja 3. juulil 2006 koosolekul, kus tulid kokku vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ pädevad ametkonnad. Järgmine kohtumine peaks aset leidma jaanuaris 2007, et jätkata arutelusid kartulite, maisi BT-11 ja maisi 1570 teemadel.

| 1.8 | Kõnealuste koosolekute tulemused olid kõik ühe ja sama suunalised, nimelt tuleks uuesti võtta arutluse alla tervise- ja keskkonnakaitsega seotud probleemid: seitse liikmesriiki kaheksast rõhutasid korduvalt ettevaatuspõhimõtte olulist rolli. Lisaks esitasid kaheksa liikmesriiki üheksast kommentaare maisi BT-11 kohta, mida Euroopa Toiduohutusamet (ESFA) ei ole arvesse võtnud. Maisi 1570 osas kurtsid üheksast liikmesriigist kaheksa ebapiisavate teaduslike andmete üle keskkonnamõjude osas. Seitsmel juhul üheksast ei arvestanud EFSA järelvalvekavade suhtes esitatud kriitiliste märkustega. |
| --- | --- |

1.8

Kõnealuste koosolekute tulemused olid kõik ühe ja sama suunalised, nimelt tuleks uuesti võtta arutluse alla tervise- ja keskkonnakaitsega seotud probleemid: seitse liikmesriiki kaheksast rõhutasid korduvalt ettevaatuspõhimõtte olulist rolli. Lisaks esitasid kaheksa liikmesriiki üheksast kommentaare maisi BT-11 kohta, mida Euroopa Toiduohutusamet (ESFA) ei ole arvesse võtnud. Maisi 1570 osas kurtsid üheksast liikmesriigist kaheksa ebapiisavate teaduslike andmete üle keskkonnamõjude osas. Seitsmel juhul üheksast ei arvestanud EFSA järelvalvekavade suhtes esitatud kriitiliste märkustega.

| 1.9 | Euroopa Liidu õigussüsteem näeb ette pideva järelevalve võimalike ohtude üle inimtervisele ja keskkonnale, ning seepärast näib vastuoluline, et samaaegse viljeluse süsteemide meetodi raskuskese on asetatud üksnes majanduslikele aspektidele. |
| --- | --- |

1.9

Euroopa Liidu õigussüsteem näeb ette pideva järelevalve võimalike ohtude üle inimtervisele ja keskkonnale, ning seepärast näib vastuoluline, et samaaegse viljeluse süsteemide meetodi raskuskese on asetatud üksnes majanduslikele aspektidele.

| 1.10 | Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 kohaselt väljendub ettevaatuspõhimõte riskianalüüsis, mis peaks mõõtma potentsiaalset ohtu, kui teaduslikult ei ole võimalik eelnevalt anda täielikku ohutushinnangut (Euroopa Kohtu 9. septembri 2003. aasta otsus, kohtuasi C-236/01). |
| --- | --- |

1.10

Määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 7 kohaselt väljendub ettevaatuspõhimõte riskianalüüsis, mis peaks mõõtma potentsiaalset ohtu, kui teaduslikult ei ole võimalik eelnevalt anda täielikku ohutushinnangut (Euroopa Kohtu 9. septembri 2003. aasta otsus, kohtuasi C-236/01).

| 1.11 | Ettevaatuspõhimõtte algne määratlus põhineb säästva arengu põhimõttel. |
| --- | --- |

1.11

Ettevaatuspõhimõtte algne määratlus põhineb säästva arengu põhimõttel.

| 1.12 | Säästva arengu põhimõtet võib määratleda kui inimtegevuse ja globaalse biofüüsilise tausta vastastikust mõju. Seda suhet tuleb käsitleda viisil, mis võimaldaks ühelt poolt inimarengut ja teiselt poolt globaalse biofüüsilise tasakaalu säilitamist, pöörates sealjuures tähelepanu nende omavahelisele tasakaalule. |
| --- | --- |

1.12

Säästva arengu põhimõtet võib määratleda kui inimtegevuse ja globaalse biofüüsilise tausta vastastikust mõju. Seda suhet tuleb käsitleda viisil, mis võimaldaks ühelt poolt inimarengut ja teiselt poolt globaalse biofüüsilise tasakaalu säilitamist, pöörates sealjuures tähelepanu nende omavahelisele tasakaalule.

| 1.13 | Ettevaatuspõhimõtte ja säästva arengu põhimõtte määratluste põgus selgitamine tundus mõttekas, kuna need põhimõtted on lahutamatult seotud põllumajandussüsteemide samaaegse viljelemise õige rakendamisega. |
| --- | --- |

1.13

Ettevaatuspõhimõtte ja säästva arengu põhimõtte määratluste põgus selgitamine tundus mõttekas, kuna need põhimõtted on lahutamatult seotud põllumajandussüsteemide samaaegse viljelemise õige rakendamisega.

| 1.14 | Määrus kordumatute tunnuste kohta (5), otsus registrite kohta (6) ning määrus, millega rakendatakse määrust (EÜ) 1829/2003 loovad tingimused põllumajandussüsteemide samaaegse viljelemise kriteeriumi nõuetekohasele empiirilisele rakendamisele ning tagavad läbipaistvuse ja jälgitavuse. |
| --- | --- |

1.14

Määrus kordumatute tunnuste kohta (5), otsus registrite kohta (6) ning määrus, millega rakendatakse määrust (EÜ) 1829/2003 loovad tingimused põllumajandussüsteemide samaaegse viljelemise kriteeriumi nõuetekohasele empiirilisele rakendamisele ning tagavad läbipaistvuse ja jälgitavuse.

| 1.15 | Kõnealuse õigusakti võtab kokku ning seda täiendab märgistamise ja jälgitavuse kohustus toiduainete ja sööda suhtes, mis tehniliselt vältimatu segunemise tulemusel sisaldavad piirnormidest suuremal määral geneetiliselt muundatud organismide koguseid. |
| --- | --- |

1.15

Kõnealuse õigusakti võtab kokku ning seda täiendab märgistamise ja jälgitavuse kohustus toiduainete ja sööda suhtes, mis tehniliselt vältimatu segunemise tulemusel sisaldavad piirnormidest suuremal määral geneetiliselt muundatud organismide koguseid.

| 1.16 | Seega tuleb enne geneetiliselt muundatud organismide abil saadud toodete uurimist, tootmist ja turustamist rakendada ennetavat lähenemisviisi, mis peab hõlmama hoolikat riskide hindamist ja seiret. |
| --- | --- |

1.16

Seega tuleb enne geneetiliselt muundatud organismide abil saadud toodete uurimist, tootmist ja turustamist rakendada ennetavat lähenemisviisi, mis peab hõlmama hoolikat riskide hindamist ja seiret.

| 1.17 | Mitte mingil juhul ei vaikita maha ohtu inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale — ühenduse kõigi õigusaktide põhjendustes viidatakse sellele järjekindlalt. |
| --- | --- |

1.17

Mitte mingil juhul ei vaikita maha ohtu inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale — ühenduse kõigi õigusaktide põhjendustes viidatakse sellele järjekindlalt.

| 1.18 | Loa andmiseks uute geneetiliselt muundatud toodete turustamiseks Euroopa Liidus tuleb arvestada juhusliku geneetilise saastamise ohuga põllumajanduses ning geneetiliselt muundatud ja muundamata põllukultuuride segamise majanduslikku mõjuga. |
| --- | --- |

1.18

Loa andmiseks uute geneetiliselt muundatud toodete turustamiseks Euroopa Liidus tuleb arvestada juhusliku geneetilise saastamise ohuga põllumajanduses ning geneetiliselt muundatud ja muundamata põllukultuuride segamise majanduslikku mõjuga.

| 1.19 | Seni on Euroopa Liit andnud liikmesriikidele loa väikse arvu geneetiliselt muundatud organismide sortide kasutusse võtmiseks ning sätestanud nende kasutuselevõtmise. |
| --- | --- |

1.19

Seni on Euroopa Liit andnud liikmesriikidele loa väikse arvu geneetiliselt muundatud organismide sortide kasutusse võtmiseks ning sätestanud nende kasutuselevõtmise.

| 1.20 | Tegelikkuses on see muutnud seaduslikuks geneetiliselt muundatud põllukultuuride suurema sissetoomise Euroopasse ja kutsunud esile terava kriitika, kuna sellised põllukultuurid ei ole ühildatavad teiste põllukultuuridega ning ei ole teada, kas need on ohutud keskkonnale kui väga eripalgelisele geneetilisele pärandile ning samuti inimeste tervisele. |
| --- | --- |

1.20

Tegelikkuses on see muutnud seaduslikuks geneetiliselt muundatud põllukultuuride suurema sissetoomise Euroopasse ja kutsunud esile terava kriitika, kuna sellised põllukultuurid ei ole ühildatavad teiste põllukultuuridega ning ei ole teada, kas need on ohutud keskkonnale kui väga eripalgelisele geneetilisele pärandile ning samuti inimeste tervisele.

| 1.21 | Ühenduse õigusaktides nimetatakse selgelt juhusliku saastamise ohtu: tunnistatakse, et geneetiliselt muundatud organismide juhuslik kasutuselevõtmine mahepõllu- või tavapärastes kultuurides on “tehniliselt vältimatu” ja nulltolerantsi võimalus on seega välistatud. |
| --- | --- |

1.21

Ühenduse õigusaktides nimetatakse selgelt juhusliku saastamise ohtu: tunnistatakse, et geneetiliselt muundatud organismide juhuslik kasutuselevõtmine mahepõllu- või tavapärastes kultuurides on “tehniliselt vältimatu” ja nulltolerantsi võimalus on seega välistatud.

| 1.22 | Juhuslik saastumine põhjustab tavapäraste põllukultuuride ja mahepõllunduskultuuride tootjatele asjakohaste meetmete rakendamisel täiendavaid kulusid selleks, et vältida saastumist ja mahepõllunduse ohustamist, mille põhiolemus seisneb nii tootmismeetodite kui ka toodete puhtuses. |
| --- | --- |

1.22

Juhuslik saastumine põhjustab tavapäraste põllukultuuride ja mahepõllunduskultuuride tootjatele asjakohaste meetmete rakendamisel täiendavaid kulusid selleks, et vältida saastumist ja mahepõllunduse ohustamist, mille põhiolemus seisneb nii tootmismeetodite kui ka toodete puhtuses.

| 1.23 | Toetada tuleb põhimõtet, et igal põllumajandustootjal on majanduslike algatuste teostamise vabadus, mis lisaks õigusele valida majanduslikult kõige elujõulisem tootmisviis, hõlmab ka vajadust hoida tema poolt toodetavaid põllukultuure eraldi, et vältida vastastikust saastumist. |
| --- | --- |

1.23

Toetada tuleb põhimõtet, et igal põllumajandustootjal on majanduslike algatuste teostamise vabadus, mis lisaks õigusele valida majanduslikult kõige elujõulisem tootmisviis, hõlmab ka vajadust hoida tema poolt toodetavaid põllukultuure eraldi, et vältida vastastikust saastumist.

| 1.24 | Samal ajal tuleb samuti kaitsta tarbija valikuvabadust ostetavate toote osas. Toote rikkumatus tuleb tagada mitte üksnes toote turuleviimisel, vaid ka sellele eelnevas viljelemisetapis, tagades selleks põllumajanduslikus tootmisahelas kultuuride jälgimise ja saastamise vältimise. |
| --- | --- |

1.24

Samal ajal tuleb samuti kaitsta tarbija valikuvabadust ostetavate toote osas. Toote rikkumatus tuleb tagada mitte üksnes toote turuleviimisel, vaid ka sellele eelnevas viljelemisetapis, tagades selleks põllumajanduslikus tootmisahelas kultuuride jälgimise ja saastamise vältimise.

| 1.25 | GMOsid tohib Euroopa Liidus kasvatada või siia sisse vedada ainult vastava loa olemasolul; tervise ja keskkonnaga seotud aspekte reguleerib direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta. |
| --- | --- |

1.25

GMOsid tohib Euroopa Liidus kasvatada või siia sisse vedada ainult vastava loa olemasolul; tervise ja keskkonnaga seotud aspekte reguleerib direktiiv 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta.

| 1.26 | Direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 26a, millega muudeti määrust (EÜ) nr 1829/2003, sedastatakse, et liikmesriigid võivad võtta asjakohased samaaegsusmeetmed, et vältida GMOde tahtmatut sattumist muudesse toodetesse, kuid ei muuda seda kohustuslikuks. |
| --- | --- |

1.26

Direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 26a, millega muudeti määrust (EÜ) nr 1829/2003, sedastatakse, et liikmesriigid võivad võtta asjakohased samaaegsusmeetmed, et vältida GMOde tahtmatut sattumist muudesse toodetesse, kuid ei muuda seda kohustuslikuks.

| 1.27 | Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 22 ei tohi liikmesriigid GMOde turuleviimist keelata, piirata ega takistada juhul, kui vastavad GMOd on lubatud. |
| --- | --- |

1.27

Vastavalt direktiivi 2001/18/EÜ artiklile 22 ei tohi liikmesriigid GMOde turuleviimist keelata, piirata ega takistada juhul, kui vastavad GMOd on lubatud.

| 1.28 | 23. juuli 2003. aasta soovituses 2003/556/EÜ kehtestab komisjon väga olulise tähtsusega suunised. Vastavates põhjendustes:






  a) | komisjon täpsustab, et “kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ sisaldab loamenetluse lõplik nõusolek vajaduse korral konkreetseid samaaegse viljelemise meetmeid keskkonna ja inimeste kaitsmiseks koos juriidilise kohustusega neid meetmeid rakendada”; |
| --- | --- | --- |

1.28

23. juuli 2003. aasta soovituses 2003/556/EÜ kehtestab komisjon väga olulise tähtsusega suunised. Vastavates põhjendustes:

a)

komisjon täpsustab, et “kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ sisaldab loamenetluse lõplik nõusolek vajaduse korral konkreetseid samaaegse viljelemise meetmeid keskkonna ja inimeste kaitsmiseks koos juriidilise kohustusega neid meetmeid rakendada”;

| b) | kahetseb komisjon samaaegse viljelemise vigase rakendamisega kaasnevaid riske, samuti võimaliku majanduskahju ning geneetiliselt muundatud ja muundamata põllukultuuride segamise mõju üle, ning rõhutab seda, kui oluline on segunemise vältimiseks võtta kasutusele kõige sobivamad majandamiseeskirjad; |
| --- | --- |

b)

kahetseb komisjon samaaegse viljelemise vigase rakendamisega kaasnevaid riske, samuti võimaliku majanduskahju ning geneetiliselt muundatud ja muundamata põllukultuuride segamise mõju üle, ning rõhutab seda, kui oluline on segunemise vältimiseks võtta kasutusele kõige sobivamad majandamiseeskirjad;

| c) | komisjon soovitab, et iga liikmesriik võtaks kooskõlas vastavate piirkondade konkreetsete põllumajanduslike eripäradega vastu “riiklikud strateegiad ja head tavad”. |
| --- | --- |

c)

komisjon soovitab, et iga liikmesriik võtaks kooskõlas vastavate piirkondade konkreetsete põllumajanduslike eripäradega vastu “riiklikud strateegiad ja head tavad”.

| 1.29 | Sellest lähtuvalt on nulltolerantsi stsenaarium välistatud, kuna see ei ole lihtsalt teostatav, olgugi, et samaaegset viljelemist on võimalik “heade tavade” abil kaalutletult realiseerida, et vältida “pöördumatuid mõjusid”. |
| --- | --- |

1.29

Sellest lähtuvalt on nulltolerantsi stsenaarium välistatud, kuna see ei ole lihtsalt teostatav, olgugi, et samaaegset viljelemist on võimalik “heade tavade” abil kaalutletult realiseerida, et vältida “pöördumatuid mõjusid”.

võttis täiskogu 67. istungjärgul 6. detsembril 2006. aastal vastu järgmise arvamuse:

2.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

2.1   Eelnevad küsimused

viitab järgmistele probleemidele, mida tuleks käsitleda põllumajanduslike süsteemide samaaegse viljelemise ja põllumajanduse bioloogilisse mitmekesisuse kaitse õige rakendamise ettevalmistamiseks;

2.1.1   Puudulik kontroll

| a) | peab praeguseid kontrollisüsteeme ebapiisavaks ja viitab9. märtsil 2006 nõukogus toimunud eelarutelu tulemustele, milles suurem osa liikmesriike nõudsid EFSA poolt GMOde loamenetluse raames läbiviidud teaduslike hinnangute süsteemi parandamist ning kritiseerisid EFSA meetmete puudulikku sihipärasust ja asjaolu, et EFSA otsustes ei arvestata tihtipeale liikmesriikide teaduslikke hinnanguid. |
| --- | --- |

a)

peab praeguseid kontrollisüsteeme ebapiisavaks ja viitab9. märtsil 2006 nõukogus toimunud eelarutelu tulemustele, milles suurem osa liikmesriike nõudsid EFSA poolt GMOde loamenetluse raames läbiviidud teaduslike hinnangute süsteemi parandamist ning kritiseerisid EFSA meetmete puudulikku sihipärasust ja asjaolu, et EFSA otsustes ei arvestata tihtipeale liikmesriikide teaduslikke hinnanguid.

2.1.2   Riskianalüüsi puudlik menetlus

| a) | toonitab, et direktiiviga 2001/18/EÜ ette nähtud riskianalüüsi teostab sama turul osaleja, kes soovib geneetiliselt muundatud toodet turustada ning liikmesriikide pädevad asutused ja ESFA lihtsalt hindavad esitatud andmete täpsust; |
| --- | --- |

a)

toonitab, et direktiiviga 2001/18/EÜ ette nähtud riskianalüüsi teostab sama turul osaleja, kes soovib geneetiliselt muundatud toodet turustada ning liikmesriikide pädevad asutused ja ESFA lihtsalt hindavad esitatud andmete täpsust;

| b) | peab soovitavaks GMO müügilubade muutmise või tühistamise menetluse lihtsustamist ja karmistamist riskide ilmnemise korral, et takistada jätkuvat tahtlikku edastamist kaubandusvõrku või kasutamist suletud süsteemides müügiloa tühistamise või muutmise ootamise ajal; |
| --- | --- |

b)

peab soovitavaks GMO müügilubade muutmise või tühistamise menetluse lihtsustamist ja karmistamist riskide ilmnemise korral, et takistada jätkuvat tahtlikku edastamist kaubandusvõrku või kasutamist suletud süsteemides müügiloa tühistamise või muutmise ootamise ajal;

| c) | toetab teistsugust järelevalvesüsteemi kogu toote juurutamise ja turule toomise faasis, mis näeks ette kahekordse kontrollmenetluse ja direktiiviga 2001/18/EÜ ette nähtud “lihtsustatud” menetluse rakendamise juhtude vähendamise. |
| --- | --- |

c)

toetab teistsugust järelevalvesüsteemi kogu toote juurutamise ja turule toomise faasis, mis näeks ette kahekordse kontrollmenetluse ja direktiiviga 2001/18/EÜ ette nähtud “lihtsustatud” menetluse rakendamise juhtude vähendamise.

2.1.3   Puudulikud eeskirjad seemnetele

| a) | on arvamusel, et arutelu keskmes on piirvääruse kehtestamine seemnetele ning et samaaegse viljelemise meetod ei saa kõne alla tulla saastunud seemnete puhul; |
| --- | --- |

a)

on arvamusel, et arutelu keskmes on piirvääruse kehtestamine seemnetele ning et samaaegse viljelemise meetod ei saa kõne alla tulla saastunud seemnete puhul;

| b) | samas peab samaaegset viljelemist meetodiks, mis võimaldab igat liiki tootmist ning mille väärtus kahaneks kohe, kui viljelemisel oleks lubatud saastunud seemnete kasutamine. |
| --- | --- |

b)

samas peab samaaegset viljelemist meetodiks, mis võimaldab igat liiki tootmist ning mille väärtus kahaneks kohe, kui viljelemisel oleks lubatud saastunud seemnete kasutamine.

2.1.4   Tavapärase ja mahepõllundusliku põllumajandusliku süsteemi 0,9 % piirvääruse puudulik kaitse

| a) | on arvamusel, et protsentuaalne segunemise ülempiir 0,9 % on vastuolus mahepõllunduse puhtuse põhimõttega; |
| --- | --- |

a)

on arvamusel, et protsentuaalne segunemise ülempiir 0,9 % on vastuolus mahepõllunduse puhtuse põhimõttega;

| b) | on sellest lähtuvalt seisukohal, et kui nulltolerantsi kasutamine on võimatu, siis peab protsentuaalne ülempiiri mahepõllundusele olema väga lähedal nullile ja juhusliku segunemise vältimiseks vajalike meetmete võtmisega tuleb GMOde olemasolu alandada tehniliselt vältimatu tasemeni; |
| --- | --- |

b)

on sellest lähtuvalt seisukohal, et kui nulltolerantsi kasutamine on võimatu, siis peab protsentuaalne ülempiiri mahepõllundusele olema väga lähedal nullile ja juhusliku segunemise vältimiseks vajalike meetmete võtmisega tuleb GMOde olemasolu alandada tehniliselt vältimatu tasemeni;

| c) | peab 0,9 % piirmäära tavapärase põllumajanduse jaoks liiga kõrgeks, kuna aastatepikkuse korduva saastamise korral võib see kaasa tuua keskkonna ja toiduainete tootmisahela reostuse kõrge taseme; |
| --- | --- |

c)

peab 0,9 % piirmäära tavapärase põllumajanduse jaoks liiga kõrgeks, kuna aastatepikkuse korduva saastamise korral võib see kaasa tuua keskkonna ja toiduainete tootmisahela reostuse kõrge taseme;

2.1.5   Puudulik kaitseklausel ainsa korrigeerimismeetodina ohtude puhul tervisele ja keskkonnale

| a) | tuletab meelde, et direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 23 näeb Euroopa õigusakt ette kaitseklausli kui meetodi ettevaatuspõhimõtte vahetu kohaldamise ennetamiseks ning see kaitseklausel põhineb kõnealuse direktiivi sissejuhatava osa põhjendustele 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22 ja 56; |
| --- | --- |

a)

tuletab meelde, et direktiivi 2001/18/EÜ artiklis 23 näeb Euroopa õigusakt ette kaitseklausli kui meetodi ettevaatuspõhimõtte vahetu kohaldamise ennetamiseks ning see kaitseklausel põhineb kõnealuse direktiivi sissejuhatava osa põhjendustele 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22 ja 56;

| b) | kahetseb, et meetod on üleliia keerukas ja peab soovitavaks, et võimalus kasutada kaitseklauslit, mis on praegu ainult liikmesriikidel, laiendatakse detsentraliseerimise või delegeerimise kaudu — siseriiklike eeskirjade vahendusel — ka kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele; |
| --- | --- |

b)

kahetseb, et meetod on üleliia keerukas ja peab soovitavaks, et võimalus kasutada kaitseklauslit, mis on praegu ainult liikmesriikidel, laiendatakse detsentraliseerimise või delegeerimise kaudu — siseriiklike eeskirjade vahendusel — ka kohalikele ja piirkondlikele ametiasutustele;

| c) | juhib tähelepanu sellele, et EÜ asutamislepingu artikli 95 lõige 5 võimaldaks põhimõtteliselt täiendavaid kaitsemeetmeid ning avaldab kahetsust komisjoni piiravate otsuste üle liikmesriikide nende meetmete osas, mis tuginevad nimetatud sättele. |
| --- | --- |

c)

juhib tähelepanu sellele, et EÜ asutamislepingu artikli 95 lõige 5 võimaldaks põhimõtteliselt täiendavaid kaitsemeetmeid ning avaldab kahetsust komisjoni piiravate otsuste üle liikmesriikide nende meetmete osas, mis tuginevad nimetatud sättele.

2.2   Üldised märkused komisjoni teatise kohta

| 2.2.1 | rõhutab liikmesriikidevahelise tiheda koostöö ja samaaegset viljelemist käsitlevate teadusuuringute tulemuste vahetuse olulisust; |
| --- | --- |

2.2.1

rõhutab liikmesriikidevahelise tiheda koostöö ja samaaegset viljelemist käsitlevate teadusuuringute tulemuste vahetuse olulisust;

| 2.2.2 | peab elutähtsaks, et samaaegsusmeetmetes säiliks põllumajandusliku tootmise liikide ja meetodite mitmekesisus ja seega ka valikuvabadus põllumajandustootjate ja tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

2.2.2

peab elutähtsaks, et samaaegsusmeetmetes säiliks põllumajandusliku tootmise liikide ja meetodite mitmekesisus ja seega ka valikuvabadus põllumajandustootjate ja tarbijate jaoks;

| 2.2.3 | toonitab vajadust tagada turul osalejatele ja avalikkusele täielik ja objektiivne teave GMOde ning samaaegse viljelemise kohta; |
| --- | --- |

2.2.3

toonitab vajadust tagada turul osalejatele ja avalikkusele täielik ja objektiivne teave GMOde ning samaaegse viljelemise kohta;

| 2.2.4 | rõhutab tõsiasja, et geneetiliselt muundatud põllukultuuride osas saadud kogemused on Euroopa Liidus väga piiratud; |
| --- | --- |

2.2.4

rõhutab tõsiasja, et geneetiliselt muundatud põllukultuuride osas saadud kogemused on Euroopa Liidus väga piiratud;

| 2.2.5 | toetab komisjoni kavatsust saada rohkem teavet riiklike vastutussüsteemide kohta ja selle kohta, millist mõju need samaaegse viljelemise standarditele avaldavad; |
| --- | --- |

2.2.5

toetab komisjoni kavatsust saada rohkem teavet riiklike vastutussüsteemide kohta ja selle kohta, millist mõju need samaaegse viljelemise standarditele avaldavad;

| 2.2.6 | rõhutab tõsiasja, et neljas liikmesriigis vastutavad samaaegset viljelemist käsitleva seadusandluse eest ka piirkonnad, samas kui teistel juhtudel vastutavad piirkondlikud ja/või kohalikud omavalitsused samaaegsusmeetmete rakendamise eest; |
| --- | --- |

2.2.6

rõhutab tõsiasja, et neljas liikmesriigis vastutavad samaaegset viljelemist käsitleva seadusandluse eest ka piirkonnad, samas kui teistel juhtudel vastutavad piirkondlikud ja/või kohalikud omavalitsused samaaegsusmeetmete rakendamise eest;

| 2.2.7 | meenutab ja toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohta, kes viitab oma samaaegse viljelemise teemat käsitlevas arvamuses vajadusele rakendada looduskaitsealade kaitsemeetmeid kooskõlas direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loomastiku ja taimestiku kohta) ja direktiiviga 79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) ning teiste ökoloogiliselt tundlike alade kaitsmiseks riiklikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

2.2.7

meenutab ja toetab Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee seisukohta, kes viitab oma samaaegse viljelemise teemat käsitlevas arvamuses vajadusele rakendada looduskaitsealade kaitsemeetmeid kooskõlas direktiiviga 92/43/EMÜ (looduslike elupaikade ning loomastiku ja taimestiku kohta) ja direktiiviga 79/409/EMÜ (loodusliku linnustiku kaitse kohta) ning teiste ökoloogiliselt tundlike alade kaitsmiseks riiklikul ja kohalikul tasandil;

| 2.2.8 | rõhutab, et GMO katsetesse kaasatud Lazio maakonna osades läbi viidud avalikud uuringud on näidanud, et GMOd võivad jääda pinnasesse, seda eriti teatavate pinnase- ja kliimatingimuste korral, ning võivad samas pinnasest vette imbuda; |
| --- | --- |

2.2.8

rõhutab, et GMO katsetesse kaasatud Lazio maakonna osades läbi viidud avalikud uuringud on näidanud, et GMOd võivad jääda pinnasesse, seda eriti teatavate pinnase- ja kliimatingimuste korral, ning võivad samas pinnasest vette imbuda;

| 2.2.9 | leiab, et ainus viis hinnata konkreetse GMO viljelemisega kaasnevaid riske tõeliselt põhjalikult ja sõltumatult on teha seda kohapeal ja konkreetsete uuringute kaudu; |
| --- | --- |

2.2.9

leiab, et ainus viis hinnata konkreetse GMO viljelemisega kaasnevaid riske tõeliselt põhjalikult ja sõltumatult on teha seda kohapeal ja konkreetsete uuringute kaudu;

| 2.2.10 | rõhutab tõsiasja, et mitmed kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on astunud välja geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise vastu oma territooriumil ning kuulutanud oma territooriumid GMO-vabaks alaks, ning et need omavalitsused on loonud võrgustikke, nagu näiteks 40 GMO-vabast piirkonnast ja kohalikust omavalitsusest koosnev võrgustik. Üksikud piirkondlikud omavalitsused on samuti üritanud oma staatust GMO-vaba alana seadusesse kirja panna. Selliste meetmete lubatavus on hetkel komisjoni ja Ülem-Austria liidumaa vahelise kohtuvaidluse teema Euroopa Kohtus. |
| --- | --- |

2.2.10

rõhutab tõsiasja, et mitmed kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on astunud välja geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise vastu oma territooriumil ning kuulutanud oma territooriumid GMO-vabaks alaks, ning et need omavalitsused on loonud võrgustikke, nagu näiteks 40 GMO-vabast piirkonnast ja kohalikust omavalitsusest koosnev võrgustik. Üksikud piirkondlikud omavalitsused on samuti üritanud oma staatust GMO-vaba alana seadusesse kirja panna. Selliste meetmete lubatavus on hetkel komisjoni ja Ülem-Austria liidumaa vahelise kohtuvaidluse teema Euroopa Kohtus.

2.3   Olemasolevatele eraldamismeetodite ja -tavade edasiarendamine

| 2.3.1 | märgib, et komisjoni teatises rõhutatakse “praktilise kogemuse piiratust geneetiliselt muundatud põllukultuuride osas”; |
| --- | --- |

2.3.1

märgib, et komisjoni teatises rõhutatakse “praktilise kogemuse piiratust geneetiliselt muundatud põllukultuuride osas”;

| 2.3.2 | rõhutab seetõttu, et puuduvad eraldamismeetodid ja -tavad, mis oleksid heaks kiidetud ilma reservatsioonideta ja mida oleks võimalik järgida ohutu samaaegse viljelemise tagamiseks; |
| --- | --- |

2.3.2

rõhutab seetõttu, et puuduvad eraldamismeetodid ja -tavad, mis oleksid heaks kiidetud ilma reservatsioonideta ja mida oleks võimalik järgida ohutu samaaegse viljelemise tagamiseks;

2.4   Proportsionaalsus

| 2.4.1 | juhib tähelepanu sellele, et komisjoni soovituses 2003/556/EÜ kasutati proportsionaalsuse kriteeriumit põhimõttena, mille kohaselt peavad samaaegsusmeetmed olema tõhusad, tasuvad ja proportsionaalsed; |
| --- | --- |

2.4.1

juhib tähelepanu sellele, et komisjoni soovituses 2003/556/EÜ kasutati proportsionaalsuse kriteeriumit põhimõttena, mille kohaselt peavad samaaegsusmeetmed olema tõhusad, tasuvad ja proportsionaalsed;

| 2.4.2 | juhib siiski tähelepanu sellele, et määruses kehtestatud nn tehniliselt vältimatu segunemise jaoks lubatud piirmäärad kehtivad vaid selle piiri kindlaksmääramiseks, alates millest muutub märgistamine kohustuslikuks, kuid kõnealused piirmäärad ei ole kehtestatud samaaegsele viljelemisele; |
| --- | --- |

2.4.2

juhib siiski tähelepanu sellele, et määruses kehtestatud nn tehniliselt vältimatu segunemise jaoks lubatud piirmäärad kehtivad vaid selle piiri kindlaksmääramiseks, alates millest muutub märgistamine kohustuslikuks, kuid kõnealused piirmäärad ei ole kehtestatud samaaegsele viljelemisele;

2.5   Sobiv ulatus

| 2.5.1 | märgib, et samaaegse viljelemise ulatuse osas sedastatakse aruandes, et liikmesriikide lähenemiste kohaselt rakendatakse riiklike kavu tavaliselt suhteliselt väikeses mastaabis ja reeglina kokkuleppel naabruses asuvate ettevõtetega ning neid meetmeid ei rakendata piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

2.5.1

märgib, et samaaegse viljelemise ulatuse osas sedastatakse aruandes, et liikmesriikide lähenemiste kohaselt rakendatakse riiklike kavu tavaliselt suhteliselt väikeses mastaabis ja reeglina kokkuleppel naabruses asuvate ettevõtetega ning neid meetmeid ei rakendata piirkondlikul tasandil;

| 2.5.2 | leiab seetõttu, et rakendustasandi võimalustena ei ole kaugeltki veel mõeldavad meetmed, mida ei ole veel piisavalt katsetatud suurel alal ja pika aja jooksul; |
| --- | --- |

2.5.2

leiab seetõttu, et rakendustasandi võimalustena ei ole kaugeltki veel mõeldavad meetmed, mida ei ole veel piisavalt katsetatud suurel alal ja pika aja jooksul;

| 2.5.3 | toonitab, et praeguste teaduslike uurimiste taustal ning kehtivas õiguslikus raamistikus on piirkond või kohalik omavalitsus, kuid mitte üksiku põllumajandusettevõte optimaalne tasand samaaegse viljelemise rakendamiseks; |
| --- | --- |

2.5.3

toonitab, et praeguste teaduslike uurimiste taustal ning kehtivas õiguslikus raamistikus on piirkond või kohalik omavalitsus, kuid mitte üksiku põllumajandusettevõte optimaalne tasand samaaegse viljelemise rakendamiseks;

2.6   Vastutuseeskirjad

| 2.6.1 | võtab teadmiseks komisjoni väite, et paljudes liikmesriikides kuulub GMOdest tingitud juhusliku saastumise tulemusel tekkinud majanduskahju tsiviilõigusliku vastutuse alla; |
| --- | --- |

2.6.1

võtab teadmiseks komisjoni väite, et paljudes liikmesriikides kuulub GMOdest tingitud juhusliku saastumise tulemusel tekkinud majanduskahju tsiviilõigusliku vastutuse alla;

| 2.6.2 | rõhutab siiski, et see ei ole ainuke lähenemisviis, mida tuleb kohustuslikus korras järgida, kuna soovitus annab igale liikmesriigile teatava valikuvabaduse ning võimalik on rakendada ka tsiviil- või haldusõigusliku vastutust; |
| --- | --- |

2.6.2

rõhutab siiski, et see ei ole ainuke lähenemisviis, mida tuleb kohustuslikus korras järgida, kuna soovitus annab igale liikmesriigile teatava valikuvabaduse ning võimalik on rakendada ka tsiviil- või haldusõigusliku vastutust;

| 2.6.3 | kahetseb lisaks seda, et direktiivi 2001/18/EÜ sätted ei piira siseriiklike õigusaktide kohaldamist keskkonnavastutuse valdkonnas; |
| --- | --- |

2.6.3

kahetseb lisaks seda, et direktiivi 2001/18/EÜ sätted ei piira siseriiklike õigusaktide kohaldamist keskkonnavastutuse valdkonnas;

2.7   Seire ja hindamine

| 2.7.1 | viitab sellele, et komisjon peab oma soovituses vajalikuks kontrollida ja hinnata pidevalt majandamiseeskirju ja samaaegsusmeetmeid ning kohustab tegelikult liikmesriike kehtestama kohased kontrolli- ja inspekteerimissüsteemid; |
| --- | --- |

2.7.1

viitab sellele, et komisjon peab oma soovituses vajalikuks kontrollida ja hinnata pidevalt majandamiseeskirju ja samaaegsusmeetmeid ning kohustab tegelikult liikmesriike kehtestama kohased kontrolli- ja inspekteerimissüsteemid;

| 2.7.2 | võtab teadmiseks, et nagu komisjon märgib, ei ole suurem osa liikmesriike veel koostanud seire- ja hindamiskavu seoses GMOde viljelemise vähesusega; |
| --- | --- |

2.7.2

võtab teadmiseks, et nagu komisjon märgib, ei ole suurem osa liikmesriike veel koostanud seire- ja hindamiskavu seoses GMOde viljelemise vähesusega;

| 2.7.3 | märgib murega, et liikmesriikides, kus geneetiliselt muundatud ja muundamata söödast lähtuvalt on erinevus vastavas turuväärtuses ja/või kus piirkonnale iseloomulikud tooted või kaitstud päritolumärgistusega tooted on rahvusliku uhkuse ja lisaväärtuse üks allikaid, tooks geneetiliselt muundatud ja muundamata toodete turgude eraldamine kaasa tarbijate huvi ning seega ka turuhinna languse ja võimalikke majanduslikke kahjusid; |
| --- | --- |

2.7.3

märgib murega, et liikmesriikides, kus geneetiliselt muundatud ja muundamata söödast lähtuvalt on erinevus vastavas turuväärtuses ja/või kus piirkonnale iseloomulikud tooted või kaitstud päritolumärgistusega tooted on rahvusliku uhkuse ja lisaväärtuse üks allikaid, tooks geneetiliselt muundatud ja muundamata toodete turgude eraldamine kaasa tarbijate huvi ning seega ka turuhinna languse ja võimalikke majanduslikke kahjusid;

2.8   Mahepõllunduskultuurid

| 2.8.1 | märgib, kuid ei nõustu asjaoluga, et GMOsid sisaldavaid tooteid reguleerivates ühenduse õigusaktides kehtestatud tahtmatu olemasolu piirmäärad kehtivad ilma erinevuseta nii tavapärastele kui ka mahepõllunduslikele toodetele; |
| --- | --- |

2.8.1

märgib, kuid ei nõustu asjaoluga, et GMOsid sisaldavaid tooteid reguleerivates ühenduse õigusaktides kehtestatud tahtmatu olemasolu piirmäärad kehtivad ilma erinevuseta nii tavapärastele kui ka mahepõllunduslikele toodetele;

| 2.8.2 | rõhutab, et mahepõllumajanduslikku tootmist käsitleva määruse kohaselt on GMOde kasutamine mahepõllumajanduses täielikult keelatud ja et sel põhjusel ei tohi tootmisprotsessis kasutada materjali, sealhulgas seemneid, mille märgistus viitab GMOde sisaldusele; |
| --- | --- |

2.8.2

rõhutab, et mahepõllumajanduslikku tootmist käsitleva määruse kohaselt on GMOde kasutamine mahepõllumajanduses täielikult keelatud ja et sel põhjusel ei tohi tootmisprotsessis kasutada materjali, sealhulgas seemneid, mille märgistus viitab GMOde sisaldusele;

| 2.8.3 | lisab, et komisjon ei maini sõnagagi mahepõllumajanduslikku tootmist; |
| --- | --- |

2.8.3

lisab, et komisjon ei maini sõnagagi mahepõllumajanduslikku tootmist;

| 2.8.4 | rõhutab, et mahepõllumajanduslikus tootmises peab ilmtingimata kehtima piirmäär, mis on võimalikult lähedal nulltolerantsile; |
| --- | --- |

2.8.4

rõhutab, et mahepõllumajanduslikus tootmises peab ilmtingimata kehtima piirmäär, mis on võimalikult lähedal nulltolerantsile;

2.9   Seemnete puhtuse standardid

| 2.9.1 | märgib, et seemned on biotehnoloogiliste uuenduste tahtliku või tahtmatu levitamise vahend põllukultuuride vahel ja keskkonnas üldiselt, ning sel põhjusel on nad samaaegse viljelemise valdkonnas väga oluliseks muutujaks; |
| --- | --- |

2.9.1

märgib, et seemned on biotehnoloogiliste uuenduste tahtliku või tahtmatu levitamise vahend põllukultuuride vahel ja keskkonnas üldiselt, ning sel põhjusel on nad samaaegse viljelemise valdkonnas väga oluliseks muutujaks;

| 2.9.2 | meenutab Euroopa Parlamendi resolutsioonis 2003/2098(INI) väljendatud seisukohta, et teave GMOde esinemise kohta seemnetes on direktiivi 2001/18/EÜ õige rakendamise seisukohalt väga oluline, eelkõige pidades silmas kontrolli GMOde kahjulike mõjude kohta inimeste tervisele ja keskkonnale, samuti jälgitavust ja erakorralisi meetmeid; |
| --- | --- |

2.9.2

meenutab Euroopa Parlamendi resolutsioonis 2003/2098(INI) väljendatud seisukohta, et teave GMOde esinemise kohta seemnetes on direktiivi 2001/18/EÜ õige rakendamise seisukohalt väga oluline, eelkõige pidades silmas kontrolli GMOde kahjulike mõjude kohta inimeste tervisele ja keskkonnale, samuti jälgitavust ja erakorralisi meetmeid;

2.10   Meetmete valik

| 2.10.1 | peab vajalikuks teha kindlaks kõige sobivamad meetmed, mille abil on võimalik tagada samaaegne viljelemine, mille puhul risk on üliväike või vähemalt võimalikult väike; |
| --- | --- |

2.10.1

peab vajalikuks teha kindlaks kõige sobivamad meetmed, mille abil on võimalik tagada samaaegne viljelemine, mille puhul risk on üliväike või vähemalt võimalikult väike;

| 2.10.2 | rõhutab, et heade tavadena on võimalik määratleda selliseid eraldi viljelemise meetodeid, mis võimaldavad samaaegset viljelemist; |
| --- | --- |

2.10.2

rõhutab, et heade tavadena on võimalik määratleda selliseid eraldi viljelemise meetodeid, mis võimaldavad samaaegset viljelemist;

| 2.10.3 | nõustub tähelepanekuga, et heade tavade ja meetmete kindlakstegemise ja kohaldamise osas on teaduslikud andmed ja praktilised kogemused piiratud ning seetõttu peaks nende meetmete rakendamine olema piiratud ja valikuline; |
| --- | --- |

2.10.3

nõustub tähelepanekuga, et heade tavade ja meetmete kindlakstegemise ja kohaldamise osas on teaduslikud andmed ja praktilised kogemused piiratud ning seetõttu peaks nende meetmete rakendamine olema piiratud ja valikuline;

| 2.10.4 | viitab sellele, et komisjoni poolt täpselt esile toodud meetmete põhjal, mis tuleb võtta kasutusele ettevaatuspõhimõtte tagamiseks samaaegse viljelemise rakendamisel, võib oletada, et vajalik täpsuse määr võib muuta samaaegse viljelemise realiseerimise võimatuks või vähemalt nii keeruliseks ja kulukaks, et see muutub ebamajanduslikuks; |
| --- | --- |

2.10.4

viitab sellele, et komisjoni poolt täpselt esile toodud meetmete põhjal, mis tuleb võtta kasutusele ettevaatuspõhimõtte tagamiseks samaaegse viljelemise rakendamisel, võib oletada, et vajalik täpsuse määr võib muuta samaaegse viljelemise realiseerimise võimatuks või vähemalt nii keeruliseks ja kulukaks, et see muutub ebamajanduslikuks;

| 2.10.5 | tuletab meelde, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab oma juba eelpool mainitud samaaegset viljelemist käsitlevas arvamuses, et GMOde viljelemine keelataks juhul, kui see muudab samadesse või seotud põllukultuuridesse kuuluvate toodete tavapärase kasvatamise võimatuks või asjatult raskeks; |
| --- | --- |

2.10.5

tuletab meelde, et Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee soovitab oma juba eelpool mainitud samaaegset viljelemist käsitlevas arvamuses, et GMOde viljelemine keelataks juhul, kui see muudab samadesse või seotud põllukultuuridesse kuuluvate toodete tavapärase kasvatamise võimatuks või asjatult raskeks;

| 2.10.6 | jagab Euroopa Parlamendi resolutsioonis 2003/2098(INI) väljendatud seisukohta, mille kohaselt vabatahtlik või regionaalselt piiratud GMOde viljelemisest loobumine võib olla kõige tõhusam ja kõige vähem kulukas meede samaaegse viljelemise tagamiseks; |
| --- | --- |

2.10.6

jagab Euroopa Parlamendi resolutsioonis 2003/2098(INI) väljendatud seisukohta, mille kohaselt vabatahtlik või regionaalselt piiratud GMOde viljelemisest loobumine võib olla kõige tõhusam ja kõige vähem kulukas meede samaaegse viljelemise tagamiseks;

| 2.10.7 | peab komisjoni lähenemisviisi võrreldes soovitusega 2003/556/EÜ liialt tagasihoidlikuks, eriti arvestades tõsiasja, et alates 2003. aastast on teadusuuringud andnud vaid vähesel määral uusi teadmisi ning kogemusi samaaegse viljelemise kasutamise kohta on jätkuvalt vähe; leiab seetõttu, et hädavajalik on oodata kaalukamaid teaduslikke tulemusi keskmises ja pikas perspektiivis, kuni teaduslikud uurimused on paljudes riikides lõpule viidud; |
| --- | --- |

2.10.7

peab komisjoni lähenemisviisi võrreldes soovitusega 2003/556/EÜ liialt tagasihoidlikuks, eriti arvestades tõsiasja, et alates 2003. aastast on teadusuuringud andnud vaid vähesel määral uusi teadmisi ning kogemusi samaaegse viljelemise kasutamise kohta on jätkuvalt vähe; leiab seetõttu, et hädavajalik on oodata kaalukamaid teaduslikke tulemusi keskmises ja pikas perspektiivis, kuni teaduslikud uurimused on paljudes riikides lõpule viidud;

| 2.10.8 | rõhutab sellega seoses vajadust, et Euroopa Komisjon määratleks spetsiaalsed vahendid teadusuuringute rahastamiseks, et oleks võimalik hinnata GVOde sotsiaal-majanduslikke mõjusid piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

2.10.8

rõhutab sellega seoses vajadust, et Euroopa Komisjon määratleks spetsiaalsed vahendid teadusuuringute rahastamiseks, et oleks võimalik hinnata GVOde sotsiaal-majanduslikke mõjusid piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 2.10.9 | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühtsete halduspiirkondadena kõige sobivam tasand selleks, et hinnata igas piirkondlikus kontekstis geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasutuselevõtmise mõju, et kavandada samaaegsusmeetmeid, mis on kooskõlas säästva arengu põhimõttega, ning et lepitada kohalikke huvisid ning reguleerida võimalikke lahendusi; |
| --- | --- |

2.10.9

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on ühtsete halduspiirkondadena kõige sobivam tasand selleks, et hinnata igas piirkondlikus kontekstis geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasutuselevõtmise mõju, et kavandada samaaegsusmeetmeid, mis on kooskõlas säästva arengu põhimõttega, ning et lepitada kohalikke huvisid ning reguleerida võimalikke lahendusi;

2.11   Riskijuhtimine

| 2.11.1 | võtab teadmiseks, et kuigi juba lubatud GMOsid sisaldavaid tooteid võib keelustada vaid määruse 2001/18/EÜ artikli 23 alusel või vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 või 5, peavad need olema kooskõlas samaaegse viljelemise rakendamise ettevaatuspõhimõtetega; |
| --- | --- |

2.11.1

võtab teadmiseks, et kuigi juba lubatud GMOsid sisaldavaid tooteid võib keelustada vaid määruse 2001/18/EÜ artikli 23 alusel või vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 95 lõikele 4 või 5, peavad need olema kooskõlas samaaegse viljelemise rakendamise ettevaatuspõhimõtetega;

| 2.11.2 | juhib tähelepanu tõsiasjale, et kui keskkonna või tervisega seotud risk avastatakse pärast müügiloa andmist, on võimalik algatada menetlus müügiloa tühistamiseks või müügiloa väljastamise tingimuste muutmiseks; rõhutab lisaks, et võttes arvesse teadusuuringute pidevat arengut, saab tulevikus kindlaks teha sellised riskid, mille avastamine ei ole praegu teaduslikult võimalik; |
| --- | --- |

2.11.2

juhib tähelepanu tõsiasjale, et kui keskkonna või tervisega seotud risk avastatakse pärast müügiloa andmist, on võimalik algatada menetlus müügiloa tühistamiseks või müügiloa väljastamise tingimuste muutmiseks; rõhutab lisaks, et võttes arvesse teadusuuringute pidevat arengut, saab tulevikus kindlaks teha sellised riskid, mille avastamine ei ole praegu teaduslikult võimalik;

| 2.11.3 | leiab, et riskide ilmnemise korral on lubade muutmise või tühistamise menetlus liiga pikk ja keeruline ning kehtiv järelevalvesüsteem ei ole piisav; viitab riskidele, mis kaasnevad tahtliku edastamisega kaubandusvõrku või kasutamisega suletud süsteemides müügiloa tühistamise või muutmise ootamise ajal; |
| --- | --- |

2.11.3

leiab, et riskide ilmnemise korral on lubade muutmise või tühistamise menetlus liiga pikk ja keeruline ning kehtiv järelevalvesüsteem ei ole piisav; viitab riskidele, mis kaasnevad tahtliku edastamisega kaubandusvõrku või kasutamisega suletud süsteemides müügiloa tühistamise või muutmise ootamise ajal;

| 2.11.4 | juhib tähelepanu asjaolule, et mõnedes riikides, kus on juba aastaid kasvatatud geneetiliselt muundatud põllukultuure, valitseb tendents uuesti üle vaadata seisukohad teatud keskkondade ja põllukultuuride taastamise osas, mida on ohustanud geneetiliselt muundatud taimede suhtes resistentsed parasiidid. |
| --- | --- |

2.11.4

juhib tähelepanu asjaolule, et mõnedes riikides, kus on juba aastaid kasvatatud geneetiliselt muundatud põllukultuure, valitseb tendents uuesti üle vaadata seisukohad teatud keskkondade ja põllukultuuride taastamise osas, mida on ohustanud geneetiliselt muundatud taimede suhtes resistentsed parasiidid.

3.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 3.1 | nõuab, et eelkõige sätestataks korrektsioonimeetmed punktis 2.1 toodud eelnevatele küsimustele. Süsteemide samaaegse viljelemise õige rakendamise esimeseks sammuks on: järelevalve uued menetlused, tervise- ja keskkonnariskide hindamine, sordipuhtus, kaitseklausli ülekandmine, teaduslike uurimuste tulemuste kohaselt heade tavade võimalik rakendamine keskmises ja pikas perspektiivis ja protsentuaalse tolerantsi piirmäära uuesti määratlemine; Nimetatud korrektsioonimeetmete jõustumiseni kehtivad praegused, liikmesriikide poolt vastavalt ettevaatuspõhimõttele kehtestatud keelud teatud GMO toodetele; |
| --- | --- |

3.1

nõuab, et eelkõige sätestataks korrektsioonimeetmed punktis 2.1 toodud eelnevatele küsimustele. Süsteemide samaaegse viljelemise õige rakendamise esimeseks sammuks on: järelevalve uued menetlused, tervise- ja keskkonnariskide hindamine, sordipuhtus, kaitseklausli ülekandmine, teaduslike uurimuste tulemuste kohaselt heade tavade võimalik rakendamine keskmises ja pikas perspektiivis ja protsentuaalse tolerantsi piirmäära uuesti määratlemine; Nimetatud korrektsioonimeetmete jõustumiseni kehtivad praegused, liikmesriikide poolt vastavalt ettevaatuspõhimõttele kehtestatud keelud teatud GMO toodetele;

| 3.2 | toetab looduskaitsealade ja teiste ökoloogiliselt tundlike alade kaitseks vajalike meetmete rakendamist riiklikul ja kohalikul tasandil, nii nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõudis seda oma samaaegset viljelemist käsitlevas arvamuses (CESE 1656/2004); |
| --- | --- |

3.2

toetab looduskaitsealade ja teiste ökoloogiliselt tundlike alade kaitseks vajalike meetmete rakendamist riiklikul ja kohalikul tasandil, nii nagu Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee nõudis seda oma samaaegset viljelemist käsitlevas arvamuses (CESE 1656/2004);

| 3.3 | peab vajalikuks Euroopa Toiduohutusameti ja pädevate siseriiklike, samaaegse viljelemise valdkonnas pädevust omavate ametiasutuste vahelist tihedamat koostööd, ning ootab, et komisjon jätkaks juba valitud kursi järgimist; |
| --- | --- |

3.3

peab vajalikuks Euroopa Toiduohutusameti ja pädevate siseriiklike, samaaegse viljelemise valdkonnas pädevust omavate ametiasutuste vahelist tihedamat koostööd, ning ootab, et komisjon jätkaks juba valitud kursi järgimist;

| 3.4 | toetab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste aktiivse osalemise vajadust samaaegset viljelemist käsitlevates konsultatsioonimenetlustes ning palub komisjonil järjepidevamalt ja ulatuslikumalt arvestada piirkondliku ja kohaliku mõõtmega 2008. aastasse kavandatud aruandes; |
| --- | --- |

3.4

toetab piirkondlike ja kohalike omavalitsuste aktiivse osalemise vajadust samaaegset viljelemist käsitlevates konsultatsioonimenetlustes ning palub komisjonil järjepidevamalt ja ulatuslikumalt arvestada piirkondliku ja kohaliku mõõtmega 2008. aastasse kavandatud aruandes;

| 3.5 | nõuab komitee kaasamist ühenduse eeskirjade väljatöötamise protsessi, mis peaks aitama kaasa samaaegse viljelemise rakendamise eelnevate küsimuste lahendamisele, et saavutada autonoomsed, ent siiski teineteise suhtes kooskõlastatud seisukohti ja vältida selgelt erinevaid rangeid eeskirju, mis võiva põhjustada ebaharilike kapitalivoogude investeerimist piirkondadesse, kus õigusaktid ei ole nii ranged; |
| --- | --- |

3.5

nõuab komitee kaasamist ühenduse eeskirjade väljatöötamise protsessi, mis peaks aitama kaasa samaaegse viljelemise rakendamise eelnevate küsimuste lahendamisele, et saavutada autonoomsed, ent siiski teineteise suhtes kooskõlastatud seisukohti ja vältida selgelt erinevaid rangeid eeskirju, mis võiva põhjustada ebaharilike kapitalivoogude investeerimist piirkondadesse, kus õigusaktid ei ole nii ranged;

| 3.6 | palub kõigil liikmesriikidel koostada seire- ja hindamiskavad, mis on kooskõlas vastuvõetavate majandamiseeskirjade ja vahenditega; |
| --- | --- |

3.6

palub kõigil liikmesriikidel koostada seire- ja hindamiskavad, mis on kooskõlas vastuvõetavate majandamiseeskirjade ja vahenditega;

| 3.7 | nõuab, et enne GMOde kasutuselevõtmist viidaks mingil kindlal maa-alal läbi vastavad uuringud ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks programmid ja vahendid, et anda maksimaalne tehniline ja rahaline toetus teadusuuringutele, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

3.7

nõuab, et enne GMOde kasutuselevõtmist viidaks mingil kindlal maa-alal läbi vastavad uuringud ja kutsub komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks programmid ja vahendid, et anda maksimaalne tehniline ja rahaline toetus teadusuuringutele, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 3.8 | rõhutab seda, et samaaegset viljelemist käsitlevates siseriiklikes ja piirkondlikes õigusaktides tuleks selgelt viidata ettevaatuspõhimõttele; |
| --- | --- |

3.8

rõhutab seda, et samaaegset viljelemist käsitlevates siseriiklikes ja piirkondlikes õigusaktides tuleks selgelt viidata ettevaatuspõhimõttele;

| 3.9 | palub komisjonil õigusloomega seotud ettepanekute koostamisel võtta asjakohaselt arvesse:






  a) | vajadust ühtlustada juhusliku segunemise võimaluse välistamiseks siseriiklikke ja kohalikke näitajaid minimaalsete eraldamisdistantside osas, pidades samas kinni subsidiaarsuse põhimõttest; |
| --- | --- | --- |

3.9

palub komisjonil õigusloomega seotud ettepanekute koostamisel võtta asjakohaselt arvesse:

a)

vajadust ühtlustada juhusliku segunemise võimaluse välistamiseks siseriiklikke ja kohalikke näitajaid minimaalsete eraldamisdistantside osas, pidades samas kinni subsidiaarsuse põhimõttest;

| b) | ühenduse piirialade ja piirialase impordi eeskirju, kooskõlas Cartagena protokolli sätetega; |
| --- | --- |

b)

ühenduse piirialade ja piirialase impordi eeskirju, kooskõlas Cartagena protokolli sätetega;

| c) | et ühenduse ühtsete piirväärtuste määratlus traditsioonilisele põllumajandustootmisele oleks alla 0,9 % ja nulltolerantsile nii lähedal kui võimalik. Seemnete ja mahepõllundusliku tootmise puhul peaks piirväärtus olema null. |
| --- | --- |

c)

et ühenduse ühtsete piirväärtuste määratlus traditsioonilisele põllumajandustootmisele oleks alla 0,9 % ja nulltolerantsile nii lähedal kui võimalik. Seemnete ja mahepõllundusliku tootmise puhul peaks piirväärtus olema null.

| d) | tõsiasja, et heade tavade loetelu koostamine ja eraldamismeetodeid ning põllukultuuride ja seemnete tootmist käsitlevate teaduslike ja majanduslike andmete hindamine võib osutuda ületamatuks — pigem empiiriliseks kui ideoloogiliseks — takistuseks süsteemide samaaegse viljelemise elluviimisel: teatud tingimustel osutub samaaegne viljelemine ebapraktiliseks ja ebamajanduslikuks; |
| --- | --- |

d)

tõsiasja, et heade tavade loetelu koostamine ja eraldamismeetodeid ning põllukultuuride ja seemnete tootmist käsitlevate teaduslike ja majanduslike andmete hindamine võib osutuda ületamatuks — pigem empiiriliseks kui ideoloogiliseks — takistuseks süsteemide samaaegse viljelemise elluviimisel: teatud tingimustel osutub samaaegne viljelemine ebapraktiliseks ja ebamajanduslikuks;

| e) | tõsiasja, et on olemas oma territooriumil siduva autonoomse seadusandliku võimuga homogeensed haldusüksused, kelle seadusandlik autonoomia põhineb kas siseriiklikel seadustel või põhiseadusel, ning kes vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ei saa järgida ettevaatusabinõusid ja häid tavasid ning et peab olema võimalus kasutada toodete puhul GMO-vaba staatust; |
| --- | --- |

e)

tõsiasja, et on olemas oma territooriumil siduva autonoomse seadusandliku võimuga homogeensed haldusüksused, kelle seadusandlik autonoomia põhineb kas siseriiklikel seadustel või põhiseadusel, ning kes vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ei saa järgida ettevaatusabinõusid ja häid tavasid ning et peab olema võimalus kasutada toodete puhul GMO-vaba staatust;

| 3.10 | kutsub liikmesriike ja piirkondi üles tagama piiriülest koostööd naaberaladega, et kindlustada samaaegsusmeetmete tõhus toimimine piirialadel. |
| --- | --- |

3.10

kutsub liikmesriike ja piirkondi üles tagama piiriülest koostööd naaberaladega, et kindlustada samaaegsusmeetmete tõhus toimimine piirialadel.

| 3.11 | soovitab seoses sellega komisjonil luua veebileht, kus oleksid kättesaadaval liikmesriikide registrid geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise kohta. |
| --- | --- |

3.11

soovitab seoses sellega komisjonil luua veebileht, kus oleksid kättesaadaval liikmesriikide registrid geneetiliselt muundatud põllukultuuride kasvatamise kohta.

Brüssel, 6. detsember 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003.

1

(2)  ELT L 31, 1.2.2002.

2

(3)  EÜT L 106, 17.4.2001.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 65/2004, 14. jaanuar 2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks, ELT L 10, 16.1.2004.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/18/EÜ, 12. märts 2001, geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimisekohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, EÜT L 106, 17.4.2001.

6

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/18

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Maapiirkondade omavalitsuste roll Euroopa piirkondade arengus”

(2007/C 57/04)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 25. aprilli 2006. aasta otsust vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 5 teha omaalgatusliku arvamuse “Maapiirkondade omavalitsuste roll Euroopa piirkondade arengus” väljatöötamine ülesandeks säästva arengu komisjonile (DEVE);

võttes arvesse säästva arengu komisjoni 2006. aasta tööprogrammi (1), milles rõhutatakse maapiirkondade rolli territoriaalse tasakaalu tagamisel, majandustegevuse rikastamisel ning kodanikele pakutavate teenuste tagamisel. Lisaks kutsutakse programmis üles erilist tähelepanu pöörama linnade ja maapiirkondade vahelistele suhetele;

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Euroopa maastikukonventsiooni (2);

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. mai 2003. aasta aruannet põllumajanduse multifunktsionaalsuse ja ühise põllumajanduspoliitika reformi kohta (3);

võttes arvesse 2003. aasta novembri Salzburgi konverentsi järeldusi;

võttes arvesse komitee 23. veebruari 2005. aasta arvamust “Ettepanek: nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) toetuse kohta maaelu arengule” (4);

võttes arvesse nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrust (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta;

võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 2006. aasta otsust nr 2006/144/EÜ ühenduse maaelu arengu strateegiasuuniste kohta (programmiperiood 2007–2013);

võttes arvesse komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: lairibaühenduse lõhe ületamine (5);

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. märtsi 2006. aasta arvamust teemal “Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu” (CESE 400/2006);

võttes arvesse26. juunil 2006 Alexandroupolis DEVE komisjoni poolt korraldatud seminari “Maaelu areng ja Lissaboni strateegia” lõppdeklaratsiooni (6);

võttes arvesse ettepanekut nõukogu otsuse kohta ühenduse ühtekuuluvuspoliitika strateegiliste suuniste kohta (7);

võttes arvesse Regioonide Komitee omaalgatusliku arvamuse eelnõud (CdR 259/2006 rev. 1), mis võeti vastu 6. oktoobril 2006 säästva arengu komisjoni poolt (raportöör: hr SANTARELLAV, Candela linnapea (IT/EA-UEN));

ning arvestades järgmist:

| 1. | Ulatuslikke Euroopa Liidu liikmesriikide territooriume esindavad maapiirkondade omavalitsused. Laienemise tulemusena on maapiirkondade omavalitsuste arv kasvanud ning kasvab veelgi, arvestades Bulgaaria ja Rumeenia tulevast liitumist. Seetõttu tuleks maaelu arengu edendamise meetmetele pöörata suuremat tähelepanu mitte ainult riiklikul, vaid ka ühenduse tasandil. |
| --- | --- |

1.

Ulatuslikke Euroopa Liidu liikmesriikide territooriume esindavad maapiirkondade omavalitsused. Laienemise tulemusena on maapiirkondade omavalitsuste arv kasvanud ning kasvab veelgi, arvestades Bulgaaria ja Rumeenia tulevast liitumist. Seetõttu tuleks maaelu arengu edendamise meetmetele pöörata suuremat tähelepanu mitte ainult riiklikul, vaid ka ühenduse tasandil.

| 2. | Euroopa institutsioonid võtavad väga tõsiselt ühenduse poliitika kohandamist kodanike reaalsetele vajadustele. Siinkohal on vajalik, et Euroopa Liit arvestaks rohkem oma arvukate — ka demograafiliselt ja majanduslikult väiksemate — kohalike omavalitsuste huvidega. |
| --- | --- |

2.

Euroopa institutsioonid võtavad väga tõsiselt ühenduse poliitika kohandamist kodanike reaalsetele vajadustele. Siinkohal on vajalik, et Euroopa Liit arvestaks rohkem oma arvukate — ka demograafiliselt ja majanduslikult väiksemate — kohalike omavalitsuste huvidega.

| 3. | Praeguses majanduslikus olukorras, mida iseloomustab tugev konkurents tootmisstruktuuride ja piirkondade vahel, kuuluvad maapiirkondade omavalitsused ja rahvastik nõrgimate lülide hulka ning on oht, et nad ei suuda uute väljakutsetega konkurentsi alal toime tulla. |
| --- | --- |

3.

Praeguses majanduslikus olukorras, mida iseloomustab tugev konkurents tootmisstruktuuride ja piirkondade vahel, kuuluvad maapiirkondade omavalitsused ja rahvastik nõrgimate lülide hulka ning on oht, et nad ei suuda uute väljakutsetega konkurentsi alal toime tulla.

| 4. | Maapiirkondade omavalitsustel on oluline roll maapiirkondade püsimajäämisel ning võitluses maapiirkondade ja geograafiliselt ebasoodsates tingimustes olevate piirkondade tühjaks jäämise vastu ning ka hüdrogeoloogiliste probleemide ennetamisel. |
| --- | --- |

4.

Maapiirkondade omavalitsustel on oluline roll maapiirkondade püsimajäämisel ning võitluses maapiirkondade ja geograafiliselt ebasoodsates tingimustes olevate piirkondade tühjaks jäämise vastu ning ka hüdrogeoloogiliste probleemide ennetamisel.

| 5. | Maapiirkondade omavalitsused võivad mängida väga olulist rolli piirkondade ressursside optimaalsel kasutamisel sellega, et nad kaitsevad ja toetavad tervikuna kõiki kultuuriväärtusi, traditsioone ja kohalikke eripärasid ning viivad ellu tootmise ja majanduse algatusi, mille kaudu asetuvad esiplaanile kohalikud eripärad ning samas soodustatakse majanduskasvu ja tööhõivet. |
| --- | --- |

5.

Maapiirkondade omavalitsused võivad mängida väga olulist rolli piirkondade ressursside optimaalsel kasutamisel sellega, et nad kaitsevad ja toetavad tervikuna kõiki kultuuriväärtusi, traditsioone ja kohalikke eripärasid ning viivad ellu tootmise ja majanduse algatusi, mille kaudu asetuvad esiplaanile kohalikud eripärad ning samas soodustatakse majanduskasvu ja tööhõivet.

| 6. | Et lahendada väikese elanikearvuga paikade haldusstruktuuri vähestest vahenditest tulenevaid probleeme, on maapiirkondade omavalitsused loonud organisatsiooni, juhtimise, partnerluse ja kohalike omavalitsuste vahelise koostöö alal oma lahendusviise, mida tuleks sobivate õiguslike ja rahaliste vahenditega toetada ja levitada. |
| --- | --- |

6.

Et lahendada väikese elanikearvuga paikade haldusstruktuuri vähestest vahenditest tulenevaid probleeme, on maapiirkondade omavalitsused loonud organisatsiooni, juhtimise, partnerluse ja kohalike omavalitsuste vahelise koostöö alal oma lahendusviise, mida tuleks sobivate õiguslike ja rahaliste vahenditega toetada ja levitada.

| 7. | Maapiirkondade tasakaalustatud ja pidevat majanduslikku ja sotsiaalset kasvu puudutavate strateegiliste eesmärkide üle peetavate arutelude keskpunktis on praegu “jätkusuutliku kogukonna” (8) kontseptsioon. Nimetatud kontseptsiooni saab ulatuslikult rakendada eelkõige maapiirkondades. |
| --- | --- |

7.

Maapiirkondade tasakaalustatud ja pidevat majanduslikku ja sotsiaalset kasvu puudutavate strateegiliste eesmärkide üle peetavate arutelude keskpunktis on praegu “jätkusuutliku kogukonna” (8) kontseptsioon. Nimetatud kontseptsiooni saab ulatuslikult rakendada eelkõige maapiirkondades.

võttis täiskogu 67. istungjärgul 6.–7. detsembril 2006 (6. detsembri istungil) ühehäälselt vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

1.1   Üldmärkused

| 1.1.1 | märgib, et maapiirkondi ja maapiirkondade omavalitsusi on keeruline määratleda ning viitab asjaolule, et igas liikmesriigis kasutatakse erinevaid määratlusi. Nimetatud määratlustel ei ole ühiseid jooni peale selle, et maapiirkondi vastandatakse linnapiirkondadega ja et objektiivse kriteeriumina kasutatakse teatud piirkonna asustustihedust või põllumajandustegevuse osakaalu majandustegevuses; |
| --- | --- |

1.1.1

märgib, et maapiirkondi ja maapiirkondade omavalitsusi on keeruline määratleda ning viitab asjaolule, et igas liikmesriigis kasutatakse erinevaid määratlusi. Nimetatud määratlustel ei ole ühiseid jooni peale selle, et maapiirkondi vastandatakse linnapiirkondadega ja et objektiivse kriteeriumina kasutatakse teatud piirkonna asustustihedust või põllumajandustegevuse osakaalu majandustegevuses;

| 1.1.2 | viitab termini “maapiirkond” määratlusele, mida komitee kasutas ühes varasemas arvamuses (9) ning mis pärineb Euroopa maapiirkondade hartast: termin “maapiirkond” on sisemaal või rannikul asuv ala ning see hõlmab külasid ja väiksemaid linnu, kus territooriumi kasutatakse valdavalt järgmistel eesmärkidel: põllumajandus, metsamajandus, vesiviljelus ja kalandus. (...) Maapiirkonna põlumajanduslikult ja mittepõllumajanduslikult kasutatavad pinnad moodustavad linnapiirkonnast erineva terviku, mida iseloomustab kõrge asustustihedus ja nii vertikaalsed kui horisontaalsed struktuurid; |
| --- | --- |

1.1.2

viitab termini “maapiirkond” määratlusele, mida komitee kasutas ühes varasemas arvamuses (9) ning mis pärineb Euroopa maapiirkondade hartast: termin “maapiirkond” on sisemaal või rannikul asuv ala ning see hõlmab külasid ja väiksemaid linnu, kus territooriumi kasutatakse valdavalt järgmistel eesmärkidel: põllumajandus, metsamajandus, vesiviljelus ja kalandus. (...) Maapiirkonna põlumajanduslikult ja mittepõllumajanduslikult kasutatavad pinnad moodustavad linnapiirkonnast erineva terviku, mida iseloomustab kõrge asustustihedus ja nii vertikaalsed kui horisontaalsed struktuurid;

| 1.1.3 | võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa Liit kasutab maapiirkondade omavalitsuste määratlemisel Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kehtestatud kriteeriumi, milleks on vähem kui 150 elanikku/km2. Kõnealune määratlus ei hõlma siiski linnalähedasi piirkondi, kus on suurem asustustihedus; |
| --- | --- |

1.1.3

võtab teadmiseks asjaolu, et Euroopa Liit kasutab maapiirkondade omavalitsuste määratlemisel Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) kehtestatud kriteeriumi, milleks on vähem kui 150 elanikku/km2. Kõnealune määratlus ei hõlma siiski linnalähedasi piirkondi, kus on suurem asustustihedus;

| 1.1.4 | rõhutab, et käesolevas arvamuses käsitletakse maapiirkondade omavalitsusi laiemas mõttes ning nende hulka loetakse ka linnalähedased piirkonnad, mille majandusstruktuur on valdavalt põllumajanduslik; |
| --- | --- |

1.1.4

rõhutab, et käesolevas arvamuses käsitletakse maapiirkondade omavalitsusi laiemas mõttes ning nende hulka loetakse ka linnalähedased piirkonnad, mille majandusstruktuur on valdavalt põllumajanduslik;

| 1.1.5 | juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Komisjoni andmete kohaselt moodustavad maapiirkonnad umbes 90 % ELi territooriumist ja seal elab 25 % ELi rahvastikust. Lisaks on uutes liikmesriikides põllumajandussektoris töötavate inimeste osakaal kolm korda kõrgem kui 15-liikmelises ELis; kandidaatriikides on nimetatud näitaja veelgi kõrgem; |
| --- | --- |

1.1.5

juhib tähelepanu asjaolule, et Euroopa Komisjoni andmete kohaselt moodustavad maapiirkonnad umbes 90 % ELi territooriumist ja seal elab 25 % ELi rahvastikust. Lisaks on uutes liikmesriikides põllumajandussektoris töötavate inimeste osakaal kolm korda kõrgem kui 15-liikmelises ELis; kandidaatriikides on nimetatud näitaja veelgi kõrgem;

| 1.1.6 | viitab asjaolule, et kõnealuste piirkondade sissetulek ühe inimese kohta on siiski kolmandiku võrra väiksem ELi keskmisest, ning rõhutab siinkohal, et paljudele maakogukondadele on iseloomulik kõrge struktuurse tööpuuduse tase, madal sissetulek ühe inimese kohta, rahvastiku tugev vähenemine ja madal arengutase kaubandus- ja tööstussektoris ning turisminduses; |
| --- | --- |

1.1.6

viitab asjaolule, et kõnealuste piirkondade sissetulek ühe inimese kohta on siiski kolmandiku võrra väiksem ELi keskmisest, ning rõhutab siinkohal, et paljudele maakogukondadele on iseloomulik kõrge struktuurse tööpuuduse tase, madal sissetulek ühe inimese kohta, rahvastiku tugev vähenemine ja madal arengutase kaubandus- ja tööstussektoris ning turisminduses;

| 1.1.7 | on seisukohal, et kuigi maapiirkondade omavalitsuste SKT on madal, seisneb nende majanduslik tugevus elukvaliteedi hoidmises, suutlikkuses investeeringuid ja turismi ligi meelitada ning keskkonna hoidmises ja kaitsmises; |
| --- | --- |

1.1.7

on seisukohal, et kuigi maapiirkondade omavalitsuste SKT on madal, seisneb nende majanduslik tugevus elukvaliteedi hoidmises, suutlikkuses investeeringuid ja turismi ligi meelitada ning keskkonna hoidmises ja kaitsmises;

| 1.1.8 | rõhutab, et maapiirkondade omavalitsustele langeb suur muutumise surve. Globaliseerumine ja sellest tulenevad muutused WTO raames sõlmitud kokkulepetes toovad kaasa olulise ja pideva toetuste vähendamise põllumajandusele, mis muudab ühise põllumajanduspoliitika praegusel kujul ebapiisavaks; |
| --- | --- |

1.1.8

rõhutab, et maapiirkondade omavalitsustele langeb suur muutumise surve. Globaliseerumine ja sellest tulenevad muutused WTO raames sõlmitud kokkulepetes toovad kaasa olulise ja pideva toetuste vähendamise põllumajandusele, mis muudab ühise põllumajanduspoliitika praegusel kujul ebapiisavaks;

| 1.1.9 | kardab ka, et rahvusvahelise konkurentsi raames viivad investorid oma ressursid piirkondadesse, kust loodetakse suuremaid majanduslikke tulusid; see tähendab, et nad eelistavad maapiirkondadele eelkõige suure asustustihedusega ning linnapiirkondi. |
| --- | --- |

1.1.9

kardab ka, et rahvusvahelise konkurentsi raames viivad investorid oma ressursid piirkondadesse, kust loodetakse suuremaid majanduslikke tulusid; see tähendab, et nad eelistavad maapiirkondadele eelkõige suure asustustihedusega ning linnapiirkondi.

2.   Maapiirkondade omavalitsuste ees seisvad väljakutsed

Regioonide Komitee

2.1   Ühisvara

| 2.1.1 | on seisukohal, et maapiirkondade arengusse tehtavate investeeringute eesmärk ei saa olla ainult vahetu rahaline kasu, vaid rahas mittemõõdetava “ühisvara” säilitamine, mis seisneb ajaloo- ja kultuuripärandi arendamises, maastikukaitses, bioloogilise mitmekesisuse ning taimestiku ja loomastiku säilitamises; |
| --- | --- |

2.1.1

on seisukohal, et maapiirkondade arengusse tehtavate investeeringute eesmärk ei saa olla ainult vahetu rahaline kasu, vaid rahas mittemõõdetava “ühisvara” säilitamine, mis seisneb ajaloo- ja kultuuripärandi arendamises, maastikukaitses, bioloogilise mitmekesisuse ning taimestiku ja loomastiku säilitamises;

| 2.1.2 | peab sellega seoses vältimatuks maapiirkondade sotsiaalsete struktuuride säilitamist ja väärtustamist, et mitte kaotada kultuuripärandit ja see uutele põlvkondadele edasi anda; |
| --- | --- |

2.1.2

peab sellega seoses vältimatuks maapiirkondade sotsiaalsete struktuuride säilitamist ja väärtustamist, et mitte kaotada kultuuripärandit ja see uutele põlvkondadele edasi anda;

2.2   Tööhõive

| 2.2.1 | rõhutab, et sellise ettevõtluse edendamine maapiirkondades, mis ei too pikaajalises perspektiivis kaasa linnastumist, on rahvastikukao ärahoidmise ja maapiirkondade õitsengu seisukohalt oluline; |
| --- | --- |

2.2.1

rõhutab, et sellise ettevõtluse edendamine maapiirkondades, mis ei too pikaajalises perspektiivis kaasa linnastumist, on rahvastikukao ärahoidmise ja maapiirkondade õitsengu seisukohalt oluline;

| 2.2.2 | leiab, et kohapeal tuleb soodustada väljaõpet, edasiõpet ja spetsialiseerumist, eesmärgiga vältida maapiirkondades tööjõu vananemist, luues noortele piirkonnas uus töökohti ja tööhõivevõimalusi ning soodustades vastavalt kohapealsetele võimalustele kohaliku elu mitmekesistamist, et ära hoida rahvastiku vähenemist ja väljarännet maapiirkondadest; |
| --- | --- |

2.2.2

leiab, et kohapeal tuleb soodustada väljaõpet, edasiõpet ja spetsialiseerumist, eesmärgiga vältida maapiirkondades tööjõu vananemist, luues noortele piirkonnas uus töökohti ja tööhõivevõimalusi ning soodustades vastavalt kohapealsetele võimalustele kohaliku elu mitmekesistamist, et ära hoida rahvastiku vähenemist ja väljarännet maapiirkondadest;

2.3   Konkurentsivõime

| 2.3.1 | on seisukohal, et maapiirkondade konkurentsivõime parandamine nõuab investeerimist kaasajastamisse ja kvaliteedi tõstmisesse ning samas tuleb kaitsta keskkonda ning kultuuri- ja arhitektuuripärandit viisil, mis täiendab linnaelu arengut; |
| --- | --- |

2.3.1

on seisukohal, et maapiirkondade konkurentsivõime parandamine nõuab investeerimist kaasajastamisse ja kvaliteedi tõstmisesse ning samas tuleb kaitsta keskkonda ning kultuuri- ja arhitektuuripärandit viisil, mis täiendab linnaelu arengut;

| 2.3.2 | rõhutab, et maapiirkondade majanduslikuks arenguks on uute tehnoloogiate ja protsesside kasutuselevõtmiseks tarvis investeerida teadus- ja arendustegevusse, kusjuures tuleks kasutada positiivsete kogemuste vahetamist; |
| --- | --- |

2.3.2

rõhutab, et maapiirkondade majanduslikuks arenguks on uute tehnoloogiate ja protsesside kasutuselevõtmiseks tarvis investeerida teadus- ja arendustegevusse, kusjuures tuleks kasutada positiivsete kogemuste vahetamist;

| 2.3.3 | andmaks panust Lissaboni eesmärkide saavutamisse ka maapiirkondades, peab vajalikuks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete uuendamise toetamist ning seadmetesse, masinatesse ja väljaõppesse investeerimist, eesmärgiga kaasajastada kogu tootmisahel ja saavutada mitmekordne mõju; |
| --- | --- |

2.3.3

andmaks panust Lissaboni eesmärkide saavutamisse ka maapiirkondades, peab vajalikuks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete uuendamise toetamist ning seadmetesse, masinatesse ja väljaõppesse investeerimist, eesmärgiga kaasajastada kogu tootmisahel ja saavutada mitmekordne mõju;

| 2.3.4 | lisaks peab mõttekaks jätkata ühenduse algatusest LEADER alguse saanud lähenemisviisi, mis võimaldas avaliku ja erasektori koostööd maapiirkondade kohaliku arengu nimel; |
| --- | --- |

2.3.4

lisaks peab mõttekaks jätkata ühenduse algatusest LEADER alguse saanud lähenemisviisi, mis võimaldas avaliku ja erasektori koostööd maapiirkondade kohaliku arengu nimel;

| 2.3.5 | soovitab maaomavalitsustel toetada kohalikku ettevõtlust, mis aitab kaasa maaelu arengule, kuid ei too pikaajalises perspektiivis kaasa linnastumist; |
| --- | --- |

2.3.5

soovitab maaomavalitsustel toetada kohalikku ettevõtlust, mis aitab kaasa maaelu arengule, kuid ei too pikaajalises perspektiivis kaasa linnastumist;

2.4   Põllumajanduse mitmekesistamine

| 2.4.1 | rõhutab, et ulatuslikult mitmekesistatud kohaliku majanduse arendamine on väga mõttekas; |
| --- | --- |

2.4.1

rõhutab, et ulatuslikult mitmekesistatud kohaliku majanduse arendamine on väga mõttekas;

| 2.4.2 | peab sellega seoses vajalikuks põllumajandustootjate suunamist organisatsioonisüsteemide juurde, mis võimaldavad neil turu arengutele tõhusamalt reageerida, samuti ettevõtluse edendamist, põllumajanduslike ettevõtete ja nendega seotud ettevõtete dünaamilisemat korraldust, uute turunduskontseptsioonide loomist, heade tavade vahetamise toetamist ning erialase toetuse ja võrdlusuuringu meetmeid; |
| --- | --- |

2.4.2

peab sellega seoses vajalikuks põllumajandustootjate suunamist organisatsioonisüsteemide juurde, mis võimaldavad neil turu arengutele tõhusamalt reageerida, samuti ettevõtluse edendamist, põllumajanduslike ettevõtete ja nendega seotud ettevõtete dünaamilisemat korraldust, uute turunduskontseptsioonide loomist, heade tavade vahetamise toetamist ning erialase toetuse ja võrdlusuuringu meetmeid;

| 2.4.3 | arvab, et väga oluline on teha põllumajanduslike ettevõtete jaoks krediit kergemini kättesaadavaks, sealhulgas spetsiaalsete käibefondide abil; |
| --- | --- |

2.4.3

arvab, et väga oluline on teha põllumajanduslike ettevõtete jaoks krediit kergemini kättesaadavaks, sealhulgas spetsiaalsete käibefondide abil;

2.5   Toiduainete kvaliteet

| 2.5.1 | peab toiduainete kvaliteeti oluliseks teguriks töökohtade loomisel, arvestades kõrge kvaliteediga ja töödeldud põllumajandustoodete suurt majanduskasvu potentsiaali; |
| --- | --- |

2.5.1

peab toiduainete kvaliteeti oluliseks teguriks töökohtade loomisel, arvestades kõrge kvaliteediga ja töödeldud põllumajandustoodete suurt majanduskasvu potentsiaali;

| 2.5.2 | peab vajalikuks toodete kvaliteeti puudutava teabe parendamist ning investeerimist kvaliteeditõenditesse, mahepõllundusse ning keskkonnakaitset ja loomade heaolu arvestavatesse tootmisviisidesse, et põllumajandus- ja toiduainete sektor saaks ära kasutada uute tehnoloogiate arenguvõimalusi; |
| --- | --- |

2.5.2

peab vajalikuks toodete kvaliteeti puudutava teabe parendamist ning investeerimist kvaliteeditõenditesse, mahepõllundusse ning keskkonnakaitset ja loomade heaolu arvestavatesse tootmisviisidesse, et põllumajandus- ja toiduainete sektor saaks ära kasutada uute tehnoloogiate arenguvõimalusi;

| 2.5.3 | tunnustab asjaolu, et mahepõllundus on ühenduse üks dünaamilisemaid põllumajandusharusid ja et üha rohkem põllumajandusettevõtteid osaleb programmides, mis soodustavad mahepõllundusele üleminemist, mistõttu tuleks sellise põllumajandusliku tootmise vormi edendamiseks kasutada stimuleerivaid meetmeid; |
| --- | --- |

2.5.3

tunnustab asjaolu, et mahepõllundus on ühenduse üks dünaamilisemaid põllumajandusharusid ja et üha rohkem põllumajandusettevõtteid osaleb programmides, mis soodustavad mahepõllundusele üleminemist, mistõttu tuleks sellise põllumajandusliku tootmise vormi edendamiseks kasutada stimuleerivaid meetmeid;

| 2.5.4 | peab vajalikuks traditsiooniliste põllukultuuride kaitsmist ja toetamist ning sissetulekuallikate laiendamist kohalike eripärade kasutamise kaudu kvaliteettoodete tootmisel ja turustamisel; |
| --- | --- |

2.5.4

peab vajalikuks traditsiooniliste põllukultuuride kaitsmist ja toetamist ning sissetulekuallikate laiendamist kohalike eripärade kasutamise kaudu kvaliteettoodete tootmisel ja turustamisel;

| 2.5.5 | juhib tähelepanu asjaolule, et maapiirkondade omavalitsustel võib olla oluline roll piirkonnale iseloomulike toodete tutvustamisel, andes algatuste ja üritustega kohalikust ja piirkondlikust tasandist lähtuvalt panuse toodete kvaliteedi edendamisse ja turustamisse; |
| --- | --- |

2.5.5

juhib tähelepanu asjaolule, et maapiirkondade omavalitsustel võib olla oluline roll piirkonnale iseloomulike toodete tutvustamisel, andes algatuste ja üritustega kohalikust ja piirkondlikust tasandist lähtuvalt panuse toodete kvaliteedi edendamisse ja turustamisse;

2.6   Info- ja sidetehnoloogia

| 2.6.1 | on seisukohal, et maapiirkondade arendamiseks tuleb rakendada uusi tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

2.6.1

on seisukohal, et maapiirkondade arendamiseks tuleb rakendada uusi tehnoloogiaid;

| 2.6.2 | tõstab esile asjaolu, et nii maapiirkondade haldusasutused kui ka majanduselus osalejad kasutavad kõnealuseid tehnoloogiaid veel vähe; |
| --- | --- |

2.6.2

tõstab esile asjaolu, et nii maapiirkondade haldusasutused kui ka majanduselus osalejad kasutavad kõnealuseid tehnoloogiaid veel vähe;

| 2.6.3 | märgib, et kuna tulenevalt väikesest asustustihedusest näivad lühikesed ja keskmise pikkusega investeeringud erasektori ettevõtjatele vähetulusad, siis ei ole nad eriti huvitatud maapiirkondades uutesse tehnoloogiatesse investeerimisest; |
| --- | --- |

2.6.3

märgib, et kuna tulenevalt väikesest asustustihedusest näivad lühikesed ja keskmise pikkusega investeeringud erasektori ettevõtjatele vähetulusad, siis ei ole nad eriti huvitatud maapiirkondades uutesse tehnoloogiatesse investeerimisest;

| 2.6.4 | usub seetõttu, et on vaja luua ühenduse raammeetmed ning riikliku ja piirkondliku tasandi toetusmeetmed kaasaegsete sidevahendite ning tehnoloogiate levitamiseks, mis võimaldab kaugemaid piirkondi ülejäänud majandussüsteemiga siduda; |
| --- | --- |

2.6.4

usub seetõttu, et on vaja luua ühenduse raammeetmed ning riikliku ja piirkondliku tasandi toetusmeetmed kaasaegsete sidevahendite ning tehnoloogiate levitamiseks, mis võimaldab kaugemaid piirkondi ülejäänud majandussüsteemiga siduda;

| 2.6.5 | sellest tulenevalt peab vältimatuks investeeringuid ulatuslikumasse lairibaühendusse ning maapiirkondade elanikele infotehnoloogia varustuse, teabematerjalide ja vajaliku väljaõppe võimaldamist, et tagada selle optimaalne kasutamine, ning on seisukohal, et infotehnoloogia lihtsustab kohalikku turustamist, hoogustab uusi ettevõtlustegevusi ning maapiirkondade toodete kaugmüüki; |
| --- | --- |

2.6.5

sellest tulenevalt peab vältimatuks investeeringuid ulatuslikumasse lairibaühendusse ning maapiirkondade elanikele infotehnoloogia varustuse, teabematerjalide ja vajaliku väljaõppe võimaldamist, et tagada selle optimaalne kasutamine, ning on seisukohal, et infotehnoloogia lihtsustab kohalikku turustamist, hoogustab uusi ettevõtlustegevusi ning maapiirkondade toodete kaugmüüki;

2.7   Taastuvad energiaallikad

| 2.7.1 | on teadlik asjaolust, et looduslike ressursside hoidmine ja nende mõistlik kasutamine ja taaskasutamine pakuvad maapiirkondadele olulisi arenguvõimalusi; |
| --- | --- |

2.7.1

on teadlik asjaolust, et looduslike ressursside hoidmine ja nende mõistlik kasutamine ja taaskasutamine pakuvad maapiirkondadele olulisi arenguvõimalusi;

| 2.7.2 | on arvamusel, et siinkohal on strateegilised ressursid vesi, tuul ja biomass ning et energiavarustussüsteemide rajamine alternatiivina fossiilkütustele on paljudele energiavarude haldamise ja tagamise eest vastutavatele ametiasutustele hea võimalus otse või partnerluse kaudu rajatisi hallata; |
| --- | --- |

2.7.2

on arvamusel, et siinkohal on strateegilised ressursid vesi, tuul ja biomass ning et energiavarustussüsteemide rajamine alternatiivina fossiilkütustele on paljudele energiavarude haldamise ja tagamise eest vastutavatele ametiasutustele hea võimalus otse või partnerluse kaudu rajatisi hallata;

| 2.7.3 | rõhutab, et kohalike energiavarude kasutamise läbi saavutavad kohalikud kogukonnad energiavarustuse seisukohalt suurema sõltumatuse ja kindluse; |
| --- | --- |

2.7.3

rõhutab, et kohalike energiavarude kasutamise läbi saavutavad kohalikud kogukonnad energiavarustuse seisukohalt suurema sõltumatuse ja kindluse;

| 2.7.4 | rõhutab tungivat vajadust tegeleda maapiirkondades kõnealuste teemadega, sest need võimaldavad uusi majanduskasvu vorme keskkonnakaitse, põllumajanduslike jäätmete kasutamise ja taaskasutamise ning uute töökohtade loomise osas; |
| --- | --- |

2.7.4

rõhutab tungivat vajadust tegeleda maapiirkondades kõnealuste teemadega, sest need võimaldavad uusi majanduskasvu vorme keskkonnakaitse, põllumajanduslike jäätmete kasutamise ja taaskasutamise ning uute töökohtade loomise osas;

| 2.7.5 | juhib tähelepanu uutele uurimustele, mis tõestavad, et klassikaliste alternatiivsete, nt rapsi ja maisi kasvatamisest saadavate kütuste kõrval võib olla tulus ka põllumajanduslikest ja metsanduslikest jäätmetest ning muudest energiakultuuridest toodetav energia, ning rõhutab, et majanduslikust ja sotsiaalsest vaatepunktist on tootmisahela optimaalne kasutamine tagatud siis, kui saagikoristuse, töötlemise ja kasutamise tegevused toimuvad kohalikus keskkonnas; |
| --- | --- |

2.7.5

juhib tähelepanu uutele uurimustele, mis tõestavad, et klassikaliste alternatiivsete, nt rapsi ja maisi kasvatamisest saadavate kütuste kõrval võib olla tulus ka põllumajanduslikest ja metsanduslikest jäätmetest ning muudest energiakultuuridest toodetav energia, ning rõhutab, et majanduslikust ja sotsiaalsest vaatepunktist on tootmisahela optimaalne kasutamine tagatud siis, kui saagikoristuse, töötlemise ja kasutamise tegevused toimuvad kohalikus keskkonnas;

2.8   Maastiku- ja ümbruskonnakaitse

| 2.8.1 | viitab Euroopa maastikukonventsioonile ja rõhutab, et maapiirkonnad on keskne osa Euroopa pärandist; |
| --- | --- |

2.8.1

viitab Euroopa maastikukonventsioonile ja rõhutab, et maapiirkonnad on keskne osa Euroopa pärandist;

| 2.8.2 | tuletab meelde, et konventsiooni eesmärk on maastikukaitse, -haldamise ja -planeerimise edendamine, samuti Euroopa koostöö korraldamine maastikuküsimustes, et tagada ühiskondlike vajaduste, majandustegevuse ja keskkonna vahelisele tasakaalustatud ja harmoonilisele suhtele tuginedes säästev areng; |
| --- | --- |

2.8.2

tuletab meelde, et konventsiooni eesmärk on maastikukaitse, -haldamise ja -planeerimise edendamine, samuti Euroopa koostöö korraldamine maastikuküsimustes, et tagada ühiskondlike vajaduste, majandustegevuse ja keskkonna vahelisele tasakaalustatud ja harmoonilisele suhtele tuginedes säästev areng;

| 2.8.3 | rõhutab, et maastik ei ole ainult osa kohalikust kultuuripärandist, vaid ka oluline majanduslik ressurss, sest kuna looduslikke ja kultuurilisi vaatamisväärsusi on võimalik turustada jätkusuutliku turismi edendamiseks, aitab maastik kaasa töökohtade loomisele; |
| --- | --- |

2.8.3

rõhutab, et maastik ei ole ainult osa kohalikust kultuuripärandist, vaid ka oluline majanduslik ressurss, sest kuna looduslikke ja kultuurilisi vaatamisväärsusi on võimalik turustada jätkusuutliku turismi edendamiseks, aitab maastik kaasa töökohtade loomisele;

| 2.8.4 | rõhutab maapiirkondade omavalitsuste rolli maastiku säilimisel ja hüdrogeoloogiliste probleemide vältimisel ning toonitab, et maa haldamisel tuleb levitada vastutustundlikku ja proaktiivset hoiakut; |
| --- | --- |

2.8.4

rõhutab maapiirkondade omavalitsuste rolli maastiku säilimisel ja hüdrogeoloogiliste probleemide vältimisel ning toonitab, et maa haldamisel tuleb levitada vastutustundlikku ja proaktiivset hoiakut;

| 2.8.5 | on seisukohal, et arvestades maastiku ja maa kasutamisega seotud algatusi kogu maa- ja agroturismi valdkonna edendamiseks, peavad kohalikud omavalitsused looma piirkondlikke turustuskampaaniaid eesmärgiga edendada jätkusuutlikku turismi kui ressurssi, mis hoogustab piirkondlikku majandust keskkonnasäästlikul viisil, nagu rõhutatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses “Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”; |
| --- | --- |

2.8.5

on seisukohal, et arvestades maastiku ja maa kasutamisega seotud algatusi kogu maa- ja agroturismi valdkonna edendamiseks, peavad kohalikud omavalitsused looma piirkondlikke turustuskampaaniaid eesmärgiga edendada jätkusuutlikku turismi kui ressurssi, mis hoogustab piirkondlikku majandust keskkonnasäästlikul viisil, nagu rõhutatud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamuses “Turism ja kultuur: kaks majanduskasvu tõukejõudu”;

| 2.8.6 | peab mõttekaks algatusi, mis julgustavad renoveerima mahajäetud hooneid. Maapiirkondadest väljarändamise nähtus on viimastel aastakümnetel põhjustanud tervete väiksemate külade tühjaksjäämist, kus vajatakse taasrahvastamiseks ja taaselustamiseks meetmeid eluasemete ja ajalooliste hoonete saneerimiseks; |
| --- | --- |

2.8.6

peab mõttekaks algatusi, mis julgustavad renoveerima mahajäetud hooneid. Maapiirkondadest väljarändamise nähtus on viimastel aastakümnetel põhjustanud tervete väiksemate külade tühjaksjäämist, kus vajatakse taasrahvastamiseks ja taaselustamiseks meetmeid eluasemete ja ajalooliste hoonete saneerimiseks;

2.9   Kohaliku tasandi üldhuviteenused

| 2.9.1 | võtab teadmiseks, et paljudes Euroopa piirkondades on rahvastiku vähenemisest tingituna maapiirkondade omavalitsuste tasandil raske tagada üldhuviteenuste pakkumist piisaval määral. Eelkõige veevarustusega, aga ka jäätmete kõrvaldamisega ja taaskasutamisega seotud infrastruktuurid, samuti ühistransport nõuavad teatud kasutajate hulka. Kui väheneb rahvastik, siis tõenäoliselt langeb nõudlus ja kulud kasutaja jaoks kasvavad. Maapiirkondade säilitamiseks elu- ja töökeskkonnana tuleb leida praktilised lahendused, mis vastavad subsidiaarsuse põhimõttele; |
| --- | --- |

2.9.1

võtab teadmiseks, et paljudes Euroopa piirkondades on rahvastiku vähenemisest tingituna maapiirkondade omavalitsuste tasandil raske tagada üldhuviteenuste pakkumist piisaval määral. Eelkõige veevarustusega, aga ka jäätmete kõrvaldamisega ja taaskasutamisega seotud infrastruktuurid, samuti ühistransport nõuavad teatud kasutajate hulka. Kui väheneb rahvastik, siis tõenäoliselt langeb nõudlus ja kulud kasutaja jaoks kasvavad. Maapiirkondade säilitamiseks elu- ja töökeskkonnana tuleb leida praktilised lahendused, mis vastavad subsidiaarsuse põhimõttele;

| 2.9.2 | juhib tähelepanu asjaolule, et avaliku ja erasektori partnerlus kohalike omavalitsuste ja majanduselus osalejate vahel võiks olla üks võimalus arendada infrastruktuure ja ühendusi energiavarustus- ja IT-võrgustikega, et seeläbi suurendada maapiirkondade kogukondade elukvaliteeti; |
| --- | --- |

2.9.2

juhib tähelepanu asjaolule, et avaliku ja erasektori partnerlus kohalike omavalitsuste ja majanduselus osalejate vahel võiks olla üks võimalus arendada infrastruktuure ja ühendusi energiavarustus- ja IT-võrgustikega, et seeläbi suurendada maapiirkondade kogukondade elukvaliteeti;

| 2.9.3 | on seisukohal, et piisavate sotsiaalsete ja kodanikelähedaste avalike teenuste olemasolu võib peresid mõjutada maale kolima ja linnas töötama, mis seega pööraks ümber maapiirkondadest väljarändamise suundumuse, mis on olnud tihedalt seotud peamiste teenuste (nagu koolid, postkontorid ja ravimitega varustamine) pideva kaotamisega; |
| --- | --- |

2.9.3

on seisukohal, et piisavate sotsiaalsete ja kodanikelähedaste avalike teenuste olemasolu võib peresid mõjutada maale kolima ja linnas töötama, mis seega pööraks ümber maapiirkondadest väljarändamise suundumuse, mis on olnud tihedalt seotud peamiste teenuste (nagu koolid, postkontorid ja ravimitega varustamine) pideva kaotamisega;

| 2.9.4 | viitab hariduse võtmerollile ja rõhutab, et maapiirkondades alahinnatud ressursi, kvalifitseeritud inimkapitali olemasolu on vajalik arengu eeltingimus; peab seetõttu oluliseks kohalike keskkoolide säilitamist ja juurdepääsu lihtsustamist kaugematesse koolidesse; |
| --- | --- |

2.9.4

viitab hariduse võtmerollile ja rõhutab, et maapiirkondades alahinnatud ressursi, kvalifitseeritud inimkapitali olemasolu on vajalik arengu eeltingimus; peab seetõttu oluliseks kohalike keskkoolide säilitamist ja juurdepääsu lihtsustamist kaugematesse koolidesse;

| 2.9.5 | peab äärmiselt oluliseks lastehoiuteenuste arendamist: lasteaedade puudus maapiirkondades on takistus naiste töötamisele ja maapiirkondade tööturu ebapiisava arengu üks põhjuseid; |
| --- | --- |

2.9.5

peab äärmiselt oluliseks lastehoiuteenuste arendamist: lasteaedade puudus maapiirkondades on takistus naiste töötamisele ja maapiirkondade tööturu ebapiisava arengu üks põhjuseid;

| 2.9.6 | juhib tähelepanu ühistranspordi strateegilisele tähtsusele: kui maapiirkondade asulatel on tõhus ühistranspordiühendus lähedalasuvate linnapiirkondadega, võib see maapiirkondadest väljarändamise peatada ja isegi vastupidisele suundumusele kaasa aidata; |
| --- | --- |

2.9.6

juhib tähelepanu ühistranspordi strateegilisele tähtsusele: kui maapiirkondade asulatel on tõhus ühistranspordiühendus lähedalasuvate linnapiirkondadega, võib see maapiirkondadest väljarändamise peatada ja isegi vastupidisele suundumusele kaasa aidata;

| 2.9.7 | peab eakatele pakutavaid teenuseid otsustavaks pensionäride maale kolimise soodustamisel; maal võivad elutingimused nende jaoks paremad olla ja see aitaks kaasa maapiirkondade tulude suurenemisele; on seisukohal, et eakama elanikkonna maale kolimist tuleb toetada nt tervisekeskuste, kohtumis- ja puhkepaikade ning hooldusasutuste loomisega; |
| --- | --- |

2.9.7

peab eakatele pakutavaid teenuseid otsustavaks pensionäride maale kolimise soodustamisel; maal võivad elutingimused nende jaoks paremad olla ja see aitaks kaasa maapiirkondade tulude suurenemisele; on seisukohal, et eakama elanikkonna maale kolimist tuleb toetada nt tervisekeskuste, kohtumis- ja puhkepaikade ning hooldusasutuste loomisega;

| 2.9.8 | peab oluliseks kasutada kõiki vahendeid, mis on vajalikud maapiirkondades kultuuri arendamiseks ja sellele juurdepääsu võimaldamiseks; |
| --- | --- |

2.9.8

peab oluliseks kasutada kõiki vahendeid, mis on vajalikud maapiirkondades kultuuri arendamiseks ja sellele juurdepääsu võimaldamiseks;

2.10   Maapiirkondade uus haldamine

| 2.10.1 | on seisukohal, et kasulik oleks käivitada arutelu maapiirkondade omavalitsuste arengu üle; |
| --- | --- |

2.10.1

on seisukohal, et kasulik oleks käivitada arutelu maapiirkondade omavalitsuste arengu üle;

| 2.10.2 | märgib, et viimastel aastakümnetel on paljudes liikmesriikides muudetud kohalike omavalitsuste organisatsioonivorme eesmärgiga tugevdada väikeste vahendite ja väheste inimeste eest vastutavaid kohalikke omavalitsusi ja suurendada nende haldussuutlikkust, seda eelkõige mitmesuguste kohalike omavalitsuste vaheliste ühenduste kaudu; on samuti seisukohal, et sellist suundumust, mis on eriti oluline institutsioonilises plaanis halduslikuks detsentraliseerimiseks, tuleb põhjalikult ja alaliselt jälgida koostöös kohalike omavalitsuste riiklike liitudega; |
| --- | --- |

2.10.2

märgib, et viimastel aastakümnetel on paljudes liikmesriikides muudetud kohalike omavalitsuste organisatsioonivorme eesmärgiga tugevdada väikeste vahendite ja väheste inimeste eest vastutavaid kohalikke omavalitsusi ja suurendada nende haldussuutlikkust, seda eelkõige mitmesuguste kohalike omavalitsuste vaheliste ühenduste kaudu; on samuti seisukohal, et sellist suundumust, mis on eriti oluline institutsioonilises plaanis halduslikuks detsentraliseerimiseks, tuleb põhjalikult ja alaliselt jälgida koostöös kohalike omavalitsuste riiklike liitudega;

| 2.10.3 | märgib, et nimetatud nähtus on toonud kaasa üha arvukamaid nii haldus- kui juhtimislahendusi omavalitsustevahelise koostöö ja liitude alal. Siia alla kuuluvad omavalitsuste liidud, partnerlus, konsortsiumid ja muud temaatilised võrgustikud; |
| --- | --- |

2.10.3

märgib, et nimetatud nähtus on toonud kaasa üha arvukamaid nii haldus- kui juhtimislahendusi omavalitsustevahelise koostöö ja liitude alal. Siia alla kuuluvad omavalitsuste liidud, partnerlus, konsortsiumid ja muud temaatilised võrgustikud;

| 2.10.4 | rõhutab, et niisuguste lahenduste abil on vahel võimalik tagada juurdepääs kõrgekvaliteedilistele põhiteenustele: uued ühisorganid loovad eeldused, optimeerimaks ressursse ja teenuseid, mida siiani haldasid väikese eelarvega eraldi organisatsioonid; |
| --- | --- |

2.10.4

rõhutab, et niisuguste lahenduste abil on vahel võimalik tagada juurdepääs kõrgekvaliteedilistele põhiteenustele: uued ühisorganid loovad eeldused, optimeerimaks ressursse ja teenuseid, mida siiani haldasid väikese eelarvega eraldi organisatsioonid;

| 2.10.5 | rõhutab, et juba peaaegu kõikides liikmesriikides eksisteerivad uued ühendused, mis on rajatud riiklikult või koostöös erasektori organisatsioonidega, et ühiselt hallata üldhuviteenuseid energia- ja veevarustuse, transpordi, jäätmemajanduse, hariduse, sotsiaal- ja tervishoiuasutuste haldamise, keskkonnakaitse, spordiasutuste haldamise ja maastikukontrolli valdkonnas; rõhutab lisaks, et selliseid omavalitsustevahelise koostöö vorme tuleb rohkem toetada, seda ka ühenduse programmide ja võrdlusuuringute algatuste kaudu; |
| --- | --- |

2.10.5

rõhutab, et juba peaaegu kõikides liikmesriikides eksisteerivad uued ühendused, mis on rajatud riiklikult või koostöös erasektori organisatsioonidega, et ühiselt hallata üldhuviteenuseid energia- ja veevarustuse, transpordi, jäätmemajanduse, hariduse, sotsiaal- ja tervishoiuasutuste haldamise, keskkonnakaitse, spordiasutuste haldamise ja maastikukontrolli valdkonnas; rõhutab lisaks, et selliseid omavalitsustevahelise koostöö vorme tuleb rohkem toetada, seda ka ühenduse programmide ja võrdlusuuringute algatuste kaudu;

| 2.10.6 | toob samuti esile vahendite vastastikusel ühisel kasutamisel, solidaarsusel ja kohalike omavalitsuste partnerlusel põhinevate organisatsioonide loomise piirkonna arengu osana ning innustab kasutama selliseid (omavalitsustevahelise) koostöö vorme, eelkõige ühenduse programmide ja võrdlusuuringute algatuste kaudu. |
| --- | --- |

2.10.6

toob samuti esile vahendite vastastikusel ühisel kasutamisel, solidaarsusel ja kohalike omavalitsuste partnerlusel põhinevate organisatsioonide loomise piirkonna arengu osana ning innustab kasutama selliseid (omavalitsustevahelise) koostöö vorme, eelkõige ühenduse programmide ja võrdlusuuringute algatuste kaudu.

3.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 3.1 | peab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) loomist küll väga positiivseks sammuks maapiirkondade ja eelkõige maapiirkondade omavalitsuste tulevase arengu seisukohalt, kuigi fondi rahastamisvahendid on olnud oodatust palju väiksemad, ning komitee arvates ei ole see Euroopa Liidu maaelu arengu poliitika kujundamise lõplik etapp; kutsub Euroopa Komisjoni üles konkreetsuse ja püsivate tulemuste huvides ühendama maaelu arengu strateegia ja EAFRD teadusuuringute, kultuuri, keskkonna ja maaelu arengu alaste investeeringutega, mida teiste struktuurifondide ja ühenduse poliitikatega juba tehakse kutsub üles osutama Euroopa Sotsiaalfondile, haridusele ja tööhõivele suuremat tähelepanu; |
| --- | --- |

3.1

peab Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) loomist küll väga positiivseks sammuks maapiirkondade ja eelkõige maapiirkondade omavalitsuste tulevase arengu seisukohalt, kuigi fondi rahastamisvahendid on olnud oodatust palju väiksemad, ning komitee arvates ei ole see Euroopa Liidu maaelu arengu poliitika kujundamise lõplik etapp; kutsub Euroopa Komisjoni üles konkreetsuse ja püsivate tulemuste huvides ühendama maaelu arengu strateegia ja EAFRD teadusuuringute, kultuuri, keskkonna ja maaelu arengu alaste investeeringutega, mida teiste struktuurifondide ja ühenduse poliitikatega juba tehakse kutsub üles osutama Euroopa Sotsiaalfondile, haridusele ja tööhõivele suuremat tähelepanu;

| 3.2 | on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika meetmed peavad täiendama EAFRDi toetatavaid meetmeid, eriti seoses kolmanda telje (elukvaliteet ja majanduslik mitmekesistamine) ja “LEADERi” teljega. Nimelt on Euroopa Komisjon sätestanud, et liikmesriigid ja piirkonnad peavad tagama sidususe struktuurifondide algatuste ja EAFRDi kolme telje meetmete vahel. Maapiirkondade omavalitsustel on vähe ressursse ja piiratud arv töötajaid: ühenduse, riiklik ja piirkondlik rahastamine peaks pakkuma neile rahalisi vahendeid ja võimaldama neile meetmeid, mis aitavad kaasa nende püsimisele ja arengule; |
| --- | --- |

3.2

on seisukohal, et ühtekuuluvuspoliitika meetmed peavad täiendama EAFRDi toetatavaid meetmeid, eriti seoses kolmanda telje (elukvaliteet ja majanduslik mitmekesistamine) ja “LEADERi” teljega. Nimelt on Euroopa Komisjon sätestanud, et liikmesriigid ja piirkonnad peavad tagama sidususe struktuurifondide algatuste ja EAFRDi kolme telje meetmete vahel. Maapiirkondade omavalitsustel on vähe ressursse ja piiratud arv töötajaid: ühenduse, riiklik ja piirkondlik rahastamine peaks pakkuma neile rahalisi vahendeid ja võimaldama neile meetmeid, mis aitavad kaasa nende püsimisele ja arengule;

| 3.3 | soovib tihedamat koostööd Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika ja põllumajanduspoliitika eest vastutavate peadirektoraatide vahel, et optimeerida Euroopa Liidu väikeste maakogukondade ja väikelinnade toetuseks mõeldud finantsmeetmete tulemusi. Nagu eelpool mainitud, ei saa EAFRD üksi tuua lahendusi kõigile maapiirkondade omavalitsuste probleemidele; seetõttu tuleks tagada teiste fondide kaasamine; |
| --- | --- |

3.3

soovib tihedamat koostööd Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika ja põllumajanduspoliitika eest vastutavate peadirektoraatide vahel, et optimeerida Euroopa Liidu väikeste maakogukondade ja väikelinnade toetuseks mõeldud finantsmeetmete tulemusi. Nagu eelpool mainitud, ei saa EAFRD üksi tuua lahendusi kõigile maapiirkondade omavalitsuste probleemidele; seetõttu tuleks tagada teiste fondide kaasamine;

| 3.4 | loodab, et toimub maapiirkondade rahastamise üldine lihtsustamine; |
| --- | --- |

3.4

loodab, et toimub maapiirkondade rahastamise üldine lihtsustamine;

| 3.5 | nõuab komisjonilt omavalitsusi esindavate riiklike liitude käsitlemist koostööpartneritena uute prioriteetide kehtestamisel, EAFRDit ja struktuurifonde puudutava teabe levitamist ja nende operatiivse rakendamise edendamist, seda ka maapiirkondades, äärealadel ja hõredalt asustatud piirkondades; |
| --- | --- |

3.5

nõuab komisjonilt omavalitsusi esindavate riiklike liitude käsitlemist koostööpartneritena uute prioriteetide kehtestamisel, EAFRDit ja struktuurifonde puudutava teabe levitamist ja nende operatiivse rakendamise edendamist, seda ka maapiirkondades, äärealadel ja hõredalt asustatud piirkondades;

| 3.6 | loodab, et käesolev arvamus on panus strateegiasse, mille abiga saab Euroopa maapiirkonnad muuta jätkusuutlikeks kogukondadeks. Väikesed omavalitsused oleksid sel viisil piisavalt nähtavad, nende roll leiaks tunnustust ning nende majanduskasvu oleks võimalik edendada. Selline lähenemine võimaldab tugevdada nende rolli kohaliku keskkonna kaitsel ning luua heaolu maapiirkondade tööhõive suurendamise ja ettevõtlusvõimaluste avardamise teel, säilitada nende kultuuriliste väärtuste ja traditsioonide terviklikkuse ning tugevdada kohalikke eripärasid ja säilitada tervislikumad elukvaliteedi standardid; |
| --- | --- |

3.6

loodab, et käesolev arvamus on panus strateegiasse, mille abiga saab Euroopa maapiirkonnad muuta jätkusuutlikeks kogukondadeks. Väikesed omavalitsused oleksid sel viisil piisavalt nähtavad, nende roll leiaks tunnustust ning nende majanduskasvu oleks võimalik edendada. Selline lähenemine võimaldab tugevdada nende rolli kohaliku keskkonna kaitsel ning luua heaolu maapiirkondade tööhõive suurendamise ja ettevõtlusvõimaluste avardamise teel, säilitada nende kultuuriliste väärtuste ja traditsioonide terviklikkuse ning tugevdada kohalikke eripärasid ja säilitada tervislikumad elukvaliteedi standardid;

| 3.7 | tuletab meelde, et Euroopa Liit, mille tegevus põhineb territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse põhimõttel, ei tohi mööda vaadata raskustest, millega seisavad silmitsi väikesed omavalitsused, kui nad tahavad pakkuda oma kodanikele sobivaid teenuseid ja eelkõige võimalusi elatise teenimiseks, selleks et tulevased põlvkonnad ei lahkuks oma kodukohast; |
| --- | --- |

3.7

tuletab meelde, et Euroopa Liit, mille tegevus põhineb territoriaalse ja sotsiaalse ühtekuuluvuse põhimõttel, ei tohi mööda vaadata raskustest, millega seisavad silmitsi väikesed omavalitsused, kui nad tahavad pakkuda oma kodanikele sobivaid teenuseid ja eelkõige võimalusi elatise teenimiseks, selleks et tulevased põlvkonnad ei lahkuks oma kodukohast;

| 3.8 | juhib tähelepanu asjaolule, et ka maapiirkondade omavalitsuste heaolus esineb märkimisväärseid erinevusi, ning peab seetõttu vajalikuks, et eraldatavad vahendid looksid võimalikult suurt lisaväärtust, et tõsta maapiirkondade elanike elustandardit; |
| --- | --- |

3.8

juhib tähelepanu asjaolule, et ka maapiirkondade omavalitsuste heaolus esineb märkimisväärseid erinevusi, ning peab seetõttu vajalikuks, et eraldatavad vahendid looksid võimalikult suurt lisaväärtust, et tõsta maapiirkondade elanike elustandardit;

| 3.9 | loodab Lissaboni strateegia detsentraliseeritud rakendamise huvides maapiirkondade vajaduste suuremat arvestamist ja sellekohaste tulevaste programmide väljatöötamisel tasakaalu tagamist linna- ja maapiirkondade vahel (10); |
| --- | --- |

3.9

loodab Lissaboni strateegia detsentraliseeritud rakendamise huvides maapiirkondade vajaduste suuremat arvestamist ja sellekohaste tulevaste programmide väljatöötamisel tasakaalu tagamist linna- ja maapiirkondade vahel (10);

| 3.10 | märgib, et Euroopa linnaäärsed alad avaldavad survet maapiirkondadele; soovib, et saavutataks tasakaalu jätkusuutliku põllumajanduse ja linnade majandusliku dünaamika vahel; |
| --- | --- |

3.10

märgib, et Euroopa linnaäärsed alad avaldavad survet maapiirkondadele; soovib, et saavutataks tasakaalu jätkusuutliku põllumajanduse ja linnade majandusliku dünaamika vahel;

| 3.11 | peab vajalikuks väikeste kogukondade ja piirkondlike pealinnade vahelise dialoogi ja koostöö vahendeid ja vorme, et leida koos lahendusi piirkondadevaheliste suhete korraldamiseks, eriti kui see puudutab ka suurlinnu, samas tuleb tõhustada ka maapiirkondi struktureerivate väikeste linnakeskuste raamistikke; |
| --- | --- |

3.11

peab vajalikuks väikeste kogukondade ja piirkondlike pealinnade vahelise dialoogi ja koostöö vahendeid ja vorme, et leida koos lahendusi piirkondadevaheliste suhete korraldamiseks, eriti kui see puudutab ka suurlinnu, samas tuleb tõhustada ka maapiirkondi struktureerivate väikeste linnakeskuste raamistikke;

| 3.12 | lisaks leiab, et kasulik oleks parandada ühendust kesksete linnade ja ümbritsevate piirkondade vahel, et leevendada suurlinnade liigasustust ja võimaldada elamist väljaspool linnu, samuti lihtsustaks see maapiirkondade toodete turustamist; |
| --- | --- |

3.12

lisaks leiab, et kasulik oleks parandada ühendust kesksete linnade ja ümbritsevate piirkondade vahel, et leevendada suurlinnade liigasustust ja võimaldada elamist väljaspool linnu, samuti lihtsustaks see maapiirkondade toodete turustamist;

| 3.13 | kordab, et maapiirkondade sidusrühmade vahel peab programmide väljatöötamisel, rakendamisel, järelevalvel ja hindamisel toimuma ulatuslik dialoog, ning peab vajalikuks kohalike omavalitsuste rolli suurendamist struktuuripoliitika juhtimisel, kuna neil on eriti soodne positsioon oma piirkonna probleemide ja ootuste määratlemiseks ja hindamiseks; |
| --- | --- |

3.13

kordab, et maapiirkondade sidusrühmade vahel peab programmide väljatöötamisel, rakendamisel, järelevalvel ja hindamisel toimuma ulatuslik dialoog, ning peab vajalikuks kohalike omavalitsuste rolli suurendamist struktuuripoliitika juhtimisel, kuna neil on eriti soodne positsioon oma piirkonna probleemide ja ootuste määratlemiseks ja hindamiseks;

| 3.14 | on seisukohal, et maapiirkondade omavalitsused peavad aktiivselt osalema nii liikmesriikide kui ka piirkondade poolt riiklike strateegiliste plaanide ja riiklike maaelu arengu programmide määratlemiseks organiseeritud partnerlustes; peab seetõttu vajalikuks alt-üles lähenemisviisi, mis võimaldaks kõigil asjaomastel osalejatel avaldada tugevat mõju programmide väljatöötamisele; |
| --- | --- |

3.14

on seisukohal, et maapiirkondade omavalitsused peavad aktiivselt osalema nii liikmesriikide kui ka piirkondade poolt riiklike strateegiliste plaanide ja riiklike maaelu arengu programmide määratlemiseks organiseeritud partnerlustes; peab seetõttu vajalikuks alt-üles lähenemisviisi, mis võimaldaks kõigil asjaomastel osalejatel avaldada tugevat mõju programmide väljatöötamisele;

| 3.15 | loodab, et maapiirkondade vahel teostub üha rohkem Euroopa vahetusprogramme ja partnerlusi; niisugused algatused pakuvad olulisi võimalusi uute teadmiste saamiseks, parimate tavade ja kogemuste vahetamiseks ning tugevamaks kultuuriliseks integratsiooniks. Väga oluline on edendada maapiirkondades kultuuriturismi, parandades kohaliku elanikkonna oskusi turismisektori arendamiseks ning tutvustades omanäolisi turismiobjekte kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

3.15

loodab, et maapiirkondade vahel teostub üha rohkem Euroopa vahetusprogramme ja partnerlusi; niisugused algatused pakuvad olulisi võimalusi uute teadmiste saamiseks, parimate tavade ja kogemuste vahetamiseks ning tugevamaks kultuuriliseks integratsiooniks. Väga oluline on edendada maapiirkondades kultuuriturismi, parandades kohaliku elanikkonna oskusi turismisektori arendamiseks ning tutvustades omanäolisi turismiobjekte kogu Euroopa Liidus;

| 3.16 | rõhutab, et ikka veel on arvukad ühenduse koostööprogrammid suunatud linnapiirkondadele, ja loodab, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused edendavad tugevamini partnerluste loomist maapiirkondades, et maapiirkonnad oleksid Euroopa koostöö uuenduslikesse kogemustesse rohkem kaasatud; |
| --- | --- |

3.16

rõhutab, et ikka veel on arvukad ühenduse koostööprogrammid suunatud linnapiirkondadele, ja loodab, et piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused edendavad tugevamini partnerluste loomist maapiirkondades, et maapiirkonnad oleksid Euroopa koostöö uuenduslikesse kogemustesse rohkem kaasatud;

| 3.17 | juhib tähelepanu asjaolule, et maapiirkonnad on eriti sobivad taastuvaid energiaallikaid käsitlevate uuenduslike meetmete katsetamiseks, ja loodab, et maapiirkondade omavalitsused saavad rahalisi vahendeid ning abi, mis võimaldab neil investeerida taastuvatesse energiaallikatesse, eelkõige päikesepatareidesse, biomassi ja tuuleenergiasse eesmärgiga saavutada energiasõltumatus ning suurendada maapiirkondade elanike sissetulekut; |
| --- | --- |

3.17

juhib tähelepanu asjaolule, et maapiirkonnad on eriti sobivad taastuvaid energiaallikaid käsitlevate uuenduslike meetmete katsetamiseks, ja loodab, et maapiirkondade omavalitsused saavad rahalisi vahendeid ning abi, mis võimaldab neil investeerida taastuvatesse energiaallikatesse, eelkõige päikesepatareidesse, biomassi ja tuuleenergiasse eesmärgiga saavutada energiasõltumatus ning suurendada maapiirkondade elanike sissetulekut;

| 3.18 | soovib, et komisjon algataks Euroopa Liidu maapiirkondade majandusvaldkonna parimate uuenduslike tavade vahetamise programmi; |
| --- | --- |

3.18

soovib, et komisjon algataks Euroopa Liidu maapiirkondade majandusvaldkonna parimate uuenduslike tavade vahetamise programmi;

| 3.19 | nõuab, et ühenduse poliitika ei kehtestaks norme, mida käsitöölised ja väikeetevõtted kohalikke tüüpilisi toodete puhul täita ei saa; |
| --- | --- |

3.19

nõuab, et ühenduse poliitika ei kehtestaks norme, mida käsitöölised ja väikeetevõtted kohalikke tüüpilisi toodete puhul täita ei saa;

| 3.20 | soovitab Euroopa Liidul soodustada traditsioonilisi kohalikke tooteid kasutavate või tootvate mikroettevõtete loomist ja arendamist ning edendada naiste ja meeste võrdsustamist ettevõtetes ning töökohti noortele; |
| --- | --- |

3.20

soovitab Euroopa Liidul soodustada traditsioonilisi kohalikke tooteid kasutavate või tootvate mikroettevõtete loomist ja arendamist ning edendada naiste ja meeste võrdsustamist ettevõtetes ning töökohti noortele;

| 3.21 | on seisukohal, et 2008. aasta on ühist põllumajanduspoliitikat puudutavate otsuste jaoks keskse tähtsusega, eelkõige arvestades vahendite ülekandmist esimesest sambast teise; kutsub seetõttu komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles tulevaste ettepanekute väljatöötamisel arvestama maapiirkondade vajadustega; |
| --- | --- |

3.21

on seisukohal, et 2008. aasta on ühist põllumajanduspoliitikat puudutavate otsuste jaoks keskse tähtsusega, eelkõige arvestades vahendite ülekandmist esimesest sambast teise; kutsub seetõttu komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamenti üles tulevaste ettepanekute väljatöötamisel arvestama maapiirkondade vajadustega;

| 3.22 | kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama maapiirkondi sobivate meetmetega nende jõupingutustes majanduskasvu ja jätkusuutlikkuse ühendamiseks ja looma kontseptsioone, mis võimaldaks maapiirkondadele linnapiirkondade sabas sörkimise asemel iseseisvat arengut; |
| --- | --- |

3.22

kutsub Euroopa Komisjoni üles toetama maapiirkondi sobivate meetmetega nende jõupingutustes majanduskasvu ja jätkusuutlikkuse ühendamiseks ja looma kontseptsioone, mis võimaldaks maapiirkondadele linnapiirkondade sabas sörkimise asemel iseseisvat arengut;

| 3.23 | väljendab soovi, et maapiirkondade tulevikku võetaks igati arvesse käimasolevatel aruteludel Euroopa Liidu piirkondliku kava väljatöötamise kohta, eelkõige maa- ja linnapiirkondade vahelist partnerlust praktilisest küljest puudutavatel aruteludel, milles arvestatakse väikelinnade tasakaalustavat rolli. |
| --- | --- |

3.23

väljendab soovi, et maapiirkondade tulevikku võetaks igati arvesse käimasolevatel aruteludel Euroopa Liidu piirkondliku kava väljatöötamise kohta, eelkõige maa- ja linnapiirkondade vahelist partnerlust praktilisest küljest puudutavatel aruteludel, milles arvestatakse väikelinnade tasakaalustavat rolli.

Brüssel, 6. detsember 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Vastu võetud Firenzes 20.10.2000, ETS nr 176.

2

(3)  PE 322.192 A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  KOM(2006) 129 lõplik.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  KOM(2006) 386 lõplik.

7

(8)  12. detsembri 2005. aasta Bristoli kokkulepe “jätkusuutliku kogukonna” kohta.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, lk 5.

10

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/25

---

Regioonide Komitee arvamus teemal

| | “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programmi rakendamine: edasised sammud” |
| --- | --- |

“Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Haagi programmi rakendamine: edasised sammud”

| | “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Hinnang Euroopa Liidu poliitikale vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas” |
| --- | --- |

“Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Hinnang Euroopa Liidu poliitikale vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas”

| | “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aruanne 2005. aasta Haagi programmi rakendamise kohta” |
| --- | --- |

“Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: Aruanne 2005. aasta Haagi programmi rakendamise kohta”

(2007/C 57/05)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Haagi programmi rakendamine: edasised sammud” (KOM(2006) 331 lõplik);

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Hinnang Euroopa Liidu poliitikale vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas” (KOM(2006) 332 lõplik);

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 2006. aasta teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Aruanne 2005. aasta Haagi programmi rakendamise kohta” (KOM(2006) 333 lõplik);

võttes arvesse Euroopa komisjoni 28. juuni 2006. aasta otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 25. aprilli 2006. aasta otsust teha sellekohase arvamuse koostamine ülesandeks põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjonile;

võttes arvesse komisjoni teatist nõukogule ja Euroopa Parlamendile “Haagi programm: Viie järgneva aasta kümme prioriteeti. Euroopa vabaduse, turvalisuse ja õiguse uuenemispartnerlus” (KOM(2005) 184 lõplik);

võttes arvesse Regioonide Komitee 16. veebruari 2006. aasta arvamust, mis käsitleb ettepanekute ja meetmete sidusat paketti vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas (CdR 122/2005) (1);

võttes arvesse komitee põhiseaduse, Euroopa valitsemisasjade ning vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala komisjoni arvamuse eelnõud (CdR 234/2006), mis võeti vastu 17. oktoobril 2006 (raportöör: Ivo Opstelten, Rotterdami linnapea (NL/ALDE));

ning arvestades järgmist:

| 1. | Euroopa Liidu poliitika edusammud vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas on tulevatel aastatel olulise tähtsusega ühenduse kodanike arvamuse kujunemisel Euroopa Liidu lisaväärtuse kohta. |
| --- | --- |

1.

Euroopa Liidu poliitika edusammud vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas on tulevatel aastatel olulise tähtsusega ühenduse kodanike arvamuse kujunemisel Euroopa Liidu lisaväärtuse kohta.

| 2. | Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused omavad pädevusi avaliku korra ja turvalisuse valdkonnas, seetõttu sõltub Euroopa Liidu poliitika toime ja tõhusus väga suures osas ka nende kaasamisest. |
| --- | --- |

2.

Kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused omavad pädevusi avaliku korra ja turvalisuse valdkonnas, seetõttu sõltub Euroopa Liidu poliitika toime ja tõhusus väga suures osas ka nende kaasamisest.

| 3. | Poliitika vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas on muutunud “küpsemaks” — see on suurepärane võimalus sidususe parandamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kaudu. |
| --- | --- |

3.

Poliitika vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas on muutunud “küpsemaks” — see on suurepärane võimalus sidususe parandamiseks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste rolli kaudu.

võttis täiskogu 67. istungjärgul 6.–7. detsembril 2006. aastal (6. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

| 1.1 | on arvamusel, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna poliitikas oluline roll, ning meenutab, et komitee on oma varasemas arvamuses (CdR 122/2005) esitanud konkreetsed soovitused Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna poliitika toime ja tõhususe parandamiseks, soovitades kõnealuse poliitika ettevalmistamisel, rakendamisel ja hindamisel rohkem arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustega; |
| --- | --- |

1.1

on arvamusel, et kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna poliitikas oluline roll, ning meenutab, et komitee on oma varasemas arvamuses (CdR 122/2005) esitanud konkreetsed soovitused Euroopa Liidu kõnealuse valdkonna poliitika toime ja tõhususe parandamiseks, soovitades kõnealuse poliitika ettevalmistamisel, rakendamisel ja hindamisel rohkem arvestada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kogemustega;

| 1.2 | hindab kõrgelt komisjoni panust vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna poliitika raames; olemasolevatest teatistest nähtub ambitsioonikus ja energia kõnealuste eesmärkide saavutamiseks; juhib kõnealuses seoses tähelepanu suurtele erinevustele Haagi programmi ellurakendamisel erinevates liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.2

hindab kõrgelt komisjoni panust vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonna poliitika raames; olemasolevatest teatistest nähtub ambitsioonikus ja energia kõnealuste eesmärkide saavutamiseks; juhib kõnealuses seoses tähelepanu suurtele erinevustele Haagi programmi ellurakendamisel erinevates liikmesriikides;

| 1.3 | arvestades kõnealuse poliitikavaldkonna keerukust ja ajalist survet teatise koostamisel, mõistab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsene kaasamine ei ole lihtne; on siiski pettunud, et komisjoni eesmärk arendada töömeetod, mis vastaks komitee soovitustele, teatistes ei kajastu; |
| --- | --- |

1.3

arvestades kõnealuse poliitikavaldkonna keerukust ja ajalist survet teatise koostamisel, mõistab, et kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsene kaasamine ei ole lihtne; on siiski pettunud, et komisjoni eesmärk arendada töömeetod, mis vastaks komitee soovitustele, teatistes ei kajastu;

| 1.4 | loodab, et sellist töömeetodit on võimalik veel tagantjärgi arendada, lähtudes muuhulgas aruteludest, millele komisjon viitab teatise KOM(2006) 331 järeldustes. |
| --- | --- |

1.4

loodab, et sellist töömeetodit on võimalik veel tagantjärgi arendada, lähtudes muuhulgas aruteludest, millele komisjon viitab teatise KOM(2006) 331 järeldustes.

| 1.5 | toetab poliitikavaldkondade valikut, millele Haagi programmi vältel erilist tähelepanu osutatakse, ning tervitab komisjoni jõupingutusi võimalikult aktiivselt parandada ja kiirendada otsustusprotsessi, kasutades juriidilisi konstruktsioone ühenduse olemasolevate lepingute alusel; |
| --- | --- |

1.5

toetab poliitikavaldkondade valikut, millele Haagi programmi vältel erilist tähelepanu osutatakse, ning tervitab komisjoni jõupingutusi võimalikult aktiivselt parandada ja kiirendada otsustusprotsessi, kasutades juriidilisi konstruktsioone ühenduse olemasolevate lepingute alusel;

| 1.6 | tunneb kahetsust, et hetkel puudub vajalik alus, mis võimaldaks lühiajalises perspektiivis luua parema lähenemisviisi; |
| --- | --- |

1.6

tunneb kahetsust, et hetkel puudub vajalik alus, mis võimaldaks lühiajalises perspektiivis luua parema lähenemisviisi;

| 1.7 | nõustub sellega, et kontrollimise ja hindamise mehhanisme tuleb parandada, ning leiab, et komisjoni ettepanekud vastavad komitee soovitustele, mis kujutab endast õiget sammu süstemaatilisema, struktureerituma ja tugevamini integreeritud lähenemisviisi suunas. Sel moel on võimalik suurendada poliitika läbipaistvust, selgust ja teostatavust. Toetudes liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste teadmistele ja kogemustele, on võimalik välja arendada ühtne ja sihipärane näitajate kogum, mis pakub väärtuslikku teavet ning mille abil on võimalik vältida töö tarbetut kattumist; |
| --- | --- |

1.7

nõustub sellega, et kontrollimise ja hindamise mehhanisme tuleb parandada, ning leiab, et komisjoni ettepanekud vastavad komitee soovitustele, mis kujutab endast õiget sammu süstemaatilisema, struktureerituma ja tugevamini integreeritud lähenemisviisi suunas. Sel moel on võimalik suurendada poliitika läbipaistvust, selgust ja teostatavust. Toetudes liikmesriikide ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste teadmistele ja kogemustele, on võimalik välja arendada ühtne ja sihipärane näitajate kogum, mis pakub väärtuslikku teavet ning mille abil on võimalik vältida töö tarbetut kattumist;

| 1.8 | pooldab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tihedat kaasamist hindamiste kavandamisse ja elluviimisesse ning toetab ettepanekut nimetada hindamisaruannete kvaliteedi ja mõju tagamiseks ka Euroopa Liidu institutsioonide hulgas kontaktpunkt komisjoniga peetava dialoogi tarvis; |
| --- | --- |

1.8

pooldab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste tihedat kaasamist hindamiste kavandamisse ja elluviimisesse ning toetab ettepanekut nimetada hindamisaruannete kvaliteedi ja mõju tagamiseks ka Euroopa Liidu institutsioonide hulgas kontaktpunkt komisjoniga peetava dialoogi tarvis;

| 1.9 | rõhutab poliitikat puudutavate süvendatud strateegiliste hinnangute olulisust teatud poliitikavaldkondades ning loodab, et seejuures on võimalik rohkem tähelepanu pöörata praktilise rakendamise mõjudele piirkondlikul ja kohalikul tasandil. |
| --- | --- |

1.9

rõhutab poliitikat puudutavate süvendatud strateegiliste hinnangute olulisust teatud poliitikavaldkondades ning loodab, et seejuures on võimalik rohkem tähelepanu pöörata praktilise rakendamise mõjudele piirkondlikul ja kohalikul tasandil.

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | pooldab Euroopa Liidu ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelises koostöös selgeid kokkuleppeid vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

2.1

pooldab Euroopa Liidu ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vahelises koostöös selgeid kokkuleppeid vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas;

| 2.2 | nõuab, et lähitulevikus tuuakse selgelt esile, kuidas komitee varasemate soovitustega on arvestatud käesolevate teatiste väljatöötamisel; |
| --- | --- |

2.2

nõuab, et lähitulevikus tuuakse selgelt esile, kuidas komitee varasemate soovitustega on arvestatud käesolevate teatiste väljatöötamisel;

| 2.3 | soovitab tungivalt, et Euroopa Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament leiaksid kiiresti praktilisi lühiajalisi, elluviidavaid ja rakendatavaid lahendusi Euroopa Liidu asutamislepingu VI jaotise vahendite liikmesriikide tasandil ellurakendamisel ilmnenud puuduste kõrvaldamiseks; |
| --- | --- |

2.3

soovitab tungivalt, et Euroopa Komisjon, nõukogu ja Euroopa Parlament leiaksid kiiresti praktilisi lühiajalisi, elluviidavaid ja rakendatavaid lahendusi Euroopa Liidu asutamislepingu VI jaotise vahendite liikmesriikide tasandil ellurakendamisel ilmnenud puuduste kõrvaldamiseks;

| 2.4 | nõuab vastavalt oma varasemale arvamusele tungivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsesemat kaasamist iga-aastasesse ekspertaruande koostamisse, näiteks konsultatsioonide korraldamise teel ekspertide rühmadega. Huvi tuleks tunda mitte üksnes meetmete ellurakendamise vastu paberil, vaid eelkõige tagajärgede vastu tegelikkuses, mis on tihedalt seotud järelvalve- ja hindamismehhanismide arendamisega; |
| --- | --- |

2.4

nõuab vastavalt oma varasemale arvamusele tungivalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste otsesemat kaasamist iga-aastasesse ekspertaruande koostamisse, näiteks konsultatsioonide korraldamise teel ekspertide rühmadega. Huvi tuleks tunda mitte üksnes meetmete ellurakendamise vastu paberil, vaid eelkõige tagajärgede vastu tegelikkuses, mis on tihedalt seotud järelvalve- ja hindamismehhanismide arendamisega;

| 2.5 | märgib, et kõnealuse hindamise käigus tuleb ilmsiks ebaseadusliku sisserände vastase võitluse vähene edu, ning kutsub seetõttu ELi üles otsustavalt osalema ühise sisserändepoliitika kujundamisel. Kõnealune sisserändepoliitika arvestaks ebaseaduslike sisserändajatega seotud erinevate aspektidega; |
| --- | --- |

2.5

märgib, et kõnealuse hindamise käigus tuleb ilmsiks ebaseadusliku sisserände vastase võitluse vähene edu, ning kutsub seetõttu ELi üles otsustavalt osalema ühise sisserändepoliitika kujundamisel. Kõnealune sisserändepoliitika arvestaks ebaseaduslike sisserändajatega seotud erinevate aspektidega;

| 2.6 | kutsub üles lähitulevikus paremini välja töötama ühiseid aluspõhimõtteid Euroopa ühtse integratsiooniraamistiku jaoks, luues kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks rea tegelikkuses rakendatavaid meetmeid, et edendada integratsiooniprotsessi tõhustamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

2.6

kutsub üles lähitulevikus paremini välja töötama ühiseid aluspõhimõtteid Euroopa ühtse integratsiooniraamistiku jaoks, luues kohalike ja piirkondlike omavalitsuste jaoks rea tegelikkuses rakendatavaid meetmeid, et edendada integratsiooniprotsessi tõhustamist kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 2.7 | teeb kooskõlas oma varasema arvamusega ettepaneku jälgida seda, et integratsiooniprotsess oleks selgelt kaasatud kohaliku tasandi avaliku poliitika erinevatesse valdkondadesse; |
| --- | --- |

2.7

teeb kooskõlas oma varasema arvamusega ettepaneku jälgida seda, et integratsiooniprotsess oleks selgelt kaasatud kohaliku tasandi avaliku poliitika erinevatesse valdkondadesse;

| 2.8 | nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist õigusakti ettepaneku väljatöötamisse kriitiliste infrastruktuuriobjektide hoiatus- ja teabevõrgustiku rajamiseks; |
| --- | --- |

2.8

nõuab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste kaasamist õigusakti ettepaneku väljatöötamisse kriitiliste infrastruktuuriobjektide hoiatus- ja teabevõrgustiku rajamiseks;

| 2.9 | soovitab komisjonil samuti näha kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, VVO-de ning eelkõige ettevõtete jaoks ette otsese osalemise võimalus arutelus ühenduse poliitika tõhususe parandamise üle vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas ning selle üle, kuidas kõnealust poliitikat paremini kohandada kodanike ootustele; |
| --- | --- |

2.9

soovitab komisjonil samuti näha kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, VVO-de ning eelkõige ettevõtete jaoks ette otsese osalemise võimalus arutelus ühenduse poliitika tõhususe parandamise üle vabaduse, turvalisuse ja õiguse valdkonnas ning selle üle, kuidas kõnealust poliitikat paremini kohandada kodanike ootustele;

| 2.10 | soovitab komisjonil eriti tähelepanelikult jälgida, et kavandatud järelkontrolli- ja hindamismehhanismide ellurakendamine ei tooks endaga kaasa rohkem bürokraatiat ning et kõnealused mehhanismid oleks praktilise suunitlusega; |
| --- | --- |

2.10

soovitab komisjonil eriti tähelepanelikult jälgida, et kavandatud järelkontrolli- ja hindamismehhanismide ellurakendamine ei tooks endaga kaasa rohkem bürokraatiat ning et kõnealused mehhanismid oleks praktilise suunitlusega;

| 2.11 | soovitab kõigi asjaomaste osalejate teavitamiseks mõeldud plaanide ellurakendamisel tugineda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teadmistele ja kogemustele; |
| --- | --- |

2.11

soovitab kõigi asjaomaste osalejate teavitamiseks mõeldud plaanide ellurakendamisel tugineda kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teadmistele ja kogemustele;

| 2.12 | palub komisjonil arvestada komitee varasemate soovitustega ka nende ettepanekute rakendamisel, mis puudutavad riiklikke aruandlusmehhanisme. Riiklikud aruanded peaksid üldreeglina selgelt näitama, kuidas piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kaasatud meetmete rakendamisse. Üksnes väitest, et nendega toimuvad enamvähem reeglipärased konsultatsioonid, ei piisa. |
| --- | --- |

2.12

palub komisjonil arvestada komitee varasemate soovitustega ka nende ettepanekute rakendamisel, mis puudutavad riiklikke aruandlusmehhanisme. Riiklikud aruanded peaksid üldreeglina selgelt näitama, kuidas piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kaasatud meetmete rakendamisse. Üksnes väitest, et nendega toimuvad enamvähem reeglipärased konsultatsioonid, ei piisa.

Brüssel, 6. detsember 2006.

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  ELT C 192, 16.8.2006.

1

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/27

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Komisjoni teatis majanduskasvu ja tööhõive kohta ning Euroopa ühtekuuluvuspoliitika reform: neljas ühtekuuluvuse arenguaruanne”

(2007/C 57/06)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni teatist “Majanduskasv ja tööhõive ning Euroopa ühtekuuluvuspoliitika reform. Neljas ühtekuuluvuse arenguaruanne” KOM(2006) 281, SEC(2006) 726;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 17. mai 2005. aasta otsust konsulteerida vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 esimesele lõikele kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega;

võttes arvesse komitee presidendi 23. juuni 2006. aasta otsust teha arvamuse koostamine ülesandeks territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjonile;

võttes arvesse komitee arvamust majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse kolmanda aruande kohta (CdR 120/2004 fin);

võttes arvesse ministrite nõukogu mitteametliku kohtumise järeldusi jätkusuutlike kogukondade kohta. Bristol, 6.-7. detsember 2005;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal “Komisjoni teatis nõukogule ja Euroopa Parlamendile: ehitades meie ühist tulevikku. Laienenud liidu poliitikaväljakutsed ja eelarvevahendid 2007–2013” KOM(2004) 101 lõplik (CdR 162/2004 fin) (1);

võttes arvesse komitee arvamust “Ettepanek: nõukogu määrus, millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta” KOM(2004) 492 lõplik — 2004/0163 (AVC) (CdR 232/2004 fin) (2);

võttes arvesse komitee arvamust “Komisjoni teatis — Ühtekuuluvuspoliitika toetus majanduskasvule ja töökohtade loomisele: ühenduse strateegilised suunised, 2007...2013” KOM(2005) 299 lõplik. (CdR 40/2005 fin);

võttes arvesse komitee arvamust “Komisjoni teatis — kolmas ühtekuuluvuse eduaruanne: uue partnerluse poole majanduskasvu, tööhõive ja ühtekuuluvuse valdkonnas” KOM(2005) 192 lõplik (CdR 141/2005 fin);

võttes arvesse komitee arvamuse eelnõu (CdR 249/2006), mille Regioonide Komitee territoriaalse ühtekuuluvuse poliitika komisjon võttis vastu 19. oktoobril 2006 (raportöör: William John Williams (UEN-EA/UK), Anglesey saare krahvkonnanõukogu liige);

arvestades, et vastavalt asutamislepingu artiklile 158 on regionaalpoliitika põhieesmärk piirkondlike erinevuste vähendamine;

võttis vastu täiskogu 67. istungjärgul [6.–7. detsember 2006] (6. detsembri istungil) järgmise arvamuse.

1.   Majanduslikud ja sotsiaalsed erinevused laienenud Euroopa Liidus

Regioonide Komitee

| 1.1 | märgib, et samas kui Euroopa Liidu majanduskasv oli 2005. aastal aeglasem, on lähenemisprogrammid toonud kõnealustele piirkondadele kasu nii võimendava mõju kui täiendavuse osas; |
| --- | --- |

1.1

märgib, et samas kui Euroopa Liidu majanduskasv oli 2005. aastal aeglasem, on lähenemisprogrammid toonud kõnealustele piirkondadele kasu nii võimendava mõju kui täiendavuse osas;

| 1.2 | tervitab seetõttu teatises esitatud järeldust, et erinevuste praegune tase Euroopa Liidus näitab selgelt vajadust üleeuroopalise regionaalpoliitika järele, mis edendab majanduskasvu ja vähendab erinevusi kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

1.2

tervitab seetõttu teatises esitatud järeldust, et erinevuste praegune tase Euroopa Liidus näitab selgelt vajadust üleeuroopalise regionaalpoliitika järele, mis edendab majanduskasvu ja vähendab erinevusi kogu Euroopa Liidus;

| 1.3 | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika mängib kõikides Euroopa Liidu piirkondades võtmerolli, arvestades Euroopa Liidu struktuurifondide mitmeaastase programmitöö tähtsust avaliku sektori investeeringute kavandatud tasemete säilitamisel majanduslanguse perioodil liikmesriikides. Lisaks võimaldab Euroopa Liidu poolne rahastamine stabiilset kavandamisprotsessi, välist stiimulit ja võimendavat mõju, mis on äärmiselt olulised jätkusuutliku piirkondliku arengu seisukohalt; |
| --- | --- |

1.3

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika mängib kõikides Euroopa Liidu piirkondades võtmerolli, arvestades Euroopa Liidu struktuurifondide mitmeaastase programmitöö tähtsust avaliku sektori investeeringute kavandatud tasemete säilitamisel majanduslanguse perioodil liikmesriikides. Lisaks võimaldab Euroopa Liidu poolne rahastamine stabiilset kavandamisprotsessi, välist stiimulit ja võimendavat mõju, mis on äärmiselt olulised jätkusuutliku piirkondliku arengu seisukohalt;

| 1.4 | tervitab tõsiasja, et lõplikud määrused lubavad struktuurifondide kulutuste kaasrahastamiseks kasutada erasektori vahendeid, et piirkondlikke ja kohalikke eelarveid mitte liigselt koormata. |
| --- | --- |

1.4

tervitab tõsiasja, et lõplikud määrused lubavad struktuurifondide kulutuste kaasrahastamiseks kasutada erasektori vahendeid, et piirkondlikke ja kohalikke eelarveid mitte liigselt koormata.

2.   ELi ühtekuuluvuspoliitika hiljutine areng

Regioonide Komitee

| 2.1 | tervitab Euroopa Komisjoni tulemuslikkust 2005. aasta eelarve täitmisel; |
| --- | --- |

2.1

tervitab Euroopa Komisjoni tulemuslikkust 2005. aasta eelarve täitmisel;

| 2.2 | toetab Euroopa Komisjoni võetud strateegilisemat lähenemisviisi ühenduse strateegilistes suunistes; |
| --- | --- |

2.2

toetab Euroopa Komisjoni võetud strateegilisemat lähenemisviisi ühenduse strateegilistes suunistes;

| 2.3 | rõhutab, et riikliku strateegilise tugiraamistiku ja rakenduskavade väljatöötamisel tuleks lähtuda partnerluse põhimõttest, nagu on määratletud struktuurifondide üldmääruses. Partnerluse põhimõte on äärmiselt vajalik tõhusa ja eduka ühtekuuluvuspoliitika saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.3

rõhutab, et riikliku strateegilise tugiraamistiku ja rakenduskavade väljatöötamisel tuleks lähtuda partnerluse põhimõttest, nagu on määratletud struktuurifondide üldmääruses. Partnerluse põhimõte on äärmiselt vajalik tõhusa ja eduka ühtekuuluvuspoliitika saavutamiseks;

| 2.4 | kinnitab taas piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasamise olulisust riiklike strateegiliste tugiraamistike ja rakenduskavade väljatöötamisse. Kõnealune protsess peaks lähtuma ühtekuuluvuspoliitika “mitmetasandilise valitsemise” heast tavast, kaasates nii kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui majanduslikud ja sotsiaalsed osalejad; |
| --- | --- |

2.4

kinnitab taas piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasamise olulisust riiklike strateegiliste tugiraamistike ja rakenduskavade väljatöötamisse. Kõnealune protsess peaks lähtuma ühtekuuluvuspoliitika “mitmetasandilise valitsemise” heast tavast, kaasates nii kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused kui majanduslikud ja sotsiaalsed osalejad;

| 2.5 | leiab, et piirkondade majanduskasvu määrade märkimisväärsete erinevuste vähendamiseks tuleks aruandes kõrgemalt hinnata uut territoriaalse koostöö eesmärki, arvestades seda, millist lisaväärtust pakub parimate tavade levitamine tulemuslike piirkondade ja madalama majanduskasvuga piirkondade vahel ELi ühtekuuluvuspoliitikale tervikuna; |
| --- | --- |

2.5

leiab, et piirkondade majanduskasvu määrade märkimisväärsete erinevuste vähendamiseks tuleks aruandes kõrgemalt hinnata uut territoriaalse koostöö eesmärki, arvestades seda, millist lisaväärtust pakub parimate tavade levitamine tulemuslike piirkondade ja madalama majanduskasvuga piirkondade vahel ELi ühtekuuluvuspoliitikale tervikuna;

| 2.6 | on jätkuvalt mures, et eesmärki luua Euroopa Liidus 24 miljonit uut töökohta, mida on vaja Lissaboni strateegias määratletud 70 %-lise tööhõivemäära saavutamiseks 2010. aastaks, ei ole võimalik täita, kui liikmesriigid ei tee märkimisväärseid jõupingutusi töökohtade loomisega seotud majanduskasvu saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.6

on jätkuvalt mures, et eesmärki luua Euroopa Liidus 24 miljonit uut töökohta, mida on vaja Lissaboni strateegias määratletud 70 %-lise tööhõivemäära saavutamiseks 2010. aastaks, ei ole võimalik täita, kui liikmesriigid ei tee märkimisväärseid jõupingutusi töökohtade loomisega seotud majanduskasvu saavutamiseks;

| 2.7 | tunnistab vajadust tagada ühtekuuluvuspoliitikaga suurem majanduskasv ja tööhõive “sihtotstarbeliste eraldiste protsessi” kaudu. Regioonide Komitee tervitab lõplikku kaasavat nimekirja, mis võimaldab suuremat hulka põhitegevusi, nagu transport, telekommunikatsioonid ja sotsiaalne kaasamine, mis puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kelle peamine ülesanne on vähendada piirkondlikke erinevusi; |
| --- | --- |

2.7

tunnistab vajadust tagada ühtekuuluvuspoliitikaga suurem majanduskasv ja tööhõive “sihtotstarbeliste eraldiste protsessi” kaudu. Regioonide Komitee tervitab lõplikku kaasavat nimekirja, mis võimaldab suuremat hulka põhitegevusi, nagu transport, telekommunikatsioonid ja sotsiaalne kaasamine, mis puudutavad kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, kelle peamine ülesanne on vähendada piirkondlikke erinevusi;

| 2.8 | märgib, et sihtotstarbeliste eraldiste protsess toob endaga kaasa olulisi muudatusi kõikide piirkondade jaoks 15-liikmelises Euroopa Liidus, kus sihtotstarbelised eraldised on kohustuslikud. Sihtotstarbeliste eraldiste protsessiga seoses tuleb seetõttu võtta arvesse Euroopa Liidu piirkondadele eriomaseid vajadusi ja olukordi; |
| --- | --- |

2.8

märgib, et sihtotstarbeliste eraldiste protsess toob endaga kaasa olulisi muudatusi kõikide piirkondade jaoks 15-liikmelises Euroopa Liidus, kus sihtotstarbelised eraldised on kohustuslikud. Sihtotstarbeliste eraldiste protsessiga seoses tuleb seetõttu võtta arvesse Euroopa Liidu piirkondadele eriomaseid vajadusi ja olukordi;

| 2.9 | leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad suurendama oma panust struktuurifondide poolt toetatavate majanduskasvu ja tööhõive strateegiate kujundamisse. Riiklike reformikavade väljatöötamise edukus ja uued ühtekuuluvuspoliitika programmid ajavahemikuks 2007-2013 sõltuvad suures osas kooskõlastamise kvaliteedist liikmesriikide ning kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel; |
| --- | --- |

2.9

leiab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused peavad suurendama oma panust struktuurifondide poolt toetatavate majanduskasvu ja tööhõive strateegiate kujundamisse. Riiklike reformikavade väljatöötamise edukus ja uued ühtekuuluvuspoliitika programmid ajavahemikuks 2007-2013 sõltuvad suures osas kooskõlastamise kvaliteedist liikmesriikide ning kohaliku ja piirkondliku tasandi vahel;

| 2.10 | rõhutab Lissaboni strateegia iga-aastases arenguaruandes sätestatud poliitilist otsust töötada välja kindlamad ja süsteemsemad kooskõlastusmehhanismid riiklike reformikavade eest vastutajate ja ühtekuuluvuspoliitika programmide 2007-2013 koostajate vahel; |
| --- | --- |

2.10

rõhutab Lissaboni strateegia iga-aastases arenguaruandes sätestatud poliitilist otsust töötada välja kindlamad ja süsteemsemad kooskõlastusmehhanismid riiklike reformikavade eest vastutajate ja ühtekuuluvuspoliitika programmide 2007-2013 koostajate vahel;

| 2.11 | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad haridus- ja koolituskavade kaudu anda olulise panuse Lissaboni protsessi, arvestades kutseoskuste parandamise tähtsust majandusarengu osana; |
| --- | --- |

2.11

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saavad haridus- ja koolituskavade kaudu anda olulise panuse Lissaboni protsessi, arvestades kutseoskuste parandamise tähtsust majandusarengu osana;

| 2.12 | on teadlik riikliku rahastamise ja ELi poolse piirkondliku rahastamise ühtlustamisega kaasneva võimendava mõju ja tõhususega seotud eelistest, kuid kutsub Euroopa Komisjoni üles valvsusele, et tagada struktuurifondide selge nähtavus kohalikul ja piirkondlikul tasandil, hoolimata täiendavuse uuest määratlusest; |
| --- | --- |

2.12

on teadlik riikliku rahastamise ja ELi poolse piirkondliku rahastamise ühtlustamisega kaasneva võimendava mõju ja tõhususega seotud eelistest, kuid kutsub Euroopa Komisjoni üles valvsusele, et tagada struktuurifondide selge nähtavus kohalikul ja piirkondlikul tasandil, hoolimata täiendavuse uuest määratlusest;

| 2.13 | tervitab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Komisjoni ühisalgatust, millega toetatakse uuendustegevust ja jätkusuutlikkust regionaalpoliitikas, sealhulgas piirkondade uuenduslikumaid rahastamisvorme, nagu algatused JESSICA (Euroopa ühisressursid jätkusuutlikeks investeeringuteks linnapiirkondades) ja JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele); |
| --- | --- |

2.13

tervitab Euroopa Investeerimispanga ja Euroopa Komisjoni ühisalgatust, millega toetatakse uuendustegevust ja jätkusuutlikkust regionaalpoliitikas, sealhulgas piirkondade uuenduslikumaid rahastamisvorme, nagu algatused JESSICA (Euroopa ühisressursid jätkusuutlikeks investeeringuteks linnapiirkondades) ja JEREMIE (Euroopa ühisressursid mikro-, väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele);

| 2.14 | kutsub kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi koostöös Euroopa Komisjoniga üles määrama kindlaks vajadused kohaliku ja piirkondliku tasandi suutlikkuse täiendavaks suurendamiseks, arvestades eelmiste programmidega saavutatud edu; |
| --- | --- |

2.14

kutsub kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi koostöös Euroopa Komisjoniga üles määrama kindlaks vajadused kohaliku ja piirkondliku tasandi suutlikkuse täiendavaks suurendamiseks, arvestades eelmiste programmidega saavutatud edu;

| 2.15 | rõhutab Euroopa Liidu linna- ja maapiirkondade olulist vastastikust seost ning on mures jätkuva sünergia puudumise ja eraldatuse pärast struktuuriprogrammide ning maaelu arengu ja kalandusprogrammide vahel ajavahemikuks 2007-2013; |
| --- | --- |

2.15

rõhutab Euroopa Liidu linna- ja maapiirkondade olulist vastastikust seost ning on mures jätkuva sünergia puudumise ja eraldatuse pärast struktuuriprogrammide ning maaelu arengu ja kalandusprogrammide vahel ajavahemikuks 2007-2013;

| 2.16 | ootab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindava organina neljandat ühtekuuluvusaruannet puudutavat tulemuslikku dialoogi Euroopa Komisjoniga, mis peaks algama 2007. aasta kevadel. |
| --- | --- |

2.16

ootab kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi esindava organina neljandat ühtekuuluvusaruannet puudutavat tulemuslikku dialoogi Euroopa Komisjoniga, mis peaks algama 2007. aasta kevadel.

Brüssel, 6. detsember 2006.

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  ELT C 164, 05.07.05, lk 4.

1

(2)  ELT C 231, 20.9.2005, lk 1.

2

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/29

---

Regioonide Komitee aasta arvamus teemal “Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010”

(2007/C 57/07)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse Komisjoni teatist nõukogule, Euroopa Parlamendile, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele “Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised 2006–2010” KOM(2006) 92 lõplik;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 1. märtsi otsust konsulteerida kõnealuses küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse Regioonide Komitee juhatuse 25. aprilli 2006. aasta otsust, millega tehti majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile ülesandeks koostada arvamus kõnealusel teemal;

võttes arvesse komitee arvamust teemal “Naiste olukord ja vaesus Euroopa Liidus” (CdR 151/2005 fin);

võttes arvesse komitee arvamust “Sotsiaalkaitse moderniseerimine töökohtade arvu suurendamiseks ja nende paremaks muutmiseks — terviklik lähenemine, mis muudaks töötamise tasuvaks” (CdR 28/2004 fin);

võttes arvesse komitee arvamust “Ettepanek: nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega” (CdR 19/2004 fin);

võttes arvesse komitee arvamust teemal “Euroopa Liidu põhiõiguste harta koostamise protsess” (CdR 327/1999 fin);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni väljendatud soovi tõhustada soolist võrdõiguslikkust võrdõiguslikkuse juhiste põhjal ja palvet Regioonide Komiteele anda praktiline tähendus kõnealustes juhistes sisalduvatele väärtushinnangutele ja eesmärkidele, pidades silmas asjaolu, et 2007. aasta on nimetatud “kõikidele võrdsete võimaluste aastaks”;

võttes arvesse komitee arvamuse eelnõud CdR 138/2006 rev. 2, mille majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon võttis vastu 20. oktoobril 2006. (Raportöör: Claudette Abela Baldacchino, Qrendi linnavalitsuse aseesimees, MT/PES);

võttis täiskogu 67. istungjärgul 6.–7. detsembril 2006 (6. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse.

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee prioriteedid

| 1.1 | Regioonide Komitee on soolise võrdõiguslikkuse küsimuse lisanud oma 2006. aasta peamiste prioriteetide hulka. Soolise võrdõiguslikkuse juhiste koostamine puudutab Euroopa sotsiaalmudeli alustalasid. Regioonide Komitee kõige olulisemate prioriteetide alla kuuluvad võrdsete võimaluste edendamine ja kõikide soolise diskrimineerimise vormide vastane võitlus. |
| --- | --- |

1.1

Regioonide Komitee on soolise võrdõiguslikkuse küsimuse lisanud oma 2006. aasta peamiste prioriteetide hulka. Soolise võrdõiguslikkuse juhiste koostamine puudutab Euroopa sotsiaalmudeli alustalasid. Regioonide Komitee kõige olulisemate prioriteetide alla kuuluvad võrdsete võimaluste edendamine ja kõikide soolise diskrimineerimise vormide vastane võitlus.

| 1.2 | Nüüd peaksid järgnema konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas soolist võrdõiguslikkust saavutada ja olukorda parandada, eriti liikmesriikide naiste osas, pidades iseäranis silmas 2007. aastat kui kõikidele võrdsete võimaluste aastat. Mitmete liikmesriikide valitsuste heakskiidu saanud soolise võrdõiguslikkuse paktis esitatakse sarnaselt soolise võrdõiguslikkuse juhistega rida sihte ja eesmärke, ent nüüd oleks kiiresti vaja konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas kõnealust poliitikat rakendada. Siiski peaksid meetmed oma olemuselt ja mõjult olema jätkusuutlikud ning neid peaks olema võimalik kasutada võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

1.2

Nüüd peaksid järgnema konkreetsed ettepanekud selle kohta, kuidas soolist võrdõiguslikkust saavutada ja olukorda parandada, eriti liikmesriikide naiste osas, pidades iseäranis silmas 2007. aastat kui kõikidele võrdsete võimaluste aastat. Mitmete liikmesriikide valitsuste heakskiidu saanud soolise võrdõiguslikkuse paktis esitatakse sarnaselt soolise võrdõiguslikkuse juhistega rida sihte ja eesmärke, ent nüüd oleks kiiresti vaja konkreetseid ettepanekuid selle kohta, kuidas kõnealust poliitikat rakendada. Siiski peaksid meetmed oma olemuselt ja mõjult olema jätkusuutlikud ning neid peaks olema võimalik kasutada võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 pikema aja jooksul.

Regioonide Komitee eesmärgid

| 1.3 | Sooline võrdõiguslikkus peab muutuma üldtunnustatud ja soovitud eesmärgiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pakutud teenuste kasutajatele ja olema kõikide valitsuste ja poliitikute tegevuse nurgakiviks. Piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel on siin olulise tähtsusega roll, kuna nad seisavad kõige lähemal kodanikele ja nende probleemidele. Seega peavad kõnealused omavalitsused olema positiivseks näiteks mittediskrimineerimise kohta eelkõige seetõttu, et nad on olulised tööandjad ELis ja pakuvad kõige olulisemaid teenuseid, millel on otsene mõju soolisele võrdõiguslikkusele (vt allpooltoodut). |
| --- | --- |

1.3

Sooline võrdõiguslikkus peab muutuma üldtunnustatud ja soovitud eesmärgiks kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pakutud teenuste kasutajatele ja olema kõikide valitsuste ja poliitikute tegevuse nurgakiviks. Piirkondlikel ja kohalikel omavalitsustel on siin olulise tähtsusega roll, kuna nad seisavad kõige lähemal kodanikele ja nende probleemidele. Seega peavad kõnealused omavalitsused olema positiivseks näiteks mittediskrimineerimise kohta eelkõige seetõttu, et nad on olulised tööandjad ELis ja pakuvad kõige olulisemaid teenuseid, millel on otsene mõju soolisele võrdõiguslikkusele (vt allpooltoodut).

| 1.4 | Seega peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused toimima katalüsaatorite, toetavate ja abistavate organitena. Nende peamiseks eesmärgiks on sugudevahelise tasakaalu hoidmine. Seetõttu tuleb kõiki, kes seda vajavad, toetada vajalike vahenditega, et tugevdada nende ühiskondlikku positsiooni ja lihtsustada nende juurdepääsu tööturule. |
| --- | --- |

1.4

Seega peavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused toimima katalüsaatorite, toetavate ja abistavate organitena. Nende peamiseks eesmärgiks on sugudevahelise tasakaalu hoidmine. Seetõttu tuleb kõiki, kes seda vajavad, toetada vajalike vahenditega, et tugevdada nende ühiskondlikku positsiooni ja lihtsustada nende juurdepääsu tööturule.

| 1.5 | Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peab Regioonide Komitee tagama poliitilise pühendumise järgmistele küsimustele:






  1. | Juhistes väljendatud eesmärkide detsentraliseerimine |
| --- | --- | --- |

1.5

Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peab Regioonide Komitee tagama poliitilise pühendumise järgmistele küsimustele:

1.

Juhistes väljendatud eesmärkide detsentraliseerimine

| 2. | Võimaluste loomine pereelu ja tööga seotud kohustuste ühitamiseks |
| --- | --- |

2.

Võimaluste loomine pereelu ja tööga seotud kohustuste ühitamiseks

| 3. | Kindel õiguslik raamistik ja selle nõuetekohane rakendamine |
| --- | --- |

3.

Kindel õiguslik raamistik ja selle nõuetekohane rakendamine

| 4. | Sooline võrdõiguslikkus otsuste langetamisel |
| --- | --- |

4.

Sooline võrdõiguslikkus otsuste langetamisel

| 5. | Kultuurinormide muutmine — võrdõiguslikkus |
| --- | --- |

5.

Kultuurinormide muutmine — võrdõiguslikkus

Regioonide Komitee ja tema esindatavad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused on valmis andma oma panuse kõnealuste eesmärkide saavutamiseks konkreetsete meetmete abil. Seda peab tegema, pidades silmas 2007. aastat, st võrdsete võimaluste aastat kõigile. Siiski peaksid meetmed oma olemuselt ja mõjult olema jätkusuutlikud ning neid peaks olema võimalik kasutada võrdõiguslikkuse juhistes 2006–2010 pikema aja jooksul.

Üldised märkused võrdõiguslikkuse juhiste kuue prioriteetse valdkonna kohta

| 1.6 | Regioonide Komitee tervitab Euroopa Komisjoni algatust uute sugudevahelise võrdõiguslikkuse suuniste käivitamiseks, mis on jätkuks mitmetele teistele dokumentidele, kus esitatakse Euroopa poliitika üldised eesmärgid sugudevahelise võrdõiguslikkuse saavutamiseks. Komitee on oma eelnevas arvamuses (1) väljendanud ühtse ja kõikehõlmava strateegia vajadust, et võidelda soolise ebavõrdsusega kogu Euroopa Liidus. Sooline võrdõiguslikkus kuulub põhiõiguste ja üldiste väärtuste hulka, mida ei saa vaidlustada ega piirata. Eelmainitu nõuab siiski ka konkreetsete poliitiliste meetmete rakendamist kõikidel juhtimistasanditel. |
| --- | --- |

1.6

Regioonide Komitee tervitab Euroopa Komisjoni algatust uute sugudevahelise võrdõiguslikkuse suuniste käivitamiseks, mis on jätkuks mitmetele teistele dokumentidele, kus esitatakse Euroopa poliitika üldised eesmärgid sugudevahelise võrdõiguslikkuse saavutamiseks. Komitee on oma eelnevas arvamuses (1) väljendanud ühtse ja kõikehõlmava strateegia vajadust, et võidelda soolise ebavõrdsusega kogu Euroopa Liidus. Sooline võrdõiguslikkus kuulub põhiõiguste ja üldiste väärtuste hulka, mida ei saa vaidlustada ega piirata. Eelmainitu nõuab siiski ka konkreetsete poliitiliste meetmete rakendamist kõikidel juhtimistasanditel.

| 1.7 | Euroopa institutsioonid on jõudnud ühise arusaamani selles, et Euroopa tulevane edukus sõltub inimeste võimalustest pöörduda oma muredega rohujuure tasandil Euroopa Liidu ja selle institutsioonide poole. Seega sõltub kõnealuste juhiste edukus suurel määral sellest, kuidas suudavad ELi institutsioonid kõnealuste juhiste rakendamiseks enda huvides ära kasutada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ulatuslikke kogemusi ja ressursse. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil on tehtud mõningaid edukaid võrdõiguslikkuse algatusi, mida tasuks propageerida. Viimatimainitu näib praegusest suuniste strateegiast puudu olevat. |
| --- | --- |

1.7

Euroopa institutsioonid on jõudnud ühise arusaamani selles, et Euroopa tulevane edukus sõltub inimeste võimalustest pöörduda oma muredega rohujuure tasandil Euroopa Liidu ja selle institutsioonide poole. Seega sõltub kõnealuste juhiste edukus suurel määral sellest, kuidas suudavad ELi institutsioonid kõnealuste juhiste rakendamiseks enda huvides ära kasutada piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ulatuslikke kogemusi ja ressursse. Kohalikul ja piirkondlikul tasandil on tehtud mõningaid edukaid võrdõiguslikkuse algatusi, mida tasuks propageerida. Viimatimainitu näib praegusest suuniste strateegiast puudu olevat.

Parem juhtimine soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks

| 1.8 | Regioonide Komitee kiidab heaks selle, et suunistes toetatakse Euroopa sugudevahelise võrdõiguslikkuse instituudi loomist. Regioonide Komitee soovib jälgida arutelu selle kohta, milline on kõnealuse uue organi täpne vastutusala ja kuidas kavatsetakse üldised poliitilised eesmärgid konkreetselt ellu viia. Regioonide Komitee rõhutab vajadust usaldusväärsete ja võrdluseks sobivate teaduslike andmete järele, mis käsitleksid sugudevahelist võrdõiguslikkust erinevatel juhtimistasanditel. Komitee usub, et sugudevahelise võrdõiguslikkuse instituudil saab olema oluline roll kõnealuste andmete kogumiseks ja vahetamiseks mõeldud võrgustike loomisel. Komitee usub samuti, et kõnealuse instituudi teiste tähtsate ülesannete hulka kuuluvad soolise võrdõiguslikkuse koolituse alase poliitika ja praktika järelevalve kogu ELis ning soovituste ja parandusettepanekute esitamine. |
| --- | --- |

1.8

Regioonide Komitee kiidab heaks selle, et suunistes toetatakse Euroopa sugudevahelise võrdõiguslikkuse instituudi loomist. Regioonide Komitee soovib jälgida arutelu selle kohta, milline on kõnealuse uue organi täpne vastutusala ja kuidas kavatsetakse üldised poliitilised eesmärgid konkreetselt ellu viia. Regioonide Komitee rõhutab vajadust usaldusväärsete ja võrdluseks sobivate teaduslike andmete järele, mis käsitleksid sugudevahelist võrdõiguslikkust erinevatel juhtimistasanditel. Komitee usub, et sugudevahelise võrdõiguslikkuse instituudil saab olema oluline roll kõnealuste andmete kogumiseks ja vahetamiseks mõeldud võrgustike loomisel. Komitee usub samuti, et kõnealuse instituudi teiste tähtsate ülesannete hulka kuuluvad soolise võrdõiguslikkuse koolituse alase poliitika ja praktika järelevalve kogu ELis ning soovituste ja parandusettepanekute esitamine.

| 1.9 | Regioonide Komitee rõhutab, et kõnealuste jõupingutuste puhul peab suurt tähelepanu pöörama piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasamisele. Arengute jälgimine kodanikele kõige lähemal oleval juhtimistasandil ja parimate tavade vahetamine on olulise tähtsusega kõnealuse instituudi mõju maksimeerimiseks. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peaks soolise võrdõiguslikkuse instituut otsima mooduseid oma tegevuse detsentraliseerimiseks ja talle peaks selleks eraldatama vajalikud vahendid. |
| --- | --- |

1.9

Regioonide Komitee rõhutab, et kõnealuste jõupingutuste puhul peab suurt tähelepanu pöörama piirkondliku ja kohaliku tasandi kaasamisele. Arengute jälgimine kodanikele kõige lähemal oleval juhtimistasandil ja parimate tavade vahetamine on olulise tähtsusega kõnealuse instituudi mõju maksimeerimiseks. Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks peaks soolise võrdõiguslikkuse instituut otsima mooduseid oma tegevuse detsentraliseerimiseks ja talle peaks selleks eraldatama vajalikud vahendid.

| 1.10 | Teiseks oluliseks aspektiks soolise võrdõiguslikkuse poliitika parandamisel Euroopa Liidu tasandil on vajadus parandada kõnealuses valdkonnas töötavate ELi institutsioonide juhtimist. Eelmainitu puudutab iseäranis komisjoni erinevate üksuste vahelise kooskõlastatuse parandamist, et tugevdada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamist kõikides poliitikavaldkondades. Samuti on vaja teha jõupingutusi nii ametnike kui ka koolitajate väljaõppe ja koolituse parandamiseks kõikidel juhtimistasanditel, et nad teadvustaksid paremini soolise võrdõiguslikkuse küsimusi. Sellega seoses tuleb pöörata tähelepanu keelekasutusele kõikides dokumentides, iseäranis sellistes, kus viidatakse naistele kui vähemustele. Kõnealused dokumendid peavad paremini kajastama sooliselt neutraalset lähenemisviisi. |
| --- | --- |

1.10

Teiseks oluliseks aspektiks soolise võrdõiguslikkuse poliitika parandamisel Euroopa Liidu tasandil on vajadus parandada kõnealuses valdkonnas töötavate ELi institutsioonide juhtimist. Eelmainitu puudutab iseäranis komisjoni erinevate üksuste vahelise kooskõlastatuse parandamist, et tugevdada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise rakendamist kõikides poliitikavaldkondades. Samuti on vaja teha jõupingutusi nii ametnike kui ka koolitajate väljaõppe ja koolituse parandamiseks kõikidel juhtimistasanditel, et nad teadvustaksid paremini soolise võrdõiguslikkuse küsimusi. Sellega seoses tuleb pöörata tähelepanu keelekasutusele kõikides dokumentides, iseäranis sellistes, kus viidatakse naistele kui vähemustele. Kõnealused dokumendid peavad paremini kajastama sooliselt neutraalset lähenemisviisi.

Juhistes väljendatud eesmärkide detsentraliseerimine

| 1.11 | Tuleb kaaluda komisjoni määratletud prioriteetsete valdkondade tähtsuse järjekorra uuesti läbivaatamist. Tõhusates juhistes peaks keskenduma nii majanduslikule kui ka sotsiaalsele võrdsusele, et võidelda silmatorkava soolise ebavõrdsuse vastu, mida esineb siiamaani naiste ja meeste osalust käsitlevate otsuste langetamisel ja poliitilises elus üldiselt. Kogu Euroopas süveneb arusaam sellest, et sooline võrdõiguslikkus on iseenesest oluline eesmärk ja samuti määrava tähtsusega Euroopa majanduslikule heaolule. Ehkki Euroopa võib näiteks olla uhke sellise elustandardi üle, mis on eeskujuks tervele maailmale, ei kaasne majandusliku heaoluga alati sooline võrdõiguslikkus või naiste suurem heaolu. Seetõttu on oluline rõhutada, et majanduslik heaolu ei tähenda automaatselt soolist võrdõiguslikkust. Kui Euroopa soovib soolise võrdõiguslikkuse osas jõuda püstitatud lõppeesmärgini, on vaja kasutada otseteed ja vahendeid nende eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

1.11

Tuleb kaaluda komisjoni määratletud prioriteetsete valdkondade tähtsuse järjekorra uuesti läbivaatamist. Tõhusates juhistes peaks keskenduma nii majanduslikule kui ka sotsiaalsele võrdsusele, et võidelda silmatorkava soolise ebavõrdsuse vastu, mida esineb siiamaani naiste ja meeste osalust käsitlevate otsuste langetamisel ja poliitilises elus üldiselt. Kogu Euroopas süveneb arusaam sellest, et sooline võrdõiguslikkus on iseenesest oluline eesmärk ja samuti määrava tähtsusega Euroopa majanduslikule heaolule. Ehkki Euroopa võib näiteks olla uhke sellise elustandardi üle, mis on eeskujuks tervele maailmale, ei kaasne majandusliku heaoluga alati sooline võrdõiguslikkus või naiste suurem heaolu. Seetõttu on oluline rõhutada, et majanduslik heaolu ei tähenda automaatselt soolist võrdõiguslikkust. Kui Euroopa soovib soolise võrdõiguslikkuse osas jõuda püstitatud lõppeesmärgini, on vaja kasutada otseteed ja vahendeid nende eesmärkide saavutamiseks.

| 1.12 | Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kodanikele kõige lähemal ja vastutavad enamike oluliste sotsiaalsete, hariduslike ja majanduslike aspektide ees nende igapäevaelus. Neil on võimalik kõnealustes soolise võrdõiguslikkuse juhistes kirjeldatud väärtused ja struktuurid reaalsuseks muuta. Euroopa Komisjon tunnustab samuti eelnimetatut oma heakskiidus naiste ja meeste kohaliku tasandi võrdõiguslikkuse Euroopa hartale, mille koostas Euroopa Piirkondlike ja Kohalike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) Euroopa Komisjoni ühenduse viienda tegevuskava raames. Võrdõiguslikkuse juhistes mainitud väärtustest peab saama piirkondlikul ja kohalikul tasandil rakendatava poliitika lahutamatu osa. Kõnealusel tasandil on võimalik kõrvaldada soolisi stereotüüpe hariduse, koolituse ja kultuuri valdkonnas ja kindlustada soolise võrdõiguslikkuse parem juhtimine ning samuti kõnealuse protsessi tõhus järelevalve. |
| --- | --- |

1.12

Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused on kodanikele kõige lähemal ja vastutavad enamike oluliste sotsiaalsete, hariduslike ja majanduslike aspektide ees nende igapäevaelus. Neil on võimalik kõnealustes soolise võrdõiguslikkuse juhistes kirjeldatud väärtused ja struktuurid reaalsuseks muuta. Euroopa Komisjon tunnustab samuti eelnimetatut oma heakskiidus naiste ja meeste kohaliku tasandi võrdõiguslikkuse Euroopa hartale, mille koostas Euroopa Piirkondlike ja Kohalike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) Euroopa Komisjoni ühenduse viienda tegevuskava raames. Võrdõiguslikkuse juhistes mainitud väärtustest peab saama piirkondlikul ja kohalikul tasandil rakendatava poliitika lahutamatu osa. Kõnealusel tasandil on võimalik kõrvaldada soolisi stereotüüpe hariduse, koolituse ja kultuuri valdkonnas ja kindlustada soolise võrdõiguslikkuse parem juhtimine ning samuti kõnealuse protsessi tõhus järelevalve.

| 1.13 | ELi ja piirkondliku ja kohaliku tasandi institutsioonides on tavaks käsitleda soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ainult statistilisest vaatepunktist. Ehkki usaldusväärne ja võrreldav statistika võib olla väga vajalik ja otstarbekas hetkeolukorra mõistmiseks, valitseb oht, et sellega õigustatakse poliitikat, mis vastab vaid näiliselt soolise võrdõiguslikkuse nõuetele. Seega on vajalik tagada statistika täpne tõlgendamine, et selle põhjal oleks võimalik rakendada sobivaid konkreetseid meetmeid. Statistikas välja toodud sooline jagunemine peab võimaldama paremini hinnata esitatud andmeid ja ELi, piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandil rakendatud soolise võrdõiguslikkuse poliitika mõju või puudujääke antud perioodil. |
| --- | --- |

1.13

ELi ja piirkondliku ja kohaliku tasandi institutsioonides on tavaks käsitleda soolise võrdõiguslikkuse küsimusi ainult statistilisest vaatepunktist. Ehkki usaldusväärne ja võrreldav statistika võib olla väga vajalik ja otstarbekas hetkeolukorra mõistmiseks, valitseb oht, et sellega õigustatakse poliitikat, mis vastab vaid näiliselt soolise võrdõiguslikkuse nõuetele. Seega on vajalik tagada statistika täpne tõlgendamine, et selle põhjal oleks võimalik rakendada sobivaid konkreetseid meetmeid. Statistikas välja toodud sooline jagunemine peab võimaldama paremini hinnata esitatud andmeid ja ELi, piirkondliku ja kohaliku omavalitsuse tasandil rakendatud soolise võrdõiguslikkuse poliitika mõju või puudujääke antud perioodil.

Võimaluste loomine pereelu ja tööga seotud kohustuste ühitamiseks

| 1.14 | Samuti ilmneb, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil on võimalik tõhusalt kasutada uusi rahastamisvahendeid ja teisi algatusi, et luua kõnealuste võrdõiguslikkuse juhiste elluviimiseks vajalikke struktuure ja kaitsta vastavaid väärtusi. Piirkondlike sotsiaalkavade koostamine võib olla juhtimisvahend, mille abil toetatakse piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kohaliku kogukonna vajaduste määratlemisel ja ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonna rühmade vajadustega arvestamisel teadusliku uuringu põhjal. |
| --- | --- |

1.14

Samuti ilmneb, et kohalikul ja piirkondlikul tasandil on võimalik tõhusalt kasutada uusi rahastamisvahendeid ja teisi algatusi, et luua kõnealuste võrdõiguslikkuse juhiste elluviimiseks vajalikke struktuure ja kaitsta vastavaid väärtusi. Piirkondlike sotsiaalkavade koostamine võib olla juhtimisvahend, mille abil toetatakse piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi kohaliku kogukonna vajaduste määratlemisel ja ebasoodsamas olukorras olevate elanikkonna rühmade vajadustega arvestamisel teadusliku uuringu põhjal.

| 1.15 | On selge, et Lissaboni eesmärkide saavutamine eeldab nii meeste kui ka naiste panust. See tähendab muuhulgas naiste osalemist tööturul, meeste suuremat osalust perekonnaga seotud kohustuste täitmisel ja nii naiste kui meeste võimalust ühitada töö ja pereeluga seotud kohustusi, millel on tõenäoliselt otsustava tähtsusega mõju ELi tulevasele demograafilisele arengule. |
| --- | --- |

1.15

On selge, et Lissaboni eesmärkide saavutamine eeldab nii meeste kui ka naiste panust. See tähendab muuhulgas naiste osalemist tööturul, meeste suuremat osalust perekonnaga seotud kohustuste täitmisel ja nii naiste kui meeste võimalust ühitada töö ja pereeluga seotud kohustusi, millel on tõenäoliselt otsustava tähtsusega mõju ELi tulevasele demograafilisele arengule.

| 1.16 | Eelmainitu saavutamiseks on üheks määrava tähtsusega aspektiks tõhusad meetmed, mis õhutaksid mehi osalema naistega võrdsel määral perekonnaga seotud kohustuste täitmisel, ning vajadus paremate ja rohkemate lapsehoidmisteenuste järele, mis peavad olema kättesaadavad ja taskukohased kõnealuste teenuste vajajatele. Paljud ELi liikmesriigid peavad tegema suuremaid jõupingutusi 2002. aasta Barcelona eesmärkide täitmiseks mainitud kontekstis ja selleks tuleb neil teha tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega. |
| --- | --- |

1.16

Eelmainitu saavutamiseks on üheks määrava tähtsusega aspektiks tõhusad meetmed, mis õhutaksid mehi osalema naistega võrdsel määral perekonnaga seotud kohustuste täitmisel, ning vajadus paremate ja rohkemate lapsehoidmisteenuste järele, mis peavad olema kättesaadavad ja taskukohased kõnealuste teenuste vajajatele. Paljud ELi liikmesriigid peavad tegema suuremaid jõupingutusi 2002. aasta Barcelona eesmärkide täitmiseks mainitud kontekstis ja selleks tuleb neil teha tihedat koostööd kohalike ja piirkondlike omavalitsustega.

| 1.17 | Pikaajaliste poliitiliste eesmärkide väärtus sõltub nõuetekohaselt rahastatavate meetmete väljatöötamisest, mille puhul tunnustatakse kõiki kogukonna liikmeid ja millest neil on võimalik kasu saada. Seejuures tuleb julgustada ja toetada uusi algatusi soorollide stereotüüpide kaotamiseks töö ja eraelu valdkonnas ning poliitikas. |
| --- | --- |

1.17

Pikaajaliste poliitiliste eesmärkide väärtus sõltub nõuetekohaselt rahastatavate meetmete väljatöötamisest, mille puhul tunnustatakse kõiki kogukonna liikmeid ja millest neil on võimalik kasu saada. Seejuures tuleb julgustada ja toetada uusi algatusi soorollide stereotüüpide kaotamiseks töö ja eraelu valdkonnas ning poliitikas.

| 1.18 | Regioonide Komitee arvates on kõige olulisem tagada konkreetsed võimalused soolise võrdõiguslikkuse elluviimiseks. Kõnealuste võimaluste olemasolu ongi lõppkokkuvõttes määrava tähtsusega. Turu osapooled on huvitatud peamiselt kasumist ja hinnapoliitikast, aga ka osutatavate teenuste kvaliteedist. Soolist võrdõiguslikkust on võimalik saavutada ainult siis, kui kõigil kodanikel on juurdepääs kvaliteetsetele põhiteenustele. ELi sotsiaalmeetmete kava peaks neid aspekte arvesse võtma. |
| --- | --- |

1.18

Regioonide Komitee arvates on kõige olulisem tagada konkreetsed võimalused soolise võrdõiguslikkuse elluviimiseks. Kõnealuste võimaluste olemasolu ongi lõppkokkuvõttes määrava tähtsusega. Turu osapooled on huvitatud peamiselt kasumist ja hinnapoliitikast, aga ka osutatavate teenuste kvaliteedist. Soolist võrdõiguslikkust on võimalik saavutada ainult siis, kui kõigil kodanikel on juurdepääs kvaliteetsetele põhiteenustele. ELi sotsiaalmeetmete kava peaks neid aspekte arvesse võtma.

Kindel õiguslik raamistik ja selle nõuetekohane rakendamine

| 1.19 | Euroopas jõuti mitukümmend aastat tagasi kokkuleppele võrdse palga alaste õigusaktide osas. Praegu oleme me võrdõiguslikkusest ikka veel kaugel (2). ELi institutsioonid peavad näitama tugevat poliitilist pühendumist juba olemasolevate õigusaktide/direktiivide rakendamiseks ja vajaduse korral kohtuasja algatamiseks nende liikmesriikide vastu, kes jätkuvalt eiravad praeguseid ja tulevasi õigusakte/direktiive. Euroopa Liit peab arvestama hetkeolukorraga ja tegema tööd selle nimel, et ELi liikmesriigid pühenduksid kindlalt soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele. Soolise võrdõiguslikkuse saavutamine peab muutuma tõeliseks prioriteediks kõikides liikmesriikides. Sel viisil paraneb ka ELi positsioon, kui ta käsitleb sooküsimusi rahvusvahelistel foorumitel. |
| --- | --- |

1.19

Euroopas jõuti mitukümmend aastat tagasi kokkuleppele võrdse palga alaste õigusaktide osas. Praegu oleme me võrdõiguslikkusest ikka veel kaugel (2). ELi institutsioonid peavad näitama tugevat poliitilist pühendumist juba olemasolevate õigusaktide/direktiivide rakendamiseks ja vajaduse korral kohtuasja algatamiseks nende liikmesriikide vastu, kes jätkuvalt eiravad praeguseid ja tulevasi õigusakte/direktiive. Euroopa Liit peab arvestama hetkeolukorraga ja tegema tööd selle nimel, et ELi liikmesriigid pühenduksid kindlalt soolise võrdõiguslikkuse saavutamisele. Soolise võrdõiguslikkuse saavutamine peab muutuma tõeliseks prioriteediks kõikides liikmesriikides. Sel viisil paraneb ka ELi positsioon, kui ta käsitleb sooküsimusi rahvusvahelistel foorumitel.

| 1.20 | Sama kehtib ka tungiva vajaduse puhul tugevdada meetmeid inimkaubanduse vastaseks võitluseks. Piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi peab aitama võitluses inimkaubanduse ja ebaseaduslike sisserändajate majandusliku ärakasutamise vastu. Inimkaubandus on muutunud väga suureks probleemiks, millele tuleb kiiresti tähelepanu pöörata. Samuti on vaja tagada, et peetakse lugu vahi all olevate ebaseaduslike sisserändajate, eelkõige naiste ja laste inimväärikusest ja õigustest. Regioonide Komitee eesmärgiks on õhutada ja suurendada komitee liikmete vahelist koostööd eespool nimetatud rikkumiste vastases võitluses. Nii on võimalik tõhustada Euroopa Liidus tehtavat koostööd, võitlemaks kõnealuste inimväärikust alandavate raskete kuritegude vastu, mis põhjustavad väga suuri kannatusi ja raskusi, ning ühtlasi panna tugevam alus rahvusvahelisele koostööle, mida peab suurendama kõikidel juhtimistasanditel. |
| --- | --- |

1.20

Sama kehtib ka tungiva vajaduse puhul tugevdada meetmeid inimkaubanduse vastaseks võitluseks. Piirkondlikke ja kohalikke omavalitsusi peab aitama võitluses inimkaubanduse ja ebaseaduslike sisserändajate majandusliku ärakasutamise vastu. Inimkaubandus on muutunud väga suureks probleemiks, millele tuleb kiiresti tähelepanu pöörata. Samuti on vaja tagada, et peetakse lugu vahi all olevate ebaseaduslike sisserändajate, eelkõige naiste ja laste inimväärikusest ja õigustest. Regioonide Komitee eesmärgiks on õhutada ja suurendada komitee liikmete vahelist koostööd eespool nimetatud rikkumiste vastases võitluses. Nii on võimalik tõhustada Euroopa Liidus tehtavat koostööd, võitlemaks kõnealuste inimväärikust alandavate raskete kuritegude vastu, mis põhjustavad väga suuri kannatusi ja raskusi, ning ühtlasi panna tugevam alus rahvusvahelisele koostööle, mida peab suurendama kõikidel juhtimistasanditel.

| 1.21 | Soolise vägivalla puhul on eelkõige tegemist meeste poolt naiste vastu tarvitatava vägivallaga. See on raske ühiskondlik probleem ning kujutab endast ohtu naiste ja laste tervisele, heaolule ja elule. Tegemist on kuriteoga, mis rikub põhiõigust elule, turvalisusele, vabadusele, väärikusele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele. Tähtsaimad ennetavad meetmed on parem teavitamine ja aktiivne töö väärtuste ja hoiakute mõjutamiseks. Töötades aktiivselt suurema võrdõiguslikkuse nimel, võime luua ühiskonna, kus poistel ja tüdrukutel on samad võimalused ja samad õigused ning kus tüdrukuid ja naisi ei ähvarda meestepoolne vägivald. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, kes asuvad kodanikele kõige lähemal, on kõnealuses valdkonnas suur vastutus, kuid ka palju kogemusi ning praktikas ära proovitud mudeleid ja programme nii kuriteo ohvrite kui ka toimepanijatega tegelemiseks. |
| --- | --- |

1.21

Soolise vägivalla puhul on eelkõige tegemist meeste poolt naiste vastu tarvitatava vägivallaga. See on raske ühiskondlik probleem ning kujutab endast ohtu naiste ja laste tervisele, heaolule ja elule. Tegemist on kuriteoga, mis rikub põhiõigust elule, turvalisusele, vabadusele, väärikusele ning kehalisele ja vaimsele puutumatusele. Tähtsaimad ennetavad meetmed on parem teavitamine ja aktiivne töö väärtuste ja hoiakute mõjutamiseks. Töötades aktiivselt suurema võrdõiguslikkuse nimel, võime luua ühiskonna, kus poistel ja tüdrukutel on samad võimalused ja samad õigused ning kus tüdrukuid ja naisi ei ähvarda meestepoolne vägivald. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel, kes asuvad kodanikele kõige lähemal, on kõnealuses valdkonnas suur vastutus, kuid ka palju kogemusi ning praktikas ära proovitud mudeleid ja programme nii kuriteo ohvrite kui ka toimepanijatega tegelemiseks.

Sooline võrdõiguslikkus otsuste langetamisel

| 1.22 | Tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks peab tegelema naiste alaesindatuse probleemiga poliitilistes ja majanduslikes otsustamisprotsessides. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on siin määrava tähtsusega roll, kuna poliitikas ja majanduses osalemise soolisele võrdõiguslikkusele pannakse alus rohujuure tasandil. Regioonide Komitee teeb kõnealuses kontekstis ettepaneku, et kvootide süsteemi ideed peab arutama erinevatel juhtimistasanditel. Ainult kvootide abil ei ole siiski võimalik lahendada ebavõrdsuse ja diskrimineerimise probleemi, aga need võivad olla üheks elemendiks laiemas ja integreeritud strateegias, mis lõhuks olemasolevaid, naisi hetkel otsustelangetamisest kõrvale jätvaid struktuure. |
| --- | --- |

1.22

Tõelise soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks peab tegelema naiste alaesindatuse probleemiga poliitilistes ja majanduslikes otsustamisprotsessides. Kohalikel ja piirkondlikel omavalitsustel on siin määrava tähtsusega roll, kuna poliitikas ja majanduses osalemise soolisele võrdõiguslikkusele pannakse alus rohujuure tasandil. Regioonide Komitee teeb kõnealuses kontekstis ettepaneku, et kvootide süsteemi ideed peab arutama erinevatel juhtimistasanditel. Ainult kvootide abil ei ole siiski võimalik lahendada ebavõrdsuse ja diskrimineerimise probleemi, aga need võivad olla üheks elemendiks laiemas ja integreeritud strateegias, mis lõhuks olemasolevaid, naisi hetkel otsustelangetamisest kõrvale jätvaid struktuure.

| 1.23 | Arvestades, et järgmine aasta nimetatakse “kõikidele võrdsete võimaluste aastaks”, peab Regioonide Komitee juhtima liikmesriikide tähelepanu kohustusele tagada sooline võrdõiguslikkus Regioonide Komitees esindatud riiklikes delegatsioonides. |
| --- | --- |

1.23

Arvestades, et järgmine aasta nimetatakse “kõikidele võrdsete võimaluste aastaks”, peab Regioonide Komitee juhtima liikmesriikide tähelepanu kohustusele tagada sooline võrdõiguslikkus Regioonide Komitees esindatud riiklikes delegatsioonides.

| 1.24 | Regioonide Komitee fraktsioone kutsutakse üles aktiivselt osalema soolist võrdõiguslikkust käsitlevas arutelus. Kõnealuse temaatilise aasta raames peaks komitee oma panusena koostama üksikasjaliku strateegia, kuidas ta kavatseb teha koostööd fraktsioonide ja riiklike delegatsioonidega, käsitlemaks soolist tasakaalustamatust Regioonide Komitee liikmete hulgas. |
| --- | --- |

1.24

Regioonide Komitee fraktsioone kutsutakse üles aktiivselt osalema soolist võrdõiguslikkust käsitlevas arutelus. Kõnealuse temaatilise aasta raames peaks komitee oma panusena koostama üksikasjaliku strateegia, kuidas ta kavatseb teha koostööd fraktsioonide ja riiklike delegatsioonidega, käsitlemaks soolist tasakaalustamatust Regioonide Komitee liikmete hulgas.

| 1.25 | Regioonide Komitee peab oma komisjonide abil samuti pühenduma selle tagamisele, et tema tulevased arvamused põhinevad praktiliste võimaluste olemasolul nii naiste kui ka meeste võrdsel panusel ja osalusel ning et eesmärgiks on soolise võrdõiguslikkuse saavutamine kõikides Regioonide Komitee töövaldkondades. |
| --- | --- |

1.25

Regioonide Komitee peab oma komisjonide abil samuti pühenduma selle tagamisele, et tema tulevased arvamused põhinevad praktiliste võimaluste olemasolul nii naiste kui ka meeste võrdsel panusel ja osalusel ning et eesmärgiks on soolise võrdõiguslikkuse saavutamine kõikides Regioonide Komitee töövaldkondades.

Kultuurinormide muutmine — sooliselt neutraalsel viisil teostatav võrdõiguslikkus

| 1.26 | Euroopa Liidu ja sellest väljaspool asuvate riikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused erinevad oma suuruselt ja vanuselt, aga mitte eesmärkide ja põhimõtete poolest. Kõnealused organid on eelkõige muutuste teostajad, kuna tunnevad kohalikke ja piirkondlikke vajadusi ja neil on võtmepositsioon tagamaks, et pakutavad teenused kavandatakse vastavalt kogukondade heaolu tõhustamise vajadustele. |
| --- | --- |

1.26

Euroopa Liidu ja sellest väljaspool asuvate riikide kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused erinevad oma suuruselt ja vanuselt, aga mitte eesmärkide ja põhimõtete poolest. Kõnealused organid on eelkõige muutuste teostajad, kuna tunnevad kohalikke ja piirkondlikke vajadusi ja neil on võtmepositsioon tagamaks, et pakutavad teenused kavandatakse vastavalt kogukondade heaolu tõhustamise vajadustele.

| 1.27 | Siin on oluliseks väljakutseks avalikud arutelud kõigi kodanikega ja konkreetsed sammud soolise võrdõiguslikkuse suunas. |
| --- | --- |

1.27

Siin on oluliseks väljakutseks avalikud arutelud kõigi kodanikega ja konkreetsed sammud soolise võrdõiguslikkuse suunas.

| 1.28 | Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad omalt poolt püüdma edendada naiste ja meeste vahelist võrdõiguslikkust kas nende endi rahastatud või Euroopa Liidu fondidest toetatavate projektide abil juba põhikooli esimestes klassides, näiteks jagades kogemusi erinevates riikides saavutatud edusammude kohta. |
| --- | --- |

1.28

Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad omalt poolt püüdma edendada naiste ja meeste vahelist võrdõiguslikkust kas nende endi rahastatud või Euroopa Liidu fondidest toetatavate projektide abil juba põhikooli esimestes klassides, näiteks jagades kogemusi erinevates riikides saavutatud edusammude kohta.

| 1.29 | Poliitilised ametivõimud saavad kõikidel tasanditel muuta domineerivat mentaliteeti ja seega ka kehtivaid kultuurinorme. Seda on võimalik teostada strateegiate abil, mille põhjal kasvatajad, tööandjad ja töötajad, riiklikud ja rahvusvahelised institutsioonid ja eelkõige meediakanalid saavad mõjutada kogukonda soolist võrdõiguslikkust tõhusamalt ellu viima. Tegelikkuses tähendab see, et sooline võrdõiguslikkus peab saama osaks kohalike, piirkondlike ja samuti riiklike ning ELi institutsioonide teabevahetusest kodanikega. See nõuab omakorda institutsioonide vastutavate isikute ja samuti massiteabevahendite esindajate nõuetekohast koolitamist ja väljaõpet, et nad teadvustaksid endale soolise võrdõiguslikkuse küsimusi. Praegu käib arutelu Euroopa tuleviku üle komisjoni esitatud demokraatia, dialoogi ja debattide D-kava põhjal ja Regioonide Komitee soovib sellele lisada neljanda “D”, st detsentraliseerimise. Kõnealusesse arutelusse peab kaasama ka soolise võrdõiguslikkuse küsimused kui määrava tähtsusega elemendi Euroopa lähendamises selle kodanikele. |
| --- | --- |

1.29

Poliitilised ametivõimud saavad kõikidel tasanditel muuta domineerivat mentaliteeti ja seega ka kehtivaid kultuurinorme. Seda on võimalik teostada strateegiate abil, mille põhjal kasvatajad, tööandjad ja töötajad, riiklikud ja rahvusvahelised institutsioonid ja eelkõige meediakanalid saavad mõjutada kogukonda soolist võrdõiguslikkust tõhusamalt ellu viima. Tegelikkuses tähendab see, et sooline võrdõiguslikkus peab saama osaks kohalike, piirkondlike ja samuti riiklike ning ELi institutsioonide teabevahetusest kodanikega. See nõuab omakorda institutsioonide vastutavate isikute ja samuti massiteabevahendite esindajate nõuetekohast koolitamist ja väljaõpet, et nad teadvustaksid endale soolise võrdõiguslikkuse küsimusi. Praegu käib arutelu Euroopa tuleviku üle komisjoni esitatud demokraatia, dialoogi ja debattide D-kava põhjal ja Regioonide Komitee soovib sellele lisada neljanda “D”, st detsentraliseerimise. Kõnealusesse arutelusse peab kaasama ka soolise võrdõiguslikkuse küsimused kui määrava tähtsusega elemendi Euroopa lähendamises selle kodanikele.

2.   Regioonide Komitee soovitused

| 2.1 | Euroopa Liit peab lisaks haridusalaste, majanduslike ja sotsiaalsete tegurite uurimisele tegema tihedat koostööd meediakanalitega ja näitama üles tahet selliste tegevusjuhiste rakendamiseks, mille abil kõrvaldatakse võrdõiguslikkuse juhiste kõrgeid ideaale ohustavad elemendid, jättes puutumata kehtestatud vabadused ja loovuse. Meediakanalite abil on küll võimalik levitada kõnealustes juhistes mainitud väärtusi, ent väljakujunenud huvirühmad võivad siinjuures hakata looma kaudseid takistusi. Seetõttu võib kõnealuste juhiste eesmärkide täitmine panna lõpuks proovile Euroopa Liidu suutlikkuse luua selline ühiskond, kus soolist võrdõiguslikkust edendatakse mitte üksnes tühjade lubaduste abil. |
| --- | --- |

2.1

Euroopa Liit peab lisaks haridusalaste, majanduslike ja sotsiaalsete tegurite uurimisele tegema tihedat koostööd meediakanalitega ja näitama üles tahet selliste tegevusjuhiste rakendamiseks, mille abil kõrvaldatakse võrdõiguslikkuse juhiste kõrgeid ideaale ohustavad elemendid, jättes puutumata kehtestatud vabadused ja loovuse. Meediakanalite abil on küll võimalik levitada kõnealustes juhistes mainitud väärtusi, ent väljakujunenud huvirühmad võivad siinjuures hakata looma kaudseid takistusi. Seetõttu võib kõnealuste juhiste eesmärkide täitmine panna lõpuks proovile Euroopa Liidu suutlikkuse luua selline ühiskond, kus soolist võrdõiguslikkust edendatakse mitte üksnes tühjade lubaduste abil.

| 2.2 | Et demokraatia oleks toimiv ja sisuline, peab tagama kodanike täieliku osaluse lõplikes siduvates otsustes, mis puudutavad nende igapäevaelu. Niikaua kuni kestab sooline võrdõiguslikkus otsuste langetamisel, jääb ka Euroopa Liidu demokraatia ebapiisavaks. Regioonide Komitee ja ELi institutsioonid peavad ühiselt pühenduma demokraatlike protsesside reformi kiirendamisele liikmesriikides ja pakkuma välja poliitilise juhtimise eetilised standardid jätkuvalt globaliseeruvas maailmas. Sooline võrdõiguslikkus on üks kõnealustest eetilistest standarditest. |
| --- | --- |

2.2

Et demokraatia oleks toimiv ja sisuline, peab tagama kodanike täieliku osaluse lõplikes siduvates otsustes, mis puudutavad nende igapäevaelu. Niikaua kuni kestab sooline võrdõiguslikkus otsuste langetamisel, jääb ka Euroopa Liidu demokraatia ebapiisavaks. Regioonide Komitee ja ELi institutsioonid peavad ühiselt pühenduma demokraatlike protsesside reformi kiirendamisele liikmesriikides ja pakkuma välja poliitilise juhtimise eetilised standardid jätkuvalt globaliseeruvas maailmas. Sooline võrdõiguslikkus on üks kõnealustest eetilistest standarditest.

| 2.3 | Koduvägivalda ja eriti meeste vägivalda naiste suhtes peab samuti käsitlema Euroopa Komisjonis, võttes eesmärgiks, et liikmete tihedam koostöö kergendab koduvägivallas süüdistatud inimeste vastutuselevõtmist, isegi kui nad on vahetanud asukohariiki. |
| --- | --- |

2.3

Koduvägivalda ja eriti meeste vägivalda naiste suhtes peab samuti käsitlema Euroopa Komisjonis, võttes eesmärgiks, et liikmete tihedam koostöö kergendab koduvägivallas süüdistatud inimeste vastutuselevõtmist, isegi kui nad on vahetanud asukohariiki.

| 2.4 | Soolist võrdõiguslikkust võib olla raskem saavutada, kui ei ole veel laialdaselt kättesaadavad teenused, mis võimaldavad naistele õigustatud positsiooni otsustusstruktuurides. Kõnealustes juhistes kehtestatud eesmärkide elluviimine suurendab naiste tööturule pääsemise ja majandusliku iseseisvuse võimalusi. |
| --- | --- |

2.4

Soolist võrdõiguslikkust võib olla raskem saavutada, kui ei ole veel laialdaselt kättesaadavad teenused, mis võimaldavad naistele õigustatud positsiooni otsustusstruktuurides. Kõnealustes juhistes kehtestatud eesmärkide elluviimine suurendab naiste tööturule pääsemise ja majandusliku iseseisvuse võimalusi.

| 2.5 | Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad tähtsamate tööandjatena olema siin eeskujuks, kehtestades soolise võrdõiguslikkuse kõrged standardid. Sageli on eelmainitu tagamise üks moodus kindlustada sooline võrdõiguslikkus töölevõtmise eest vastutavates organites. Mainitud aspekt kui määrava tähtsusega element jäetakse otsustelangetamisel sageli kõrvale. |
| --- | --- |

2.5

Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peavad tähtsamate tööandjatena olema siin eeskujuks, kehtestades soolise võrdõiguslikkuse kõrged standardid. Sageli on eelmainitu tagamise üks moodus kindlustada sooline võrdõiguslikkus töölevõtmise eest vastutavates organites. Mainitud aspekt kui määrava tähtsusega element jäetakse otsustelangetamisel sageli kõrvale.

| 2.6 | Teiseks sammuks kõnealuses suunas oleks Regioonide Komitee vastav eeskuju kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja Euroopa institutsioonidele, tagades, et töölevõtmisel arvestatakse täielikult tööotsijate arusaamist soolise võrdõiguslikkuse küsimustest ja lisaks tõstetakse töötajate teadlikkust väljaõppe ja ümberõppe abil. |
| --- | --- |

2.6

Teiseks sammuks kõnealuses suunas oleks Regioonide Komitee vastav eeskuju kohalikele, piirkondlikele, riiklikele ja Euroopa institutsioonidele, tagades, et töölevõtmisel arvestatakse täielikult tööotsijate arusaamist soolise võrdõiguslikkuse küsimustest ja lisaks tõstetakse töötajate teadlikkust väljaõppe ja ümberõppe abil.

| 2.7 | Regioonide Komitee liikmete hulgas sooline tasakaal puudub ja seega ei saa komitee olla hea tava näiteks ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Komiteel on võimalik kasutada Euroopa aastat “Võrdsed võimalused kõigile” (2007), et hoogustada oma tööd riikide delegatsioonide ja Regioonide Komitee fraktsioonidega, koostamaks strateegia, kuidas saavutada soolist võrdõiguslikkust, ja avaldama kõnealuse strateegia 2007. aastal. |
| --- | --- |

2.7

Regioonide Komitee liikmete hulgas sooline tasakaal puudub ja seega ei saa komitee olla hea tava näiteks ELi kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele. Komiteel on võimalik kasutada Euroopa aastat “Võrdsed võimalused kõigile” (2007), et hoogustada oma tööd riikide delegatsioonide ja Regioonide Komitee fraktsioonidega, koostamaks strateegia, kuidas saavutada soolist võrdõiguslikkust, ja avaldama kõnealuse strateegia 2007. aastal.

| 2.8 | Lisaks on kindlasti vaja tegeleda nende valdkondadega, kus sooline ebavõrdsus avaldab negatiivset mõju kokkulepitud eesmärkide saavutamisele, kuna sellel on kalduvus edasi lükata või takistada naiste osalust kõikidel elualadel. Üheks silmatorkavaks näiteks on paljud sotsiaalpoliitika valdkonnad, sealhulgas tervishoid, haridus, sotsiaalkindlustus, elamumajandus, jne, kus ei pöörata piisavalt tähelepanu sugudevahelistele erinevustele. |
| --- | --- |

2.8

Lisaks on kindlasti vaja tegeleda nende valdkondadega, kus sooline ebavõrdsus avaldab negatiivset mõju kokkulepitud eesmärkide saavutamisele, kuna sellel on kalduvus edasi lükata või takistada naiste osalust kõikidel elualadel. Üheks silmatorkavaks näiteks on paljud sotsiaalpoliitika valdkonnad, sealhulgas tervishoid, haridus, sotsiaalkindlustus, elamumajandus, jne, kus ei pöörata piisavalt tähelepanu sugudevahelistele erinevustele.

| 2.9 | Perekonnasõbralikumate meetmete rakendamiseks ja selle tagamiseks, et naistel ja meestel oleksid ühesugused võimalused teha palgatööd ja võrdne juurdepääs teenustele, võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused püüda algatada partnerlussuhteid avaliku ja erasektoriga lapsehoidmisteenuste parema kättesaadavuse huvides. Selleks saab rahalist toetust kas struktuurifondidest ja/või uuest Progress programmist. Regioonide Komitee peab siin eeskujuks olema nii oma poliitilise struktuuri kui ka töötajate osas. Selleks peab komiteest saama juhtiv lapsehooldusteenuste pakkuja, võttes arvesse, et komitee töötajad, igasugused organisatsioonid ja poliitikud kasutavad pidevalt komitee ruume. |
| --- | --- |

2.9

Perekonnasõbralikumate meetmete rakendamiseks ja selle tagamiseks, et naistel ja meestel oleksid ühesugused võimalused teha palgatööd ja võrdne juurdepääs teenustele, võivad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused püüda algatada partnerlussuhteid avaliku ja erasektoriga lapsehoidmisteenuste parema kättesaadavuse huvides. Selleks saab rahalist toetust kas struktuurifondidest ja/või uuest Progress programmist. Regioonide Komitee peab siin eeskujuks olema nii oma poliitilise struktuuri kui ka töötajate osas. Selleks peab komiteest saama juhtiv lapsehooldusteenuste pakkuja, võttes arvesse, et komitee töötajad, igasugused organisatsioonid ja poliitikud kasutavad pidevalt komitee ruume.

| 2.10 | Ülalmainitud põhjustel tuleb pöörata suurt tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste potentsiaalile, kellel on parem positsioon kõnealuste juhiste rakendamiseks, kuna nad saavad täielikult arvestada kultuuriliste ja sotsiaalmajanduslike aspektidega keskkonnas, kus juhiseid rakendatakse. Regioonide Komitee arvates on kõnealustes suunistes püstitatud eesmärke võimalik saavutada ainult siis, kui soolise võrdõiguslikkuse protsessi teostatakse alt üles ja see toimub nii kodanike kui ka piirkondliku ja kohaliku tasandi täielikul osalusel. Kõnealuses kontekstis pakub kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kasulikku võrdluspunkti Euroopa Piirkondlike ja Kohalike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) naiste ja meeste kohaliku tasandi võrdõiguslikkuse Euroopa harta, kus antakse konkreetne kuju kõnealuste suuniste eesmärkidele kooskõlas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevustega. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid osalema kõnealuste juhiste detsentraliseeritud rakendamisel mitte ainult otse. Regioonide Komitee ja selle liikmed peavad soolist võrdõiguslikkust edendama, toetama ja olema ühtlasi selle eestkostjad. |
| --- | --- |

2.10

Ülalmainitud põhjustel tuleb pöörata suurt tähelepanu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste potentsiaalile, kellel on parem positsioon kõnealuste juhiste rakendamiseks, kuna nad saavad täielikult arvestada kultuuriliste ja sotsiaalmajanduslike aspektidega keskkonnas, kus juhiseid rakendatakse. Regioonide Komitee arvates on kõnealustes suunistes püstitatud eesmärke võimalik saavutada ainult siis, kui soolise võrdõiguslikkuse protsessi teostatakse alt üles ja see toimub nii kodanike kui ka piirkondliku ja kohaliku tasandi täielikul osalusel. Kõnealuses kontekstis pakub kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele kasulikku võrdluspunkti Euroopa Piirkondlike ja Kohalike Omavalitsuste Nõukogu (CEMR) naiste ja meeste kohaliku tasandi võrdõiguslikkuse Euroopa harta, kus antakse konkreetne kuju kõnealuste suuniste eesmärkidele kooskõlas kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevustega. Piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused peaksid osalema kõnealuste juhiste detsentraliseeritud rakendamisel mitte ainult otse. Regioonide Komitee ja selle liikmed peavad soolist võrdõiguslikkust edendama, toetama ja olema ühtlasi selle eestkostjad.

| 2.11 | Regioonide Komitee peaks igal aastal korraldama võrdõiguslikkuse foorumi, mis tooks kokku kohaliku ja piirkondliku tasandi, avaliku ja erasektori ning vabatahtlikud osalejad, et vahetada meetodeid, teadmisi ja kogemusi. Ulatusliku osavõtu tagamiseks peaksid sellega kaasnevad kulud olema madalad. |
| --- | --- |

2.11

Regioonide Komitee peaks igal aastal korraldama võrdõiguslikkuse foorumi, mis tooks kokku kohaliku ja piirkondliku tasandi, avaliku ja erasektori ning vabatahtlikud osalejad, et vahetada meetodeid, teadmisi ja kogemusi. Ulatusliku osavõtu tagamiseks peaksid sellega kaasnevad kulud olema madalad.

Brüssel, 6. detsember 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 151/2005 fin; Arvamus teemal “Naiste olukord ja vaesus Euroopa Liidus.”

1

(2)  Gurmai, Z. (2006). Roadmap has no fast lane, PESi fraktsiooni seisukoht.

2

Roadmap has no fast lane

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/34

---

Regioonide Komitee arvamus teemal “Euroopa Komisjoni teatis “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus””

(2007/C 57/08)

REGIOONIDE KOMITEE,

võttes arvesse komisjoni teatist “Ühenduse Lissaboni kava elluviimine: üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused Euroopa Liidus”, KOM(2006) 177 lõplik;

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 26. aprilli 2006. aasta otsust konsulteerida antud küsimuses Regioonide Komiteega vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 265 lõikele 1;

võttes arvesse juhatuse 13. juuni 2006. aasta otsust teha kõnealusel teemal arvamuse koostamine ülesandeks majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjonile;

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklit 16 üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kohta ning artikleid 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 ja 295;

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 36 võimaluse kohta kasutada üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid;

võttes arvesse riigipeade ja valitsusjuhtide poolt 29. oktoobril 2004. aastal Roomas allkirjastatud Euroopa Liidu põhiseaduse lepingu artiklit III-122;

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust üldhuviteenuseid käsitleva rohelise raamatu kohta (CdR 149/2003 fin) (1);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust Euroopa Komisjoni teatise kohta, mis käsitleb üldhuviteenuseid Euroopas (CdR 470/2000 fin) (2);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb komisjoni otsuse eelnõu EÜ asutamislepingu artikli 86 sätete kohaldamise kohta riigiabile avalike teenuste kompensatsioonina, samuti direktiivi eelnõu, millega muudetakse komisjoni direktiivi 80/723/EMÜ, mis käsitleb liikmesriikide ja avalik-õiguslike ettevõtete finantssuhete läbipaistvust, ja ühenduse raamseaduse eelnõu riigiabi kohta avalike teenuste kompensatsioonina (CdR 155/2004 fin) (3);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb dokumenti “Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviks siseturul pakutavate teenuste kohta” (CdR 154/2004 fin) (4);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, mis käsitleb rohelist raamatut avaliku ja erasektori koostöölepete (PPP) ning ühenduse õiguse kohta riigihangete ja kontsessioonide alal (CdR 239/2004 fin) (5);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust teemal “Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele ja regioonide komiteele üldhuviteenuseid käsitleva valge raamatu kohta” (CdR 327/2004) (6);

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamuse eelnõu (CdR 181/2006 rev 1), mille võttis 20. oktoobril 2006 vastu majandus- ja sotsiaalpoliitika komisjon (raportöör: Eure'i departemangu üldnõukogu esimees Jean Louis Destans (FR/PES));

ning arvestades järgmist:

| 1. | vaatamata sellele, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on eri liikmesriikides erinevalt välja arendatud, moodustavad need olulise osa Euroopa sotsiaalmudelist (7); |
| --- | --- |

1.

vaatamata sellele, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on eri liikmesriikides erinevalt välja arendatud, moodustavad need olulise osa Euroopa sotsiaalmudelist (7);

| 2. | selles osas on oluline tagada üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste arendamiseks ühenduse tasandil stabiilne ja läbipaistev õigusraamistik, lähtudes nende teenuste eesmärkide määratlemisel, juhtimisel ja rahastamisel täpselt subsidiaarsuse põhimõttest ning eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevustest; |
| --- | --- |

2.

selles osas on oluline tagada üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste arendamiseks ühenduse tasandil stabiilne ja läbipaistev õigusraamistik, lähtudes nende teenuste eesmärkide määratlemisel, juhtimisel ja rahastamisel täpselt subsidiaarsuse põhimõttest ning eelkõige kohalike ja piirkondlike omavalitsuste pädevustest;

| 3. | tuleb taaskinnitada kohalikku haldusvabadust ja põhimõtet, et liikmesriigid võivad määratleda üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ülesanded ja korralduse, eriti kuna just kohalikel omavalitsustel lasub sageli peamine vastutus kõnealuste teenuste haldamise eest solidaarsuse tagajatena kohalikus elus; |
| --- | --- |

3.

tuleb taaskinnitada kohalikku haldusvabadust ja põhimõtet, et liikmesriigid võivad määratleda üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ülesanded ja korralduse, eriti kuna just kohalikel omavalitsustel lasub sageli peamine vastutus kõnealuste teenuste haldamise eest solidaarsuse tagajatena kohalikus elus;

| 4. | tuleb meenutada, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on oluline osa üldhuviteenustest ning neil on seetõttu tähtis roll inimestevahelise ja sotsiaalse solidaarsuse tagamisel ning kaitsel kogu Euroopa Liidus; |
| --- | --- |

4.

tuleb meenutada, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on oluline osa üldhuviteenustest ning neil on seetõttu tähtis roll inimestevahelise ja sotsiaalse solidaarsuse tagamisel ning kaitsel kogu Euroopa Liidus;

| 5. | tuleb viidata Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 16, kus rõhutatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rolli “ühiskondliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel” Euroopa Liidus, ning tunnustada ja tagada kodanike põhiõigus kasutada üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid sarnaselt üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, nagu sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 36; |
| --- | --- |

5.

tuleb viidata Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 16, kus rõhutatakse üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rolli “ühiskondliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse edendamisel” Euroopa Liidus, ning tunnustada ja tagada kodanike põhiõigus kasutada üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid sarnaselt üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, nagu sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 36;

| 6. | üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on sarnaselt teistele üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele tõhus vahend Euroopa Liidu majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamise Lissaboni strateegia elluviimiseks; |
| --- | --- |

6.

üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused on sarnaselt teistele üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele tõhus vahend Euroopa Liidu majanduskasvu ja konkurentsivõime suurendamise Lissaboni strateegia elluviimiseks;

| 7. | seega tuleks paremini eristada mõisteid “üldhuviteenused” ja “üldist majandushuvi pakkuvad teenused”, et selgemini piiritleda üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste erijooned; |
| --- | --- |

7.

seega tuleks paremini eristada mõisteid “üldhuviteenused” ja “üldist majandushuvi pakkuvad teenused”, et selgemini piiritleda üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste erijooned;

| 8. | kõnealuse sisulise eristamise eesmärk on eelkõige välja tuua kahe mõiste erinevad õiguslikud tagajärjed ning anda kohalikul tasandil tegutsejatele optimaalne õigus- ja finantskindlus ühenduse õiguse kohaldamisel üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele ja teatud tegevusvabadus. Sellega võimaldatakse ühendusel suurendada kohalikul tasandil tegutsejate kaasatust üldist huvi pakkuvatesse sotsiaalteenustesse; |
| --- | --- |

8.

kõnealuse sisulise eristamise eesmärk on eelkõige välja tuua kahe mõiste erinevad õiguslikud tagajärjed ning anda kohalikul tasandil tegutsejatele optimaalne õigus- ja finantskindlus ühenduse õiguse kohaldamisel üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele ja teatud tegevusvabadus. Sellega võimaldatakse ühendusel suurendada kohalikul tasandil tegutsejate kaasatust üldist huvi pakkuvatesse sotsiaalteenustesse;

| 9. | selleks peab komisjon astuma samme üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste toetamiseks neile kohaldatava positiivse õiguse osas, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste suhtes tekiks suurem selgus ja et vältida ebakindlust ELi asjaomaste õigusaktide osas; |
| --- | --- |

9.

selleks peab komisjon astuma samme üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste toetamiseks neile kohaldatava positiivse õiguse osas, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste suhtes tekiks suurem selgus ja et vältida ebakindlust ELi asjaomaste õigusaktide osas;

| 10. | tuleks juba eelnevalt tagada vajalik sidusus nende seisukohtade vahel, mille Euroopa Liit võtab üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele kohaldatavate õigusaktide osas ning WTOs peetavatel läbirääkimistel — eriti teenustekaubanduse üldlepingus (GATS) käsitletavate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osas; |
| --- | --- |

10.

tuleks juba eelnevalt tagada vajalik sidusus nende seisukohtade vahel, mille Euroopa Liit võtab üldist huvi pakkuvatele sotsiaalteenustele kohaldatavate õigusaktide osas ning WTOs peetavatel läbirääkimistel — eriti teenustekaubanduse üldlepingus (GATS) käsitletavate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osas;

võttis täiskogu 67. istungjärgul 6.–7. detsembril 2006 (6. detsembri istungil) vastu järgmise arvamuse:

1.   Regioonide Komitee seisukohad

Regioonide Komitee

| 1.1 | tervitab komisjoni algatust, mis on osa üldhuviteenuste valge raamatu rakendamisest. Valges raamatus kirjeldatakse süstemaatilist lähenemist, mis keskendub “üldist huvi pakkuvate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste eriomadustele /---/ selle raamistiku selgitamiseks, milles need toimivad ja kus neid saab ajakohastada”; |
| --- | --- |

1.1

tervitab komisjoni algatust, mis on osa üldhuviteenuste valge raamatu rakendamisest. Valges raamatus kirjeldatakse süstemaatilist lähenemist, mis keskendub “üldist huvi pakkuvate sotsiaal- ja tervishoiuteenuste eriomadustele /---/ selle raamistiku selgitamiseks, milles need toimivad ja kus neid saab ajakohastada”;

| 1.2 | kiidab heaks selle, et algatus on osa Lissaboni strateegia ja sotsiaalagenda ellurakendamisest, arvestades, et nii üldist huvi pakkuvad sotsiaal- kui majandusteenused on Euroopa Liidu solidaarsuse ja konkurentsivõime alus, aga ka võimalik kohalikul tasandil loodavate töökohtade allikas ning Euroopa sotsiaalmudeli, samuti riikliku sotsiaalkaitse ja sotsiaalse hõlvatuse süsteemi element; |
| --- | --- |

1.2

kiidab heaks selle, et algatus on osa Lissaboni strateegia ja sotsiaalagenda ellurakendamisest, arvestades, et nii üldist huvi pakkuvad sotsiaal- kui majandusteenused on Euroopa Liidu solidaarsuse ja konkurentsivõime alus, aga ka võimalik kohalikul tasandil loodavate töökohtade allikas ning Euroopa sotsiaalmudeli, samuti riikliku sotsiaalkaitse ja sotsiaalse hõlvatuse süsteemi element;

| 1.3 | väljendab toetust asjaolule, et teatises tunnustatakse sotsiaalteenuseid kui üldhuvi pakkuvaid teenuseid. Neil elulistel ja tähtsatel teenustel on sotsiaalkaitses ja solidaarsuse tagamises eriline roll ning neid pakuvad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vahetult ise või usaldavad selle vastavate ülesannetega operaatori hoolde. Seega jäävad need liikmesriikide haldusalasse seoses neile riiklikus poliitikas usaldatud sotsiaalvaldkonna ülesannetega. Nõue nende ülesannete korralikuks täitmiseks, nagu sätestatud asutamislepingu artiklis 16 ja artikli 86 lõikes 2, peab a priori neile kehtima; |
| --- | --- |

1.3

väljendab toetust asjaolule, et teatises tunnustatakse sotsiaalteenuseid kui üldhuvi pakkuvaid teenuseid. Neil elulistel ja tähtsatel teenustel on sotsiaalkaitses ja solidaarsuse tagamises eriline roll ning neid pakuvad kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused vahetult ise või usaldavad selle vastavate ülesannetega operaatori hoolde. Seega jäävad need liikmesriikide haldusalasse seoses neile riiklikus poliitikas usaldatud sotsiaalvaldkonna ülesannetega. Nõue nende ülesannete korralikuks täitmiseks, nagu sätestatud asutamislepingu artiklis 16 ja artikli 86 lõikes 2, peab a priori neile kehtima;

| 1.4 | rõhutab selles kontekstis, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid ei tohiks pidada justkui mingiteks elanikkonnale pakutavateks lisateenusteks; need võivad hoopis toimida vahendajana kvaliteetsetele sotsiaalteenustele juurdepääsu tagamiseks kõigile kodanikele; |
| --- | --- |

1.4

rõhutab selles kontekstis, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid ei tohiks pidada justkui mingiteks elanikkonnale pakutavateks lisateenusteks; need võivad hoopis toimida vahendajana kvaliteetsetele sotsiaalteenustele juurdepääsu tagamiseks kõigile kodanikele;

| 1.5 | meenutab, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eesmärk on tagada, et viiakse ellu liikmesriikide pädevusse jäävad sotsiaalpoliitika eesmärgid, nagu näiteks sotsiaalkaitse, sotsiaalsete põhivajaduste (nt tervishoid, eluase, haridus, vanade ja puuetega inimeste hooldamine, koolitus, töökoht) rahuldamine, samuti solidaarsus tundlike ja sotsiaalteenustest sõltuvate inimrühmadega; |
| --- | --- |

1.5

meenutab, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste eesmärk on tagada, et viiakse ellu liikmesriikide pädevusse jäävad sotsiaalpoliitika eesmärgid, nagu näiteks sotsiaalkaitse, sotsiaalsete põhivajaduste (nt tervishoid, eluase, haridus, vanade ja puuetega inimeste hooldamine, koolitus, töökoht) rahuldamine, samuti solidaarsus tundlike ja sotsiaalteenustest sõltuvate inimrühmadega;

| 1.6 | meenutab, et üldist huvi pakkuvatel sotsiaalteenustel on aktiivne roll inimõiguste tõhusal tagamisel ning inimväärikuse austamisel, nagu määratletud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning nagu tuleneb liikmesriikide ühisest põhiseaduslikust traditsioonist ja rahvusvahelistest kohustustest seoses Euroopa Nõukogu muudetud sotsiaalharta ja inimõiguste ülddeklaratsiooniga; |
| --- | --- |

1.6

meenutab, et üldist huvi pakkuvatel sotsiaalteenustel on aktiivne roll inimõiguste tõhusal tagamisel ning inimväärikuse austamisel, nagu määratletud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning nagu tuleneb liikmesriikide ühisest põhiseaduslikust traditsioonist ja rahvusvahelistest kohustustest seoses Euroopa Nõukogu muudetud sotsiaalharta ja inimõiguste ülddeklaratsiooniga;

| 1.7 | on seisukohal, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused etendavad rolli asutamislepingu artiklites 2 ja 3 kirjeldatud ühenduse ülesannete täitmisel, seda eriti kõrgema sotsiaalkaitse, elukvaliteedi parandamise, kõrgematasemelise tervisekaitse ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise osas; |
| --- | --- |

1.7

on seisukohal, et üldist huvi pakkuvad sotsiaalteenused etendavad rolli asutamislepingu artiklites 2 ja 3 kirjeldatud ühenduse ülesannete täitmisel, seda eriti kõrgema sotsiaalkaitse, elukvaliteedi parandamise, kõrgematasemelise tervisekaitse ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamise osas;

| 1.8 | kinnitab, et ühenduste huvides on, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid arendataks ja ajakohastataks stabiilses majanduslikus ja õiguslikus raamistikus ning reguleeritaks pädevate riigiorganite poolt kohalikul ja piirkondlikul tasandil; |
| --- | --- |

1.8

kinnitab, et ühenduste huvides on, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid arendataks ja ajakohastataks stabiilses majanduslikus ja õiguslikus raamistikus ning reguleeritaks pädevate riigiorganite poolt kohalikul ja piirkondlikul tasandil;

| 1.9 | tervitab komisjoni algatust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste erijoonte määratlemiseks ning ajakohastamismeetmeid, mida on vaja tarvitusele võtta seoses nii praeguste kui tulevaste sotsiaalvajadustega, mis tulenevad eelkõige rahvastiku vananemisest ning sotsiaalse ühtsuse ja hõlvatuse vajadustest nii kohaliku kui piirkondliku tasandi igapäevaelus; |
| --- | --- |

1.9

tervitab komisjoni algatust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste erijoonte määratlemiseks ning ajakohastamismeetmeid, mida on vaja tarvitusele võtta seoses nii praeguste kui tulevaste sotsiaalvajadustega, mis tulenevad eelkõige rahvastiku vananemisest ning sotsiaalse ühtsuse ja hõlvatuse vajadustest nii kohaliku kui piirkondliku tasandi igapäevaelus;

| 1.10 | jagab komisjoni seisukohta kõnealuste teenuste erijoonte osas, eriti selles, mis puudutab selliste piirkondlike ja kohalike teenuste toimimist lähtuvalt solidaarsuspõhimõttest ja nende individuaalset iseloomu. Kõnealuseid iseloomulikke jooni tuleb arvesse võtta ühenduse siseturgu ja konkurentsi puudutava õiguse rakendamisel, pidades silmas nende väikest mõju ühendusesisesele kaubavahetusele ning asjaolu, et nende arendamine on ühenduse huvides; |
| --- | --- |

1.10

jagab komisjoni seisukohta kõnealuste teenuste erijoonte osas, eriti selles, mis puudutab selliste piirkondlike ja kohalike teenuste toimimist lähtuvalt solidaarsuspõhimõttest ja nende individuaalset iseloomu. Kõnealuseid iseloomulikke jooni tuleb arvesse võtta ühenduse siseturgu ja konkurentsi puudutava õiguse rakendamisel, pidades silmas nende väikest mõju ühendusesisesele kaubavahetusele ning asjaolu, et nende arendamine on ühenduse huvides;

| 1.11 | on veendunud, et tuleb leida lahendus õiguskindluse puudumisele seoses üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste elluviimisel kohaldatava ühenduse õiguse tingimustega. Kuna kõnealuste teenuste osas puudub õiguskindlus, kiputakse neid sageli allutama üldistele konkurentsi ja siseturu eeskirjadele, mis võib olla sobimatu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt neile usaldatud spetsiifiliste ülesannete seisukohalt. Kõnealune õiguslik ebakindlus ilmnes arutelus selle üle, kas kaasata need teenused siseturul pakutavaid teenuseid käsitlevasse direktiivi või mitte, mille tulemusena otsustati need sealt välja jätta; |
| --- | --- |

1.11

on veendunud, et tuleb leida lahendus õiguskindluse puudumisele seoses üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste elluviimisel kohaldatava ühenduse õiguse tingimustega. Kuna kõnealuste teenuste osas puudub õiguskindlus, kiputakse neid sageli allutama üldistele konkurentsi ja siseturu eeskirjadele, mis võib olla sobimatu kohalike ja piirkondlike omavalitsuste poolt neile usaldatud spetsiifiliste ülesannete seisukohalt. Kõnealune õiguslik ebakindlus ilmnes arutelus selle üle, kas kaasata need teenused siseturul pakutavaid teenuseid käsitlevasse direktiivi või mitte, mille tulemusena otsustati need sealt välja jätta;

| 1.12 | väljendab erilist rahulolu konkreetse viitega subsidiaarsuse põhimõttele, mis tunnustab liikmesriikide ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ainupädevust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ulatuse, korralduspõhimõtete ning rahastamis- ja reguleerimisviiside määratlemisel; |
| --- | --- |

1.12

väljendab erilist rahulolu konkreetse viitega subsidiaarsuse põhimõttele, mis tunnustab liikmesriikide ning nende kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ainupädevust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ulatuse, korralduspõhimõtete ning rahastamis- ja reguleerimisviiside määratlemisel;

| 1.13 | arvab ka, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid peaks põhimõtteliselt osutama parim sobiv teenuste pakkuja. Kõnealuste teenuste universaalsuse, kättesaadavuse, kvaliteedi ja piirkondliku kavandamise kriteeriumidele ei ole võimalik vastata üksnes turu abil, selleks on vaja riiklikku struktureeritud sekkumist, eelkõige kodanikele kõige lähemal asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teenuste pakkumise ja maksesüsteemide osas; |
| --- | --- |

1.13

arvab ka, et üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid peaks põhimõtteliselt osutama parim sobiv teenuste pakkuja. Kõnealuste teenuste universaalsuse, kättesaadavuse, kvaliteedi ja piirkondliku kavandamise kriteeriumidele ei ole võimalik vastata üksnes turu abil, selleks on vaja riiklikku struktureeritud sekkumist, eelkõige kodanikele kõige lähemal asuvate kohalike ja piirkondlike omavalitsuste teenuste pakkumise ja maksesüsteemide osas;

| 1.14 | on seisukohal, et rahuldatavate vajaduste (eluase, tervishoid, töökohad) olemus, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste pakkujate ja vajajate vaheline teabealane ebavõrdsus ning nende suur tundlikkus näitavad, et selline teenuste pakkumise raamistik, milles jäetakse kõnealused teenused “tavapärastest” pakkuja ja kliendi vahelisest suhtest välja, on vajalik ja õigustatud; |
| --- | --- |

1.14

on seisukohal, et rahuldatavate vajaduste (eluase, tervishoid, töökohad) olemus, üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste pakkujate ja vajajate vaheline teabealane ebavõrdsus ning nende suur tundlikkus näitavad, et selline teenuste pakkumise raamistik, milles jäetakse kõnealused teenused “tavapärastest” pakkuja ja kliendi vahelisest suhtest välja, on vajalik ja õigustatud;

| 1.15 | arvab, et siseturu põhivabadusi ei tohiks vastandada Euroopa Liidu põhiõiguste rakendamisele või isegi üldist huvi pakkuvate ülesannete korralikule täitmisele, vaid need tuleks hoopis ühitada ühenduse raamistiku abil, mis on kohandatud selliste teenuste eripäraga ning riiklikele ja eraoperaatoritele usaldatud ülesannetega, võttes arvesse kodanikele lähedaste teenuste üldiselt väikest mõju ühendusesisesele kaubandusele. Sellisest ühtlustamisvaimust tuleks lähtuda nii siseturu kui Euroopa Liidu välispoliitika puhul, eriti sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osas rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel (GATS); |
| --- | --- |

1.15

arvab, et siseturu põhivabadusi ei tohiks vastandada Euroopa Liidu põhiõiguste rakendamisele või isegi üldist huvi pakkuvate ülesannete korralikule täitmisele, vaid need tuleks hoopis ühitada ühenduse raamistiku abil, mis on kohandatud selliste teenuste eripäraga ning riiklikele ja eraoperaatoritele usaldatud ülesannetega, võttes arvesse kodanikele lähedaste teenuste üldiselt väikest mõju ühendusesisesele kaubandusele. Sellisest ühtlustamisvaimust tuleks lähtuda nii siseturu kui Euroopa Liidu välispoliitika puhul, eriti sotsiaal- ja tervishoiuteenuste osas rahvusvahelistel kaubandusläbirääkimistel (GATS);

| 1.16 | Regioonide Komitee leiab, et kõnealuste teenuste reguleerimine peab jääma liikmesriikide (ning neis omakorda pädevate ametiasutuste) ainupädevusse ning on seisukohal, et tuleks selgitada üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste elluviimisele kohaldatava ühenduse õiguse tingimusi, eriti järgmiste aspektide osas:






  — | vajalikud tingimused teenuste osutajate volitamiseks, arvestades üldhuviteenuste määratlust ning kompensatsiooni vormis antavate subsiidiumide põhimõttelise kokkusobivuse eeldusi; |
| --- | --- | --- |

1.16

Regioonide Komitee leiab, et kõnealuste teenuste reguleerimine peab jääma liikmesriikide (ning neis omakorda pädevate ametiasutuste) ainupädevusse ning on seisukohal, et tuleks selgitada üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste elluviimisele kohaldatava ühenduse õiguse tingimusi, eriti järgmiste aspektide osas:

—

vajalikud tingimused teenuste osutajate volitamiseks, arvestades üldhuviteenuste määratlust ning kompensatsiooni vormis antavate subsiidiumide põhimõttelise kokkusobivuse eeldusi;

| — | eri- ja ainuõiguste andmine eelkõige mittetulundus- ja heategevusühendustele; |
| --- | --- |

—

eri- ja ainuõiguste andmine eelkõige mittetulundus- ja heategevusühendustele;

| — | lubade andmise selge ja läbipaistva korra määratlemine, et reguleerida väliseid teenusepakkujaid, leevendamaks teabealast ebaühtlust teenuste kasutajate ja pakkujate vahel; |
| --- | --- |

—

lubade andmise selge ja läbipaistva korra määratlemine, et reguleerida väliseid teenusepakkujaid, leevendamaks teabealast ebaühtlust teenuste kasutajate ja pakkujate vahel;

| — | kõnealuste teenuste solidaarne rahastamine, eelkõige kooskõlas asutamislepingute sätete ja rahastamisskeemide ning teenusepakkujatele antavate riiklike subsiidiumide kokkusobivuse tingimustega, et tagada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste jätkuv pakkumine kogukonnas ning uute teenuste areng vastusena uutele vajadustele. |
| --- | --- |

—

kõnealuste teenuste solidaarne rahastamine, eelkõige kooskõlas asutamislepingute sätete ja rahastamisskeemide ning teenusepakkujatele antavate riiklike subsiidiumide kokkusobivuse tingimustega, et tagada sotsiaal- ja tervishoiuteenuste jätkuv pakkumine kogukonnas ning uute teenuste areng vastusena uutele vajadustele.

Sellega tuletab Regioonide Komitee meelde, et ühenduse õiguse kohaldamisega ei tohiks takistada üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenustega seotud ülesannete täitmist.

| 1.17 | rõhutab, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste haldamispõhimõtete elluviimisel ja menetlustes peavad liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused austama Euroopa Ühenduse asutamislepingu üldpõhimõtteid, sealhulgas võrdse kohtlemise, vaba liikumise, vaba konkurentsi ja läbipaistvuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

1.17

rõhutab, et üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste haldamispõhimõtete elluviimisel ja menetlustes peavad liikmesriigid ning kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused austama Euroopa Ühenduse asutamislepingu üldpõhimõtteid, sealhulgas võrdse kohtlemise, vaba liikumise, vaba konkurentsi ja läbipaistvuse põhimõtteid;

| 1.18 | märgib, et subsidiaarsuse põhimõtte järgmine ei tohiks takistada ühendust kandmast liikmesriikidega jagatud vastutust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste korraliku toimimise eest kooskõlas asutamislepingu artikliga 16; |
| --- | --- |

1.18

märgib, et subsidiaarsuse põhimõtte järgmine ei tohiks takistada ühendust kandmast liikmesriikidega jagatud vastutust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste korraliku toimimise eest kooskõlas asutamislepingu artikliga 16;

| 1.19 | kahtleb, kui sobiv oli jätta tervishoiuteenused teatisest välja, võttes aga samas teadmiseks komisjoni soovi käsitleda neid eraldi dokumendis; nõutakse siiski, et tulevikus esitataks selged ja eristatavad määratlused sotsiaal- ja tervishoiuteenuste mõistete kohta |
| --- | --- |

1.19

kahtleb, kui sobiv oli jätta tervishoiuteenused teatisest välja, võttes aga samas teadmiseks komisjoni soovi käsitleda neid eraldi dokumendis; nõutakse siiski, et tulevikus esitataks selged ja eristatavad määratlused sotsiaal- ja tervishoiuteenuste mõistete kohta

| 1.20 | väljendab kahetsust, et komisjon piirdub üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste “korralduslike tunnuste” loeteluga ega kasuta võimalust neid mõisteid täpsemalt määratleda, eriti selles osas, mis puudutab poliitilisi suundumusi kõnealuste teenuste määratlemisel liikmesriikides; |
| --- | --- |

1.20

väljendab kahetsust, et komisjon piirdub üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste “korralduslike tunnuste” loeteluga ega kasuta võimalust neid mõisteid täpsemalt määratleda, eriti selles osas, mis puudutab poliitilisi suundumusi kõnealuste teenuste määratlemisel liikmesriikides;

| 1.21 | on arvamusel, et mis tahes asjaoludel ei saa eelnimetatud korralduslike tunnuste loetelu pidada lõplikuks või piiratuks, austades liikmesriikide ja kohalike omavalitsuste tunnustatud vabadust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste korraldamiseks; |
| --- | --- |

1.21

on arvamusel, et mis tahes asjaoludel ei saa eelnimetatud korralduslike tunnuste loetelu pidada lõplikuks või piiratuks, austades liikmesriikide ja kohalike omavalitsuste tunnustatud vabadust üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste korraldamiseks;

| 1.22 | kiidab heaks komisjoni viite ajakohastamis- ja kvaliteedivajadustele üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osas, mida rahuldatakse muuhulgas kõnealuste teenuste korralduse jätkuva detsentraliseerimisega piirkondliku või kohaliku tasandi suunas; eelkõige kvaliteeti silmas pidades tuleb ka tulevikus tagada, et sotsiaalteenuste pakkujad järgiksid selle liikmesriigi kvaliteedistandardeid ja õiguslikke raamtingimusi, kus teenust osutatakse; |
| --- | --- |

1.22

kiidab heaks komisjoni viite ajakohastamis- ja kvaliteedivajadustele üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osas, mida rahuldatakse muuhulgas kõnealuste teenuste korralduse jätkuva detsentraliseerimisega piirkondliku või kohaliku tasandi suunas; eelkõige kvaliteeti silmas pidades tuleb ka tulevikus tagada, et sotsiaalteenuste pakkujad järgiksid selle liikmesriigi kvaliteedistandardeid ja õiguslikke raamtingimusi, kus teenust osutatakse;

| 1.23 | jagab komisjoni soovi korraldada järelevalve üldist huvi pakkuvate teenuste olukorra üle Euroopa Liidus ning on huvitatud selles igati osalemisest; |
| --- | --- |

1.23

jagab komisjoni soovi korraldada järelevalve üldist huvi pakkuvate teenuste olukorra üle Euroopa Liidus ning on huvitatud selles igati osalemisest;

| 1.24 | tervitab komisjoni poolt üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ja sotsiaalse hõlvamise riiklike tegevuskavade analüüsi vahel loodud sidemest, arvestades selle eesmärgi kohalikku mõõdet (8), kuid palub komisjoni siiski täpsustada avatud kooskõlastamismeetodi kui oma teatise järelmeetmetes kõige eelistatuma vahendi kasutamist, selgitades eriti seda, mida oodatakse protsessi eri osapooltelt; |
| --- | --- |

1.24

tervitab komisjoni poolt üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste ja sotsiaalse hõlvamise riiklike tegevuskavade analüüsi vahel loodud sidemest, arvestades selle eesmärgi kohalikku mõõdet (8), kuid palub komisjoni siiski täpsustada avatud kooskõlastamismeetodi kui oma teatise järelmeetmetes kõige eelistatuma vahendi kasutamist, selgitades eriti seda, mida oodatakse protsessi eri osapooltelt;

| 1.25 | toetab komisjoni võetud kohustust kaaluda “õigusaktiettepaneku esitamise vajadust ja võimalust” üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osas, jagades seega Regioonide Komitee seisukohta vastava õigusraamistiku kohta, “mis peaks võimaldama defineerida positiivseid põhimõtteid” kõigi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks (9), kinnitades, et need kaks algatust peavad olema teineteist täiendavad ja sidusad; |
| --- | --- |

1.25

toetab komisjoni võetud kohustust kaaluda “õigusaktiettepaneku esitamise vajadust ja võimalust” üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste osas, jagades seega Regioonide Komitee seisukohta vastava õigusraamistiku kohta, “mis peaks võimaldama defineerida positiivseid põhimõtteid” kõigi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks (9), kinnitades, et need kaks algatust peavad olema teineteist täiendavad ja sidusad;

2.   Regioonide Komitee soovitused

Regioonide Komitee

| 2.1 | palub komisjonil selgitada võimalikult kiiresti üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitlevate seadusandlike ettepanekute olemust, seada sisse oluline järelevalve- ja dialoogimenetlus, ning teha algust kord kahe aasta järel esitatavate aruannetega; |
| --- | --- |

2.1

palub komisjonil selgitada võimalikult kiiresti üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitlevate seadusandlike ettepanekute olemust, seada sisse oluline järelevalve- ja dialoogimenetlus, ning teha algust kord kahe aasta järel esitatavate aruannetega;

| 2.2 | palub komisjonil jätkata võetud kohustuse elluviimist ning kaaluda vajadust ja õiguslikku võimalust koostada avatud konsultatsiooni lõppedes seadusandlik ettepanek üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta; |
| --- | --- |

2.2

palub komisjonil jätkata võetud kohustuse elluviimist ning kaaluda vajadust ja õiguslikku võimalust koostada avatud konsultatsiooni lõppedes seadusandlik ettepanek üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta;

| 2.3 | kutsub taas komisjoni (10) üles õiguslikuks reguleerimiseks, mis peaks võimaldama määratleda positiivsed põhimõtted kõigi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks. Raamdirektiiv oleks nn “katusdirektiiv” teistele, täiendavatele seadusandlikele ettepanekutele, eelkõige üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitlevatele dokumentidele nende eripära arvestades. Nii on võimalik suurendada õiguskindlust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja teenusepakkujatele; |
| --- | --- |

2.3

kutsub taas komisjoni (10) üles õiguslikuks reguleerimiseks, mis peaks võimaldama määratleda positiivsed põhimõtted kõigi üldist majandushuvi pakkuvate teenuste jaoks. Raamdirektiiv oleks nn “katusdirektiiv” teistele, täiendavatele seadusandlikele ettepanekutele, eelkõige üldist huvi pakkuvaid sotsiaalteenuseid käsitlevatele dokumentidele nende eripära arvestades. Nii on võimalik suurendada õiguskindlust kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja teenusepakkujatele;

| 2.4 | palub komisjonil koostada üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste täpsem ja rangem liigitus (kategooriad) ja määratlus (mõiste) ning võtta arvesse liikmesriikide poolt sõnastatud üldhuvivajadusi ning tunnustada neid kui olulisi aspekte kõnealuste teenuste määratlemisel; |
| --- | --- |

2.4

palub komisjonil koostada üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste täpsem ja rangem liigitus (kategooriad) ja määratlus (mõiste) ning võtta arvesse liikmesriikide poolt sõnastatud üldhuvivajadusi ning tunnustada neid kui olulisi aspekte kõnealuste teenuste määratlemisel;

| 2.5 | soovib, et komisjon ei sulgeks nimekirja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste erinevate mõistete, ülesannete ja korraldusjoonte kohta, lähtudes nende teenuste põhimõtete, ülesannete, viiside, rahastamise ja korralduse määratlemisel subsidiaarsuse põhimõttest ning liikmesriikide valikuvabadusest; |
| --- | --- |

2.5

soovib, et komisjon ei sulgeks nimekirja üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste erinevate mõistete, ülesannete ja korraldusjoonte kohta, lähtudes nende teenuste põhimõtete, ülesannete, viiside, rahastamise ja korralduse määratlemisel subsidiaarsuse põhimõttest ning liikmesriikide valikuvabadusest;

| 2.6 | teeb komisjonile ettepaneku kaasata Regioonide Komitee üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste alalisse järelevalve- ja hindamisraamistikku (eriti mis puudutab nende teenuste kasutamise õiguse tagamist kõigile, teenuste rahalist jätkusuutlikkust ning saavutatud tulemusi võrreldes seatud eesmärkidega); |
| --- | --- |

2.6

teeb komisjonile ettepaneku kaasata Regioonide Komitee üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste alalisse järelevalve- ja hindamisraamistikku (eriti mis puudutab nende teenuste kasutamise õiguse tagamist kõigile, teenuste rahalist jätkusuutlikkust ning saavutatud tulemusi võrreldes seatud eesmärkidega);

| 2.7 | kiidab heaks komisjoni otsuse koostada hiljemalt 2007. aasta keskel esimene kahe aasta järel esitatav aruanne üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta, esitades tulemused, mis saadi kõnealuse sektori toimimist, selle sotsiaal-majanduslikku tähtsust ning ühenduse õiguse kohaldamise mõju käsitlevast uurimusest; |
| --- | --- |

2.7

kiidab heaks komisjoni otsuse koostada hiljemalt 2007. aasta keskel esimene kahe aasta järel esitatav aruanne üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste kohta, esitades tulemused, mis saadi kõnealuse sektori toimimist, selle sotsiaal-majanduslikku tähtsust ning ühenduse õiguse kohaldamise mõju käsitlevast uurimusest;

| 2.8 | soovib ühtsust teatise suundumuste ning Euroopa Liidu välispoliitika vahel selles osas, mis puudutab teenustekaubanduse üldlepingus (GATS) käsitletavaid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid. |
| --- | --- |

2.8

soovib ühtsust teatise suundumuste ning Euroopa Liidu välispoliitika vahel selles osas, mis puudutab teenustekaubanduse üldlepingus (GATS) käsitletavaid sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid.

Brüssel, 6. detsember

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---

(1)  ELT C 73, 23.3.2004.

1

(2)  ELT C 19, 22.1.2002.

2

(3)  ELT C 43, 18.2.2005.

3

(4)  ELT C 43, 18.2.2005.

4

(5)  ELT C 71, 22.3.2005.

5

(6)  ELT C 164, 5.7.2005.

6

(7)  Euroopa Parlamendi aruande eelnõu Euroopa tulevase sotsiaalmudeli kohta (13. juuli 2006), eelkõige punktid 23 ja 24.

7

(8)  Regioonide Komitee 22. aprilli 2004. aasta arvamus ECOS/027 “Sotsiaalse hõlvamise ühisaruanne — kokkuvõte sotsiaalse hõlvamise riiklike tegevuskavade hindamise tulemustest”, eelkõige punktid 2.5 ja 2.6.

8

(9)  Regioonide Komitee 23. veebruari 2005. aasta arvamus ECOS/040 üldhuviteenuseid käsitleva komisjoni valge raamatu kohta, eriti punkt 1.1.8.

9

(10)  Regioonide Komitee 23. veebruari 2005. aasta arvamus ECOS/040 üldhuviteenuseid käsitleva komisjoni valge raamatu kohta, eriti punkt 1.1.8.

10

---

| 10.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 57/39

---

Regioonide Komitee resolutsioon teemal “Euroopa Komisjoni õigusloome- ja tööprogramm ning Regioonide Komitee prioriteedid 2007. aastaks”

(2007/C 57/09)

Regioonide Komitee,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 2007. aasta õigusloome- ja tööprogrammi (KOM(2006) 629 lõplik);

võttes arvesse strateegilisi eesmärke aastateks 2005–2009 (KOM(2005) 12 lõplik);

võttes arvesse Regioonide Komitee resolutsiooni poliitiliste eesmärkide kohta aastateks 2006-2008 (CdR 11/2006 final);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Komisjoni panus järelemõtlemisperioodiks ja kauemakski: demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava” (KOM(2005) 494 lõplik);

võttes arvesse komisjoni teatist pealkirjaga “Kodanikekeskne tegevuskava: Euroopa Liit tulemuslikuks” (KOM(2006) 211 lõplik);

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ja Regioonide Komitee koostöö korralduse protokolli (R/CdR 197/2005 punkt 11);

võttis 6.–7. detsembril 2006 toimunud täiskogu 67. istungjärgul (7. detsembri istungil) vastu järgmise resolutsiooni:

Regioonide Komitee,

tervitab Rumeenia ja Bulgaaria ühinemist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007, mis on samm Euroopa poliitilise stabiilsuse ja heaolu suunas;

1.   Põhiseaduse lepingu ratifitseerimise protsessi jätkamine

| 1.1. | soovitab22.–23. märtsil 2007 Itaalia pealinnas Rooma lepingute 50. aastapäeva tähistamisel kinnitada vajadust põhiseaduse lepingu ratifitseerimise protsessi taaskäivitamiseks; |
| --- | --- |

1.1.

soovitab22.–23. märtsil 2007 Itaalia pealinnas Rooma lepingute 50. aastapäeva tähistamisel kinnitada vajadust põhiseaduse lepingu ratifitseerimise protsessi taaskäivitamiseks;

| 1.2. | loodab, et institutsioonilise lahenduse tulemusel säilitatakse 29. oktoobril 2004 riigi- ja valitsusjuhtide allkirjastatud põhiseaduse lepingu edusammud, eriti seoses Euroopa Liidu territoriaalse mõõtmega; |
| --- | --- |

1.2.

loodab, et institutsioonilise lahenduse tulemusel säilitatakse 29. oktoobril 2004 riigi- ja valitsusjuhtide allkirjastatud põhiseaduse lepingu edusammud, eriti seoses Euroopa Liidu territoriaalse mõõtmega;

| 1.3. | kordab oma soovi saada kaasatud koos Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni, riikide parlamentide ja eesistujariigi Saksamaaga 2007. aasta märtsi Berliini deklaratsiooni ettevalmistamisse, et lisada oma hääl avaldusele laienenud, jätkusuutliku, avatud ja konkurentsivõimelise Euroopa poolt; |
| --- | --- |

1.3.

kordab oma soovi saada kaasatud koos Euroopa Parlamendi, Euroopa Komisjoni, riikide parlamentide ja eesistujariigi Saksamaaga 2007. aasta märtsi Berliini deklaratsiooni ettevalmistamisse, et lisada oma hääl avaldusele laienenud, jätkusuutliku, avatud ja konkurentsivõimelise Euroopa poolt;

| 1.4. | on teadlik otsustava etapi probleemidest ja vastutusest, mis langeb ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; annab oma panuse demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava rakendamisele ning eriti selle detsentraliseerivale mõõtmele, et soodustada Euroopa linnades ja piirkondades avatud ja otsest dialoogi kodanikega Euroopa tuleviku üle, ning rõhutab Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjon vastastikke kohustusi detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika loomisel; |
| --- | --- |

1.4.

on teadlik otsustava etapi probleemidest ja vastutusest, mis langeb ka kohalikele ja piirkondlikele omavalitsustele; annab oma panuse demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava rakendamisele ning eriti selle detsentraliseerivale mõõtmele, et soodustada Euroopa linnades ja piirkondades avatud ja otsest dialoogi kodanikega Euroopa tuleviku üle, ning rõhutab Regioonide Komitee ja Euroopa Komisjon vastastikke kohustusi detsentraliseeritud teabevahetuspoliitika loomisel;

| 1.5. | usub, et arutelu jätkamiseks ning kodanikele eelnõu tulusese näitamiseks on oluline hinnata, milline on põhiseaduse puudumise hind, ning soovib olla kaasatud kõnealuste kulude välja selgitamisesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaatenurgast; |
| --- | --- |

1.5.

usub, et arutelu jätkamiseks ning kodanikele eelnõu tulusese näitamiseks on oluline hinnata, milline on põhiseaduse puudumise hind, ning soovib olla kaasatud kõnealuste kulude välja selgitamisesse kohalike ja piirkondlike omavalitsuste vaatenurgast;

2.   Euroopa valitsemistava

| 2.1. | tervitab Euroopa Komisjoni uut strateegiat Euroopa kodanikele, mille eesmärk on subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte alusel konsolideerida ühenduse meetodit, millega edendatakse projektide ja tulemuste Euroopat, eriti seoses avatud ja toimiva ühtse turu loomise, solidaarsuse tugevdamise, säästva arengu strateegia rakendamise ning turvalisuse kindlustamisega; |
| --- | --- |

2.1.

tervitab Euroopa Komisjoni uut strateegiat Euroopa kodanikele, mille eesmärk on subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte alusel konsolideerida ühenduse meetodit, millega edendatakse projektide ja tulemuste Euroopat, eriti seoses avatud ja toimiva ühtse turu loomise, solidaarsuse tugevdamise, säästva arengu strateegia rakendamise ning turvalisuse kindlustamisega;

| 2.2. | kutsub Euroopa Komisjoni üles täielikult täitma Euroopa integratsiooniprotsessis keskset liikumapanevat rolli ja kaitsma Euroopa Liidu lepinguid; ning tuletab meelde, et “parema õigusloome” ja “paremate eeskirjade” eeltingimuseks on pikaajaline ühtne poliitiline visioon, millele järgneb konkreetne poliitiline tegevus; |
| --- | --- |

2.2.

kutsub Euroopa Komisjoni üles täielikult täitma Euroopa integratsiooniprotsessis keskset liikumapanevat rolli ja kaitsma Euroopa Liidu lepinguid; ning tuletab meelde, et “parema õigusloome” ja “paremate eeskirjade” eeltingimuseks on pikaajaline ühtne poliitiline visioon, millele järgneb konkreetne poliitiline tegevus;

| 2.3. | tervitab komisjoni pühendumust järjepideva dialoogi pidamisel noortega. Euroopa Liit peab julgustama noori inimesi osalema tuleviku Euroopa kujundamisel. Kodanike Euroopa loomise edendamine ning noorte inimeste integratsioon ühiskonda on jätkuvalt Regioonide Komitee prioriteedid; |
| --- | --- |

2.3.

tervitab komisjoni pühendumust järjepideva dialoogi pidamisel noortega. Euroopa Liit peab julgustama noori inimesi osalema tuleviku Euroopa kujundamisel. Kodanike Euroopa loomise edendamine ning noorte inimeste integratsioon ühiskonda on jätkuvalt Regioonide Komitee prioriteedid;

| 2.4. | palub toetust Euroopa piirkondlike paktide elluviimisele, mis partnerluse põhimõtte nimel ja tänu eri valitsemistasandite struktureeritud koostööle suurendaksid piirkondlikku sidusust ning suure piirkondliku mõjuga poliitikavaldkondade paindlikkust; kutsub seega komisjoni üles taaskäivitama kõnealuse pakti testiperioodi; |
| --- | --- |

2.4.

palub toetust Euroopa piirkondlike paktide elluviimisele, mis partnerluse põhimõtte nimel ja tänu eri valitsemistasandite struktureeritud koostööle suurendaksid piirkondlikku sidusust ning suure piirkondliku mõjuga poliitikavaldkondade paindlikkust; kutsub seega komisjoni üles taaskäivitama kõnealuse pakti testiperioodi;

| 2.5. | toetab Regioonide Komitee suuremat kaasamist ühenduse otsustusmenetluse kõikidesse etappidesse ning eriti ühenduse suurte poliitikavaldkondade piirkondliku mõju hindamisesse; rõhutab ka piirkondlike ja kohalike omavalitsuste olulist rolli õigusaktide välja töötamisel, rakendamisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

2.5.

toetab Regioonide Komitee suuremat kaasamist ühenduse otsustusmenetluse kõikidesse etappidesse ning eriti ühenduse suurte poliitikavaldkondade piirkondliku mõju hindamisesse; rõhutab ka piirkondlike ja kohalike omavalitsuste olulist rolli õigusaktide välja töötamisel, rakendamisel ja elluviimisel;

| 2.6. | tõstab esile Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) määruse potentsiaali — see on uuenduslik seaduslik vahend territoriaalse koostöö arendamiseks, ning soovib juba anda panust konkreetsete algatustega selle kohapealsesse rakendamisesse, eriti koostöölepingu raames Euroopa Komisjoniga; |
| --- | --- |

2.6.

tõstab esile Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) määruse potentsiaali — see on uuenduslik seaduslik vahend territoriaalse koostöö arendamiseks, ning soovib juba anda panust konkreetsete algatustega selle kohapealsesse rakendamisesse, eriti koostöölepingu raames Euroopa Komisjoniga;

| 2.7. | leiab, et kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides peaks järjepidevalt jälgima Euroopa Liidu standardite ja põhimõtete õiguspärast täitmist; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tõelisele detsentraliseerimisele, kultuuriliste ja keeleliste erinevuste austamisele ning kaasaegsete riigiasutuste loomisele; |
| --- | --- |

2.7.

leiab, et kandidaatriikides ja potentsiaalsetes kandidaatriikides peaks järjepidevalt jälgima Euroopa Liidu standardite ja põhimõtete õiguspärast täitmist; rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata tõelisele detsentraliseerimisele, kultuuriliste ja keeleliste erinevuste austamisele ning kaasaegsete riigiasutuste loomisele;

3.   Eelarve muutmine

| 3.1. | kinnitab oma kohustust vaadata läbi Euroopa Liidu eelarve raamistik; teatab, et Regioonide Komitee juhatus koostas selleks otstarbeks töörühma; |
| --- | --- |

3.1.

kinnitab oma kohustust vaadata läbi Euroopa Liidu eelarve raamistik; teatab, et Regioonide Komitee juhatus koostas selleks otstarbeks töörühma;

4.   Heaolu

| 4.1. | rõhutab Euroopa majanduse ja sotsiaalmudeli jätkuva ajakohastamise vajadust, mida aitab saavutada Lissaboni strateegia majanduskasvu ja töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

4.1.

rõhutab Euroopa majanduse ja sotsiaalmudeli jätkuva ajakohastamise vajadust, mida aitab saavutada Lissaboni strateegia majanduskasvu ja töökohtade loomiseks;

| 4.2. | rõhutab, et Lissaboni seireplatvormi (mille lõi 2006. aastal Regioonide Komitee) tulemused näitavad, et Lissaboni juhtimistsükkel peab edendama strateegia elluviimise kõikide asjaomaste tasandite nähtavust ja seotust ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suuremat kaasamist; |
| --- | --- |

4.2.

rõhutab, et Lissaboni seireplatvormi (mille lõi 2006. aastal Regioonide Komitee) tulemused näitavad, et Lissaboni juhtimistsükkel peab edendama strateegia elluviimise kõikide asjaomaste tasandite nähtavust ja seotust ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste suuremat kaasamist;

| 4.3. | julgustab seega liikmesriike ja Euroopa Komisjoni kaasama enam kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sest Lissaboni strateegiat saab edukalt ellu viia ainult siis, kui kõik osapooled on otsustamis-, rakendamis- ja seireprotsessi kaasatud, ning kutsub Euroopa Nõukogu, Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles osa võtma 2007. aasta territoriaalses dialoogis, mis käsitleb linnade ja piirkondade panust majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia edukasse rakendamisesse; |
| --- | --- |

4.3.

julgustab seega liikmesriike ja Euroopa Komisjoni kaasama enam kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi, sest Lissaboni strateegiat saab edukalt ellu viia ainult siis, kui kõik osapooled on otsustamis-, rakendamis- ja seireprotsessi kaasatud, ning kutsub Euroopa Nõukogu, Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles osa võtma 2007. aasta territoriaalses dialoogis, mis käsitleb linnade ja piirkondade panust majanduskasvu ja töökohtade loomise strateegia edukasse rakendamisesse;

| 4.4. | rõhutab taas piirkondlike ja kohalike üldhuviteenuste rolli tähtsust Lissaboni strateegia eesmärkide elluviimisel; |
| --- | --- |

4.4.

rõhutab taas piirkondlike ja kohalike üldhuviteenuste rolli tähtsust Lissaboni strateegia eesmärkide elluviimisel;

| 4.5. | rõhutab Lissaboni seireplatvormi tulemuste varal ühtekuuluvuse poliitika olulisust Lissaboni strateegiaga seotud tegevuste rahastamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Perspektiivarvamuse jaoks tehtud uurimusest “Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju struktuurifondide raames”, mille Regioonide Komitee võtab vastu täiskogu 2007. aasta veebruarikuu istungjärgul, ilmneb, et Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikal on selle eripärade tõttu (partnerlus, täiendavus, strateegiline kavandamine ja mitmeaastane rahastamine) olnud kohalikul ja piirkondlikul tasandil mitmel korral märkimisväärne ja võimendav mõju. Ühtekuuluvuspoliitika on nähtav ning Euroopa kodanike silmis kõikehõlmav, sest see panustab konkreetselt elukvaliteedi parandamisse; |
| --- | --- |

4.5.

rõhutab Lissaboni seireplatvormi tulemuste varal ühtekuuluvuse poliitika olulisust Lissaboni strateegiaga seotud tegevuste rahastamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil. Perspektiivarvamuse jaoks tehtud uurimusest “Euroopa ühtekuuluvuspoliitika võimendav mõju struktuurifondide raames”, mille Regioonide Komitee võtab vastu täiskogu 2007. aasta veebruarikuu istungjärgul, ilmneb, et Euroopa Liidu ühtekuuluvuspoliitikal on selle eripärade tõttu (partnerlus, täiendavus, strateegiline kavandamine ja mitmeaastane rahastamine) olnud kohalikul ja piirkondlikul tasandil mitmel korral märkimisväärne ja võimendav mõju. Ühtekuuluvuspoliitika on nähtav ning Euroopa kodanike silmis kõikehõlmav, sest see panustab konkreetselt elukvaliteedi parandamisse;

| 4.6. | tervitab kavandatud algatust “Piirkondade panus majanduse ümberkorraldamisse”, mis on võimalus vahetada kogemusi piirkondade vahel, ühendada territoriaalne koostöö üldiste piirkondliku arengu programmidega ning võimaldada tihedamat koostööd Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ning linnade ja piirkondade vahel; julgustab komisjoni aktiivselt kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi algatuse prioriteetsete valdkondade valimisse ning loodab olla täielikult kaasatud kõnealuse algatuse arengusse; |
| --- | --- |

4.6.

tervitab kavandatud algatust “Piirkondade panus majanduse ümberkorraldamisse”, mis on võimalus vahetada kogemusi piirkondade vahel, ühendada territoriaalne koostöö üldiste piirkondliku arengu programmidega ning võimaldada tihedamat koostööd Euroopa Komisjoni, liikmesriikide ning linnade ja piirkondade vahel; julgustab komisjoni aktiivselt kaasama kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi algatuse prioriteetsete valdkondade valimisse ning loodab olla täielikult kaasatud kõnealuse algatuse arengusse;

| 4.7. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust Euroopa ühiskonna hindamiseks ja ühtse turu ülevaadet, millele Regioonide Komitee annab panuse perspektiivaruande näol; nõustub püüdega kõrvaldada takistused Euroopa ühtse turu võimaluste kasutamise eest, tagades, et kodanikud saaksid sellest reaalselt kasu; rõhutab, et Euroopa poliitika aluseks peavad siiski jääma solidaarsus ning sotsiaalne ja piirkondlik ühtekuuluvus; |
| --- | --- |

4.7.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust Euroopa ühiskonna hindamiseks ja ühtse turu ülevaadet, millele Regioonide Komitee annab panuse perspektiivaruande näol; nõustub püüdega kõrvaldada takistused Euroopa ühtse turu võimaluste kasutamise eest, tagades, et kodanikud saaksid sellest reaalselt kasu; rõhutab, et Euroopa poliitika aluseks peavad siiski jääma solidaarsus ning sotsiaalne ja piirkondlik ühtekuuluvus;

| 4.8. | tervitab Euroopa Komisjoni soovi astuda uusi samme Euroopa teadusruumi parandamiseks ning toob välja, et Euroopa teadus- ja uuendustegevuse potentsiaal sõltub iga Euroopa piirkonna potentsiaalist ja spetsialiseerumisest; jätkab Euroopa Tehnoloogiainstituudi rajamise tähelepanelikku jälgimist, rõhutades otsustavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste klastreid loovat rolli ülikoolide ja ettevõtete (eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete) koostöö edendamises, ning kinnitab taas, et üks eduka uuendusmeelse Euroopa eeldus on ühenduse patendi loomine; |
| --- | --- |

4.8.

tervitab Euroopa Komisjoni soovi astuda uusi samme Euroopa teadusruumi parandamiseks ning toob välja, et Euroopa teadus- ja uuendustegevuse potentsiaal sõltub iga Euroopa piirkonna potentsiaalist ja spetsialiseerumisest; jätkab Euroopa Tehnoloogiainstituudi rajamise tähelepanelikku jälgimist, rõhutades otsustavalt kohalike ja piirkondlike omavalitsuste klastreid loovat rolli ülikoolide ja ettevõtete (eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete) koostöö edendamises, ning kinnitab taas, et üks eduka uuendusmeelse Euroopa eeldus on ühenduse patendi loomine;

| 4.9. | rõhutab, et haridus, koolitus ja elukestev õpe on määrava tähtsusega globaliseerumise väljakutsetega toimetulekuks, eelkõige edendades kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu, kes on võimeline vastama teadmistepõhise ühiskonna tööturu pidevalt muutuvatele nõudmistele; rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjaomaste põhipädevuste tunnustamise vajadust; |
| --- | --- |

4.9.

rõhutab, et haridus, koolitus ja elukestev õpe on määrava tähtsusega globaliseerumise väljakutsetega toimetulekuks, eelkõige edendades kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu, kes on võimeline vastama teadmistepõhise ühiskonna tööturu pidevalt muutuvatele nõudmistele; rõhutab kohalike ja piirkondlike omavalitsuste asjaomaste põhipädevuste tunnustamise vajadust;

| 4.10. | usub, et Euroopa vajab tugevat ettevõtluskultuuri ja innustab jätkuvalt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi toetama koolides ettevõtlust kui väärtuslikku karjäärivalikut, andes nii panuse Euroopa heaolusse, ning julgustab Euroopa Komisjoni taaskäivitama noorte ettevõtlikkuse programmi; |
| --- | --- |

4.10.

usub, et Euroopa vajab tugevat ettevõtluskultuuri ja innustab jätkuvalt kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi toetama koolides ettevõtlust kui väärtuslikku karjäärivalikut, andes nii panuse Euroopa heaolusse, ning julgustab Euroopa Komisjoni taaskäivitama noorte ettevõtlikkuse programmi;

| 4.11. | omistab suurt tähtsust info- ja sidetehnoloogia edendamisele, mis toetab piirkondlikult ja sotsiaalselt ühtlast infoühiskonda, hõlmates kõiki kodanikke ja varustades neid oskustega, mis on vajalikud teadmistepõhises ühiskonnas elamiseks ja töötamiseks; tagab jätkuvalt, et piirkondliku ja kohaliku mõõtmega arvestatakse ka komisjoni edaspidises tegevuses i2010 algatuse raames; |
| --- | --- |

4.11.

omistab suurt tähtsust info- ja sidetehnoloogia edendamisele, mis toetab piirkondlikult ja sotsiaalselt ühtlast infoühiskonda, hõlmates kõiki kodanikke ja varustades neid oskustega, mis on vajalikud teadmistepõhises ühiskonnas elamiseks ja töötamiseks; tagab jätkuvalt, et piirkondliku ja kohaliku mõõtmega arvestatakse ka komisjoni edaspidises tegevuses i2010 algatuse raames;

| 4.12. | kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku jätkata Euroopa Liidu tulevase merepoliitika väljatöötamise raames tervikliku asjaomase lähenemisviisi kujundamist, mis võtaks arvesse kõiki merekeskkonda mõjutavaid poliitikavaldkondi ning meetmeid, mis tagavad Euroopa kalandussektori jätkusuutlikkuse, eriti teatist Euroopa Liidu sadamapoliitika kohta; kinnitab soovi osaleda kõnealuse tervikliku poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

4.12.

kiidab heaks Euroopa Komisjoni ettepaneku jätkata Euroopa Liidu tulevase merepoliitika väljatöötamise raames tervikliku asjaomase lähenemisviisi kujundamist, mis võtaks arvesse kõiki merekeskkonda mõjutavaid poliitikavaldkondi ning meetmeid, mis tagavad Euroopa kalandussektori jätkusuutlikkuse, eriti teatist Euroopa Liidu sadamapoliitika kohta; kinnitab soovi osaleda kõnealuse tervikliku poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel;

| 4.13. | rõhutab Euroopa Liidu transpordipoliitika vahekokkuvõtte tähtsust ning väljendab oma kavatsust tunnustada edusamme, mida EL juba selles vallas on saavutanud nende täieliku rakendamise osas, samuti soovib osaleda Euroopa Komisjoni algatuste arutelus seoses linnatranspordi, sadamapoliitika, õhutranspordi ja üle-euroopaliste transpordivõrkudega aastatel 2007–2013; |
| --- | --- |

4.13.

rõhutab Euroopa Liidu transpordipoliitika vahekokkuvõtte tähtsust ning väljendab oma kavatsust tunnustada edusamme, mida EL juba selles vallas on saavutanud nende täieliku rakendamise osas, samuti soovib osaleda Euroopa Komisjoni algatuste arutelus seoses linnatranspordi, sadamapoliitika, õhutranspordi ja üle-euroopaliste transpordivõrkudega aastatel 2007–2013;

| 4.14. | leiab, et 2013. aasta järgsele kvaliteedile keskenduvale ühtsele põllumajanduspoliitikale ja maaelu arengu tõhustatud poliitika rollile tuleb hakata mõtlema juba praegu ning palub, et uue programmiperioodi alguses 2007. aastal alustataks säästvale arengule, konkurentsivõimele ja uuendustegevusele keskenduva konsulteerimismenetlusega, millesse kaasataks piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused; |
| --- | --- |

4.14.

leiab, et 2013. aasta järgsele kvaliteedile keskenduvale ühtsele põllumajanduspoliitikale ja maaelu arengu tõhustatud poliitika rollile tuleb hakata mõtlema juba praegu ning palub, et uue programmiperioodi alguses 2007. aastal alustataks säästvale arengule, konkurentsivõimele ja uuendustegevusele keskenduva konsulteerimismenetlusega, millesse kaasataks piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused;

| 4.15. | leiab, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil on vaja kooskõlastada maaelu arengu ja regionaalpoliitikat, et kasutada neile eraldatud rahalisi vahendeid optimaalselt, ning meenutab, et komitee peab väga oluliseks piirkondlike ja kohalike omavalitsuste osalust maaelu arengu programmide välja töötamise ja rakendamise kõikide etappides. |
| --- | --- |

4.15.

leiab, et piirkondlikul ja kohalikul tasandil on vaja kooskõlastada maaelu arengu ja regionaalpoliitikat, et kasutada neile eraldatud rahalisi vahendeid optimaalselt, ning meenutab, et komitee peab väga oluliseks piirkondlike ja kohalike omavalitsuste osalust maaelu arengu programmide välja töötamise ja rakendamise kõikide etappides.

| 4.16. | julgustab komisjoni õhutama avatud arutelu geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegse viljelemise üle ning edendama kooskõlas piirkondlike omavalitsuste ja nende pädevusvaldkondadega läbipaistvaid lahendusi, arvestades nii tarbijate kui ka põllumajandustootjate huvide, keskkonna säästlikkuse, tervisekaitse, konkurentsivõimelisuse ja teadustegevuse soodustamisega; |
| --- | --- |

4.16.

julgustab komisjoni õhutama avatud arutelu geneetiliselt muundatud, tavapäraste ja mahepõllukultuuride samaaegse viljelemise üle ning edendama kooskõlas piirkondlike omavalitsuste ja nende pädevusvaldkondadega läbipaistvaid lahendusi, arvestades nii tarbijate kui ka põllumajandustootjate huvide, keskkonna säästlikkuse, tervisekaitse, konkurentsivõimelisuse ja teadustegevuse soodustamisega;

5.   Solidaarsus

| 5.1. | tunnistab, et rahvastiku vananemine on lähiaastate suurim väljakutse Euroopa Liidule; rõhutab vananemise küsimuse arvessevõtmise vajadust kõikides poliitikavaldkondades ning kinnitab, et vaja on piirkondlikult erinevaid lähenemisviise, kuna erinevates piirkondades on vananemismustrid märkimisväärselt erilaadsed; |
| --- | --- |

5.1.

tunnistab, et rahvastiku vananemine on lähiaastate suurim väljakutse Euroopa Liidule; rõhutab vananemise küsimuse arvessevõtmise vajadust kõikides poliitikavaldkondades ning kinnitab, et vaja on piirkondlikult erinevaid lähenemisviise, kuna erinevates piirkondades on vananemismustrid märkimisväärselt erilaadsed;

| 5.2. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust välja töötada majanduslikel põhjustel sisserändajate Euroopa võrgustik, kus erilist tähelepanu pööratakse tippspetsialistidest sisserändajatele, mis võiks olla kasvava demograafilise surve üheks leevenduseks, kahjustamata sealjuures kolmandate riikide arengut; |
| --- | --- |

5.2.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust välja töötada majanduslikel põhjustel sisserändajate Euroopa võrgustik, kus erilist tähelepanu pööratakse tippspetsialistidest sisserändajatele, mis võiks olla kasvava demograafilise surve üheks leevenduseks, kahjustamata sealjuures kolmandate riikide arengut;

| 5.3. | kutsub komisjoni üles koostama teatist, mis visandab üldised põhimõtted paindlikkuse ja turvalisuse ühitamise (flexicurity) määratlemiseks ja seletamiseks, eriti sellest küljest, kuidas kombineerida tööjõuturu paindlikkust ja oskuste arendamist tugeva sotsiaalse kaitsega ning samal ajal võtta arvesse erinevate liikmesriikide ja piirkondade eripärasid; |
| --- | --- |

5.3.

kutsub komisjoni üles koostama teatist, mis visandab üldised põhimõtted paindlikkuse ja turvalisuse ühitamise (flexicurity) määratlemiseks ja seletamiseks, eriti sellest küljest, kuidas kombineerida tööjõuturu paindlikkust ja oskuste arendamist tugeva sotsiaalse kaitsega ning samal ajal võtta arvesse erinevate liikmesriikide ja piirkondade eripärasid;

| 5.4. | tervitab Euroopa võrdsete võimaluste aastat (2007) ning Euroopa Komisjoni püüet hinnata Euroopa Liidu sotsiaalset olukorda, iseäranis tähtsustades juurdepääsu ja võimaluse küsimust, et saavutada uus kokkulepe Euroopa ees seisvate sotsiaalsete väljakutsete osas; kordab vajadust ea, soo, etnilise päritolu, puude, seksuaalse orientatsiooni, usutunnistuse ja veendumuste alusel diskrimineerimise vastu võitlemist tõsiselt võtta; |
| --- | --- |

5.4.

tervitab Euroopa võrdsete võimaluste aastat (2007) ning Euroopa Komisjoni püüet hinnata Euroopa Liidu sotsiaalset olukorda, iseäranis tähtsustades juurdepääsu ja võimaluse küsimust, et saavutada uus kokkulepe Euroopa ees seisvate sotsiaalsete väljakutsete osas; kordab vajadust ea, soo, etnilise päritolu, puude, seksuaalse orientatsiooni, usutunnistuse ja veendumuste alusel diskrimineerimise vastu võitlemist tõsiselt võtta;

| 5.5. | tervitab kavandatavat neljandat majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruannet majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edusammude ning Euroopa ja riiklike poliitikate, struktuurfondide, ühtekuuluvusfondi ning teiste rahastamisvahendite ning Euroopa Investeerimispanga koostöö kohta, ning rõhutab ühtekuuluvuspoliitika olulist rolli peagi valmivas ühenduse eelarve vahekokkuvõttes; |
| --- | --- |

5.5.

tervitab kavandatavat neljandat majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse aruannet majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse edusammude ning Euroopa ja riiklike poliitikate, struktuurfondide, ühtekuuluvusfondi ning teiste rahastamisvahendite ning Euroopa Investeerimispanga koostöö kohta, ning rõhutab ühtekuuluvuspoliitika olulist rolli peagi valmivas ühenduse eelarve vahekokkuvõttes;

6.   Energeetika ja kliimamuutused

| 6.1. | loodab, et Euroopa energiapoliitika strateegiline läbivaatamine annab uue tõuke ühtse lähenemisviisi kujundamiseks järgmistes küsimustes: konkurentsivõimelisus, energia varustuskindlus ja vastuastumine kliimamuutustele. Lähenemisviis peab lähtuma uuendustegevusest ja uute tehnoloogiate, taastuva energia ja energiatõhususe kasutamisest, et vähendada sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavast energiast ning viia lõpule gaasi ja energia siseturg; palub seega, et Euroopa Komisjoni ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste dialoogi süvendataks, sest viimased on täielikult kaasatud taastuva energia ja energiatõhusust toetavate projektide rakendamisse; |
| --- | --- |

6.1.

loodab, et Euroopa energiapoliitika strateegiline läbivaatamine annab uue tõuke ühtse lähenemisviisi kujundamiseks järgmistes küsimustes: konkurentsivõimelisus, energia varustuskindlus ja vastuastumine kliimamuutustele. Lähenemisviis peab lähtuma uuendustegevusest ja uute tehnoloogiate, taastuva energia ja energiatõhususe kasutamisest, et vähendada sõltuvust kolmandatest riikidest imporditavast energiast ning viia lõpule gaasi ja energia siseturg; palub seega, et Euroopa Komisjoni ning piirkondlike ja kohalike omavalitsuste dialoogi süvendataks, sest viimased on täielikult kaasatud taastuva energia ja energiatõhusust toetavate projektide rakendamisse;

| 6.2. | avaldab veelkord Euroopa Komisjonile toetust kliimamuutuste vastu võitlemisel ning peab hädavajalikuks, et komisjon püüdleks 2012. aasta järgset perioodi käsitlevatel rahvusvahelistel läbirääkimistel kõrgete standardite poole peamiste kasvuhoonegaase keskkonda laskvate riikide ning kliimamuutusi põhjustavate valdkondade puhul; pakub välja ideid 2012. aasta järgsete eesmärkide saavutamiseks 2007. aasta jooksul; |
| --- | --- |

6.2.

avaldab veelkord Euroopa Komisjonile toetust kliimamuutuste vastu võitlemisel ning peab hädavajalikuks, et komisjon püüdleks 2012. aasta järgset perioodi käsitlevatel rahvusvahelistel läbirääkimistel kõrgete standardite poole peamiste kasvuhoonegaase keskkonda laskvate riikide ning kliimamuutusi põhjustavate valdkondade puhul; pakub välja ideid 2012. aasta järgsete eesmärkide saavutamiseks 2007. aasta jooksul;

| 6.3. | kiidab heaks, et Euroopa Komisjon rõhutab taas kliimamuutustega kohanemist, sest teatud kliimamuutuste mõjusid ei ole enam võimalik vältida; toonitab ühenduse poliitika läbivaatamise vajadust kõnealuste muutuste vaatenurgast; peab esmatähtsaks toetada teadusuuringuid kliimamuutuste majanduslike, keskkonna ja sotsiaalsete mõjude kohta eri piirkondades ning teavitada kodanikke kõnealustest mõjudest ja kuludest; ning palub Euroopa Komisjonil edendada asjaomaste parimate tavade vahetust, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid välja töötada kohanemismeetodid, mida saab kasutada Euroopa linnade ja piirkondade erinevate olukordade puhul; |
| --- | --- |

6.3.

kiidab heaks, et Euroopa Komisjon rõhutab taas kliimamuutustega kohanemist, sest teatud kliimamuutuste mõjusid ei ole enam võimalik vältida; toonitab ühenduse poliitika läbivaatamise vajadust kõnealuste muutuste vaatenurgast; peab esmatähtsaks toetada teadusuuringuid kliimamuutuste majanduslike, keskkonna ja sotsiaalsete mõjude kohta eri piirkondades ning teavitada kodanikke kõnealustest mõjudest ja kuludest; ning palub Euroopa Komisjonil edendada asjaomaste parimate tavade vahetust, et kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused saaksid välja töötada kohanemismeetodid, mida saab kasutada Euroopa linnade ja piirkondade erinevate olukordade puhul;

7.   Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala

| 7.1. | toetab Euroopa ühtse sisserände ja varjupaiga poliitika tunnustamist, milles keskendutakse viiele küsimusele: liikmesriikide ja kolmandate riikide tihendatud koostöö; ELi välispiiride julgestamine ning inimkaubandusevastane võitlus, alaealiste kaitseks ühtse ja tõhusa poliitika välja töötamine; tagasisaatmise poliitika; sisserändajate integreerimine ühiskonda. Kõnealune poliitika peab Haagi programmi prioriteetide rakendamisel arvesse võtma piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kohustusi, eriti seoses integratsioonipoliitikaga, mille eesmärgiks on soodustada juurdepääsu tööturule, õigust haridusele ja koolitusele, juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, sisserännanute osalust sotsiaalses, kultuurilises ja poliitilises elus ning juurdepääsu vastuvõtjariigi riigikeele õppimisvõimalustele; |
| --- | --- |

7.1.

toetab Euroopa ühtse sisserände ja varjupaiga poliitika tunnustamist, milles keskendutakse viiele küsimusele: liikmesriikide ja kolmandate riikide tihendatud koostöö; ELi välispiiride julgestamine ning inimkaubandusevastane võitlus, alaealiste kaitseks ühtse ja tõhusa poliitika välja töötamine; tagasisaatmise poliitika; sisserändajate integreerimine ühiskonda. Kõnealune poliitika peab Haagi programmi prioriteetide rakendamisel arvesse võtma piirkondlike ja kohalike omavalitsuste kohustusi, eriti seoses integratsioonipoliitikaga, mille eesmärgiks on soodustada juurdepääsu tööturule, õigust haridusele ja koolitusele, juurdepääsu sotsiaal- ja tervishoiuteenustele, sisserännanute osalust sotsiaalses, kultuurilises ja poliitilises elus ning juurdepääsu vastuvõtjariigi riigikeele õppimisvõimalustele;

| 7.2. | tervitab Euroopa Komisjoni uut algatust korraldada iga-aastane linnade integreerumise konverents, millest esimene toimus 2006. aasta oktoobris Rotterdamis; kinnitab oma soovi järgmistel konverentsidel aktiivselt osaleda, alustades 2007. aastal Milanos toimuvast konverentsist; |
| --- | --- |

7.2.

tervitab Euroopa Komisjoni uut algatust korraldada iga-aastane linnade integreerumise konverents, millest esimene toimus 2006. aasta oktoobris Rotterdamis; kinnitab oma soovi järgmistel konverentsidel aktiivselt osaleda, alustades 2007. aastal Milanos toimuvast konverentsist;

| 7.3. | palub seoses järjekindla ja struktureeritud institutsioonilise partnerluse loomisega olla kaasatud nii 2007. aasta alguses Euroopa Komisjoni algatatavasse sisserände konsulteerimisetappi kui ka 2006. aasta juunis Euroopa Komisjoni tutvustatud Haagi programmi uue hindamismeetodi kasutamisesse; |
| --- | --- |

7.3.

palub seoses järjekindla ja struktureeritud institutsioonilise partnerluse loomisega olla kaasatud nii 2007. aasta alguses Euroopa Komisjoni algatatavasse sisserände konsulteerimisetappi kui ka 2006. aasta juunis Euroopa Komisjoni tutvustatud Haagi programmi uue hindamismeetodi kasutamisesse;

| 7.4. | tervitab Euroopa Komisjoni algatust anda 2007. aastal välja käsiraamat sisserände ja integratsiooni kohta; rõhutab, et Regioonide Komitee saab tänu liikmetele jagada mitmesugust teavet ja parimaid tavasid kõnealuses valdkonnas, ning seetõttu kutsub Euroopa Komisjoni üles Regioonide Komiteed võimalikult tihedalt käsiraamatu koostamisse kaasama; |
| --- | --- |

7.4.

tervitab Euroopa Komisjoni algatust anda 2007. aastal välja käsiraamat sisserände ja integratsiooni kohta; rõhutab, et Regioonide Komitee saab tänu liikmetele jagada mitmesugust teavet ja parimaid tavasid kõnealuses valdkonnas, ning seetõttu kutsub Euroopa Komisjoni üles Regioonide Komiteed võimalikult tihedalt käsiraamatu koostamisse kaasama;

| 7.5. | rõhutab, et mitmed piirkonnad ja linnad on sisserändevoogudest eriti mõjutatud ning neil ei ole küllaldaselt vahendeid sisserändajate massidega tegelemiseks, tagades piisava humanitaarabi. Seetõttu palub, et abi koordineerimisel kõnealustes piirkondades suureneks Euroopa Liidu välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) roll; |
| --- | --- |

7.5.

rõhutab, et mitmed piirkonnad ja linnad on sisserändevoogudest eriti mõjutatud ning neil ei ole küllaldaselt vahendeid sisserändajate massidega tegelemiseks, tagades piisava humanitaarabi. Seetõttu palub, et abi koordineerimisel kõnealustes piirkondades suureneks Euroopa Liidu välispiiridel tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) roll;

| 7.6. | meenutab vajadust hoolikalt tasakaalustada globaliseerunud maailma turvanõuded üksikisikute põhiõiguste ja -vabadustega; |
| --- | --- |

7.6.

meenutab vajadust hoolikalt tasakaalustada globaliseerunud maailma turvanõuded üksikisikute põhiõiguste ja -vabadustega;

8.   Laienemine

| 8.1. | julgustab komisjoni hindama Euroopa Liidu integratsioonivõimet koostöös teiste institutsioonidega, sealhulgas Regioonide Komiteega; tunnistab, et toimumas on avalik arutelu tulevaste laienemiste üle ning tervitab kõnealust arutelu. |
| --- | --- |

8.1.

julgustab komisjoni hindama Euroopa Liidu integratsioonivõimet koostöös teiste institutsioonidega, sealhulgas Regioonide Komiteega; tunnistab, et toimumas on avalik arutelu tulevaste laienemiste üle ning tervitab kõnealust arutelu.

| 8.2. | toetab Euroopa Liidu laienemist Horvaatiasse, Türki ja Lääne-Balkani riikidesse ning kohustub pidama dialoogi Euroopa Liidu ning kandidaatriikide ning potentsiaalsete kandidaatriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel; usub, et vaatamata Türgi tulevasele staatusele Euroopa Liidus on Türgi reformideteele julgustamine Euroopa huvides; kavandab jätkata otsesuhteid Türgi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, mille eesmärk on luua võimalikult kiiresti ühine nõuandekomitee; |
| --- | --- |

8.2.

toetab Euroopa Liidu laienemist Horvaatiasse, Türki ja Lääne-Balkani riikidesse ning kohustub pidama dialoogi Euroopa Liidu ning kandidaatriikide ning potentsiaalsete kandidaatriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsuste vahel; usub, et vaatamata Türgi tulevasele staatusele Euroopa Liidus on Türgi reformideteele julgustamine Euroopa huvides; kavandab jätkata otsesuhteid Türgi kohalike ja piirkondlike omavalitsustega, mille eesmärk on luua võimalikult kiiresti ühine nõuandekomitee;

9.   Olla maailmas kuuldav

| 9.1. | soovib anda panuse naaberriikide ja Lääne-Balkani riikide demokraatia kinnistamisesse, osaledes piirkondlike ja kohalike valimiste vaatlusmissioonidel ning arendades selleks otstarbeks välja asjakohane ühenduse ja Euroopa institutsioonide koostöö; |
| --- | --- |

9.1.

soovib anda panuse naaberriikide ja Lääne-Balkani riikide demokraatia kinnistamisesse, osaledes piirkondlike ja kohalike valimiste vaatlusmissioonidel ning arendades selleks otstarbeks välja asjakohane ühenduse ja Euroopa institutsioonide koostöö;

| 9.2. | toetab piirkondliku konverentsi “Euromed Barcelona + 10” korraldamist ning meenutab Euroopa Liidu piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kolmandate Vahemere partnerriikide institutsioonilise dialoogi tähtsust, mis soodustab parimate tavade vahetust piirkondliku partnerluse, detsentraliseeritud koostöö, detsentraliseerimise protsessi ja heade valitsustavade kohta Euroopa-Vahemere piirkonnas; selleks teeb komitee üleskutse luua Euroopa Liidu ning kolmandate Vahemere partnerriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsuste dialoogi foorum; |
| --- | --- |

9.2.

toetab piirkondliku konverentsi “Euromed Barcelona + 10” korraldamist ning meenutab Euroopa Liidu piirkondlike ja kohalike omavalitsuste ning kolmandate Vahemere partnerriikide institutsioonilise dialoogi tähtsust, mis soodustab parimate tavade vahetust piirkondliku partnerluse, detsentraliseeritud koostöö, detsentraliseerimise protsessi ja heade valitsustavade kohta Euroopa-Vahemere piirkonnas; selleks teeb komitee üleskutse luua Euroopa Liidu ning kolmandate Vahemere partnerriikide piirkondlike ja kohalike omavalitsuste dialoogi foorum;

| 9.3. | rõhutab konstruktiivsete suhete vajalikkust naaberriikidega kohalikul ja piirkondlikul tasandil, eriti Euroopa Liidu uuel idapiiril olevate riikidega; |
| --- | --- |

9.3.

rõhutab konstruktiivsete suhete vajalikkust naaberriikidega kohalikul ja piirkondlikul tasandil, eriti Euroopa Liidu uuel idapiiril olevate riikidega;

| 9.4. | rõhutab, et suhete arendamisel ja tugevdamisel tuleb jõuda strateegilise partnerluseni Venemaaga ja põhjamõõtme uue raamistikuni; |
| --- | --- |

9.4.

rõhutab, et suhete arendamisel ja tugevdamisel tuleb jõuda strateegilise partnerluseni Venemaaga ja põhjamõõtme uue raamistikuni;

| 9.5. | rõhutab heade valitsustavade tähtsust Euroopa arengupoliitika konsensuse rakendamisel ning leiab, et subsidiaarsuspõhimõtte rakendamine tsentraliseeritud koostöö raames on heade valitsemistavade ja Euroopa arengupoliitika nurgakivi; |
| --- | --- |

9.5.

rõhutab heade valitsustavade tähtsust Euroopa arengupoliitika konsensuse rakendamisel ning leiab, et subsidiaarsuspõhimõtte rakendamine tsentraliseeritud koostöö raames on heade valitsemistavade ja Euroopa arengupoliitika nurgakivi;

| 10. | teeb Regioonide Komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Liidu 2007. aasta eesistujariikidele Saksamaale ja Portugalile. |
| --- | --- |

10.

teeb Regioonide Komitee presidendile ülesandeks esitada käesolev resolutsioon Euroopa Komisjonile, Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Liidu 2007. aasta eesistujariikidele Saksamaale ja Portugalile.

Brüssel, 7. detsember 2006

Regioonide Komitee

president

Michel DELEBARRE

---