# Europeiska unionens C 297E/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 297E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | fyrtionionde årgången7 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 297E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

fyrtionionde årgången7 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Meddelanden |
| | Europaparlamentet |
| | Måndag, 15 maj 2006 |
| 2006/C 297E/1 | PROTOKOLL | 1 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 1 |
| Återupptagande av sessionen | 1 |
| Parentation | 1 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 1 |
| Inkomna dokument | 1 |
| Framställningar | 7 |
| Parlamentets sammansättning | 8 |
| De politiska gruppernas sammansättning | 9 |
| Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet | 9 |
| Förklaring om ekonomiska intressen | 9 |
| Avtalstexter översända av rådet | 9 |
| Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet | 9 |
| Arbetsplan | 10 |
| Högtidligt möte – Bolivia | 11 |
| Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt | 11 |
| Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (debatt) | 11 |
| Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II – Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II (debatt) | 12 |
| Återhämtning av beståndet av europeisk ål * (debatt) | 12 |
| Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn * (debatt) | 13 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 13 |
| Avslutande av sammanträdet | 13 |
| NÄRVAROLISTA | 14 |
| | Tisdag, 16 maj 2006 |
| 2006/C 297E/2 | PROTOKOLL | 16 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 16 |
| Öppnande av sammanträdet | 16 |
| Inkomna dokument | 16 |
| Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag) | 16 |
| Kommissionens bidrag till Europeiska rådets möte i juni 2006 (debatt) | 17 |
| Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***I (debatt) | 17 |
| Föredragningslista | 18 |
| De politiska gruppernas sammansättning | 18 |
| Omröstning | 18 |
| Importreglerna för ris * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 18 |
| Beredningsstöd för lin och hampa som odlas för fiberproduktion * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 18 |
| Avtal mellan EG och Republiken Albanien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 19 |
| Avtal mellan EG och Serbien och Montenegro avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 19 |
| Avtal mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 19 |
| Avtal mellan EG och Rumänien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 19 |
| Avtal mellan EG och Republiken Moldavien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 20 |
| Avtal mellan EU och Marocko om vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 20 |
| Förlängning av protokollet till fiskeavtalet med São Tomé och Príncipe * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 20 |
| Fiskeriavtalet EG-Angola * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 20 |
| Platsen för tillhandahållande av tjänster (mervärdesskatt) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 21 |
| Begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 21 |
| Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II (omröstning) | 21 |
| Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II (omröstning) | 21 |
| Återhämtning av beståndet av europeisk ål * (omröstning) | 22 |
| Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn * (omröstning) | 22 |
| Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003-2004) (omröstning) | 22 |
| Bättre lagstiftning: tillämpning av subsidiaritetsprincipen (2004) (omröstning) | 22 |
| Högtidligt möte – Palestinska myndigheten | 23 |
| Omröstning (fortsättning) | 23 |
| Tillämpning, konsekvenser och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (omröstning) | 23 |
| Strategi för förenkling av lagstiftningen (omröstning) | 23 |
| Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (omröstning) | 23 |
| Röstförklaringar | 24 |
| Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster | 24 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 25 |
| Rapport om Bulgariens och Rumäniens framsteg inför anslutningen (debatt) | 25 |
| Frågestund (frågor till kommissionen) | 26 |
| Utskottens och delegationernas sammansättning | 27 |
| Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I (debatt) | 27 |
| Finansiering av europeisk standardisering ***I (debatt) | 27 |
| Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion * (debatt) | 27 |
| De offentliga finanserna i EMU (debatt) | 28 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 28 |
| Avslutande av sammanträdet | 28 |
| NÄRVAROLISTA | 29 |
| BILAGA I | 31 |
| BILAGA II | 39 |
| ANTAGNA TEXTER | 66 |
| P6_TA(2006)0186Importreglerna för ris *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1785/2003 i fråga om importreglerna för ris (KOM(2006)0098 – C6-0085/2006 – 2006/0028(CNS)) | 66 |
| P6_TA(2006)0187Beredningsstöd för lin och hampa som odlas för fiberproduktion *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd (KOM(2006)0125 – C6-0119/2006 – 2006/0043(CNS)) | 66 |
| P6_TA(2006)0188Avtal mellan EG och Albanien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0349 – C6-0113/2006 – 2005/0143(CNS)) | 67 |
| P6_TA(2006)0189Avtal mellan EG och Serbien och Montenegro avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0353 – C6-0114/2006 – 2005/0141(CNS)) | 67 |
| P6_TA(2006)0190Avtal mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0355 – C6-0115/2006 – 2005/0146(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2006)0191Avtal mellan EG och Rumänien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0369 – C6-0116/2006 – 2005/0148(CNS)) | 68 |
| P6_TA(2006)0192Avtal mellan EG och Moldavien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0371 – C6-0117/2006 – 2005/0151(CNS)) | 69 |
| P6_TA(2006)0193Avtal mellan EG och Marocko avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0393 – C6-0118/2006 – 2005/0161(CNS)) | 69 |
| P6_TA(2006)0194Protokollet till fiskeavtalet med São Tomé och Príncipe *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning under perioden 1 juni 2005-31 maj 2006 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Demokratiska republiken São Tomé och Príncipes regering om fiske utanför São Tomé och Príncipes kust (KOM(2005)0630 – C6-0045/2006 – 2005/0249(CNS)) | 70 |
| P6_TA(2006)0195Fiskeriavtalet EG-Angola *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om uppsägning av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Angolas regering om fiske utanför Angola och om upphävande av förordning (EG) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 – C6-0035/2006 – 2005/0262(CNS)) | 72 |
| P6_TA(2006)0196Platsen för tillhandahållande av tjänster (mervärdesskatt) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster (KOM(2005)0334 – C6-0322/2005 – 2003/0329(CNS)) | 72 |
| P6_TA(2006)0197Upphävande av Tobias Pflügers immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (2006/2030(IMM)) | 74 |
| P6_TA(2006)0198Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (9858/3/2005 – C6-0018/2006 – 2003/0165(COD)) | 75 |
| P6_TC2-COD(2003)0165Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel | 76 |
| BILAGANÄRINGSPÅSTÅENDEN OCH VILLKOR FÖR ANVÄNDNINGEN AV DEM | 95 |
| P6_TA(2006)0199Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen och av vissa andra ämnen i livsmedel (9857/3/2005 – C6-0017/2006 – 2003/0262(COD)) | 98 |
| P6_TC2-COD(2003)0262Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel | 98 |
| BILAGA IVITAMINER OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL | 109 |
| BILAGA IIVITAMINFÖRENINGAR OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL | 109 |
| BILAGA IIIÄMNEN VARS ANVÄNDNING I LIVSMEDEL ÄR FÖRBJUDEN, BEGRÄNSAD ELLER FÖREMÅL FÖR GEMENSKAPENS GRANSKNING | 112 |
| P6_TA(2006)0200Återhämtning av beståndet av europeisk ål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (KOM(2005)0472 – C6-0326/2005 – 2005/0201(CNS)) | 113 |
| P6_TA(2006)0201Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko (KOM(2005)0692 – C6-0040/2006 – 2005/0280(CNS)) | 119 |
| P6_TA(2006)0202Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003-2004)Europaparlamentets resolution om kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2003 och 2004) (2005/2150(INI)) | 122 |
| P6_TA(2006)0203Bättre lagstiftning: tillämpning av subsidiaritetsprincipen (2004)Europaparlamentets resolution om bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen – tolfte årsrapporten (2005/2055(INI)) | 128 |
| P6_TA(2006)0204Genomförande, följder och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknadenEuropaparlamentets resolution om tillämpning, konsekvenser och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (2004/2224(INI)) | 132 |
| P6_TA(2006)0205Strategi för förenkling av lagstiftningenEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om en strategi för förenkling av lagstiftningen (2006/2006(INI)) | 136 |
| P6_TA(2006)0206Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakterEuropaparlamentets resolution om resultatet av granskningen av aktuella lagförslag (2005/2214(INI)) | 140 |
| | Onsdag, 17 maj 2006 |
| 2006/C 297E/3 | PROTOKOLL | 144 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 144 |
| Öppnande av sammanträdet | 144 |
| Meddelande från talmannen | 144 |
| Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning – Ingåendet av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (debatt) | 144 |
| Omröstning | 145 |
| Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 145 |
| Anslutning till Genèveakten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 145 |
| Åtgärder för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 146 |
| Ingåendet av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (omröstning) | 146 |
| Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (omröstning) | 146 |
| Högtidligt möte – Grekland | 147 |
| Omröstning (fortsättning) | 147 |
| Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***I (omröstning) | 147 |
| Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I (omröstning) | 147 |
| Finansiering av europeisk standardisering ***I (omröstning) | 147 |
| De offentliga finanserna i EMU (omröstning) | 148 |
| Röstförklaringar | 148 |
| Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster | 148 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 149 |
| Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (debatt) | 149 |
| Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I – Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument ***I – Stabilitetsinstrument ***I – Instrument för stöd inför anslutningen * (debatt) | 150 |
| Frågestund (frågor till rådet) | 151 |
| Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om upprättande av Energigemenskapen *** – Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (debatt) | 151 |
| Kommissionens årliga strategiska prioriteringar (2007) (debatt) | 152 |
| En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (debatt) | 152 |
| Föredragningslista för nästa sammanträde | 153 |
| Avslutande av sammanträdet | 153 |
| NÄRVAROLISTA | 154 |
| BILAGA I | 156 |
| BILAGA II | 162 |
| ANTAGNA TEXTER | 180 |
| P6_TA(2006)0207Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktionEuropaparlamentets beslut om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (C6-0071/2006 – 2006/0801(CNS)) | 180 |
| P6_TA(2006)0208Anslutning till Genèveakten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten till Haagkonventionen om internationell registrering av industriella mönster, antagen i Genève den 2 juli 1999 (KOM(2005)0687 – C6-0061/2006 – 2005/0273 (CNS)) | 180 |
| P6_TA(2006)0209Åtgärder för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 6/2002 och (EG) nr 40/94 för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten inom Haagkonventionen beträffande internationell registrering av industriella mönster (KOM(2005)0689 – C6-0058/2006 – 2005/0274(CNS)) | 181 |
| P6_TA(2006)0210Interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltningEuropaparlamentets beslut om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2004/2099(ACI) – 2006/2028(ACI)) | 182 |
| BILAGA | 185 |
| BILAGA I | 196 |
| BILAGA IIBUDGETSAMARBETE MELLAN INSTITUTIONERNA | 196 |
| BILAGA IIIKLASSIFICERING AV UTGIFTER | 198 |
| BILAGA IVFINANSIERING AV UTGIFTER SOM FÖLJER AV FISKEAVTALEN | 199 |
| FÖRKLARINGAR | 199 |
| P6_TA(2006)0211Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 – C6-0088/2004 – 2004/0157(COD)) | 202 |
| P6_TC1-COD(2004)0157Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) och om upphävande av förordning (EG) nr 1382/2003 | 203 |
| BILAGA IFINANSIERINGSVILLKOR OCH KRAV ENLIGT ARTIKEL 5.2 | 211 |
| BILAGA IIFINANSIERINGSVILLKOR FÖR KRINGLIGGANDE INFRASTRUKTUR I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 H OCH ARTIKEL 5.2 | 218 |
| P6_TA(2006)0212Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270B(COD)) | 218 |
| P6_TC1-COD(2004)0270BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati | 219 |
| P6_TA(2006)0213Finansiering av europeisk standardisering ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om finansiering av europeisk standardisering (KOM(2005)0377 – C6-0252/2005 – 2005/0157(COD)) | 227 |
| P6_TC1-COD(2005)0157Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om finansiering av europeisk standardisering | 228 |
| P6_TA(2006)0214De offentliga finanserna i EMUEuropaparlamentets resolution om de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (2005/2166(INI)) | 233 |
| | Torsdag, 18 maj 2006 |
| 2006/C 297E/4 | PROTOKOLL | 237 |
| SAMMANTRÄDETS GÅNG | 237 |
| Öppnande av sammanträdet | 237 |
| Inkomna dokument | 237 |
| Anslagsöverföringar | 237 |
| Naturkatastrofer – jordbruksaspekter – Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter – Naturkatastrofer – miljöaspekter – Europeiska unionens solidaritetsfond ***I (debatt) | 238 |
| Omröstning | 239 |
| Förslag till ändringsbudget nr 2/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 239 |
| En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning) | 239 |
| Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I (omröstning) | 239 |
| Europeiska unionens solidaritetsfond ***I (omröstning) | 239 |
| Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om upprättande av en energigemenskap *** (omröstning) | 240 |
| Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (omröstning) | 240 |
| Kommissionens årliga strategiska prioriteringar (2007) (omröstning) | 240 |
| Naturkatastrofer – jordbruksaspekter (omröstning) | 240 |
| Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter (omröstning) | 241 |
| Naturkatastrofer – miljöaspekter (omröstning) | 241 |
| Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (omröstning) | 241 |
| Röstförklaringar | 241 |
| Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster | 241 |
| Justering av protokollet från föregående sammanträde | 242 |
| Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt) | 243 |
| Nepal | 243 |
| Sri Lanka | 243 |
| Taiwan | 243 |
| Föredragningslista | 243 |
| Parlamentets sammansättning | 244 |
| De politiska gruppernas sammansättning | 244 |
| Utskottens och delegationernas sammansättning | 244 |
| Omröstning | 244 |
| Nepal (omröstning) | 244 |
| Sri Lanka (omröstning) | 245 |
| Taiwan (omröstning) | 245 |
| Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster | 245 |
| Beslut om vissa dokument | 246 |
| Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen) | 248 |
| Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden | 248 |
| Datum för nästa sammanträdesperiod | 249 |
| Avbrytande av sessionen | 249 |
| NÄRVAROLISTA | 250 |
| BILAGA I | 252 |
| BILAGA II | 266 |
| ANTAGNA TEXTER | 305 |
| P6_TA(2006)0215Ändringsbudget nr 2/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006, avsnitt III – kommissionen (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD)) | 305 |
| P6_TA(2006)0216En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning – gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013Europaparlamentets resolution om förberedelserna inför samtyckesförfarandet om gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) (2006/2086(INI)) | 306 |
| P6_TA(2006)0217Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (KOM(2004)0629 – C6-0128/2004 – 2004/0220(COD)) | 312 |
| P6_TC1-COD(2004)0220Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete | 313 |
| P6_TA(2006)0218Europeiska unionens solidaritetsfond ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108 – C6-0093/2005 – 2005/0033(COD)) | 331 |
| P6_TC1-COD(2005)0033Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond | 331 |
| P6_TA(2006)0219Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (13886/1/2005 – KOM(2005)0435 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC)) | 340 |
| P6_TA(2006)0220Den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på områdetEuropaparlamentets resolution om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (2005/2203(INI)) | 341 |
| P6_TA(2006)0221Budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strateginEuropaparlamentets resolution om budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2006/2020(BUD)) | 357 |
| P6_TA(2006)0222Naturkatastrofer – jordbruksaspekterEuropaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – jordbruksaspekter (2005/2195(INI)) | 363 |
| P6_TA(2006)0223Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekterEuropaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – regionala utvecklingsaspekter (2005/2193(INI)) | 369 |
| P6_TA(2006)0224Naturkatastrofer – miljöaspekterEuropaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – miljöaspekter (2005/2192(INI)) | 375 |
| P6_TA(2006)0225Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskapEuropaparlamentets resolution om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap | 379 |
| P6_TA(2006)0226NepalEuropaparlamentets resolution om Nepal | 381 |
| P6_TA(2006)0227Sri LankaEuropaparlamentets resolution om situationen i Sri Lanka | 384 |
| P6_TA(2006)0228TaiwanEuropaparlamentets resolution om Taiwan | 387 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Meddelanden

Europaparlamentet

Måndag, 15 maj 2006

2006/C 297E/1

PROTOKOLL

1

SAMMANTRÄDETS GÅNG

1

Återupptagande av sessionen

1

Parentation

1

Justering av protokollet från föregående sammanträde

1

Inkomna dokument

1

Framställningar

7

Parlamentets sammansättning

8

De politiska gruppernas sammansättning

9

Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

9

Förklaring om ekonomiska intressen

9

Avtalstexter översända av rådet

9

Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

9

Arbetsplan

10

Högtidligt möte – Bolivia

11

Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

11

Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (debatt)

11

Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II – Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II (debatt)

12

Återhämtning av beståndet av europeisk ål * (debatt)

12

Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn * (debatt)

13

Föredragningslista för nästa sammanträde

13

Avslutande av sammanträdet

13

NÄRVAROLISTA

14

Tisdag, 16 maj 2006

2006/C 297E/2

PROTOKOLL

16

SAMMANTRÄDETS GÅNG

16

Öppnande av sammanträdet

16

Inkomna dokument

16

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

16

Kommissionens bidrag till Europeiska rådets möte i juni 2006 (debatt)

17

Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***I (debatt)

17

Föredragningslista

18

De politiska gruppernas sammansättning

18

Omröstning

18

Importreglerna för ris * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

18

Beredningsstöd för lin och hampa som odlas för fiberproduktion * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

18

Avtal mellan EG och Republiken Albanien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

19

Avtal mellan EG och Serbien och Montenegro avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

19

Avtal mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

19

Avtal mellan EG och Rumänien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

19

Avtal mellan EG och Republiken Moldavien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

20

Avtal mellan EU och Marocko om vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

20

Förlängning av protokollet till fiskeavtalet med São Tomé och Príncipe * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

20

Fiskeriavtalet EG-Angola * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

20

Platsen för tillhandahållande av tjänster (mervärdesskatt) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

21

Begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

21

Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II (omröstning)

21

Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II (omröstning)

21

Återhämtning av beståndet av europeisk ål * (omröstning)

22

Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn * (omröstning)

22

Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003-2004) (omröstning)

22

Bättre lagstiftning: tillämpning av subsidiaritetsprincipen (2004) (omröstning)

22

Högtidligt möte – Palestinska myndigheten

23

Omröstning (fortsättning)

23

Tillämpning, konsekvenser och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (omröstning)

23

Strategi för förenkling av lagstiftningen (omröstning)

23

Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (omröstning)

23

Röstförklaringar

24

Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

24

Justering av protokollet från föregående sammanträde

25

Rapport om Bulgariens och Rumäniens framsteg inför anslutningen (debatt)

25

Frågestund (frågor till kommissionen)

26

Utskottens och delegationernas sammansättning

27

Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I (debatt)

27

Finansiering av europeisk standardisering ***I (debatt)

27

Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion * (debatt)

27

De offentliga finanserna i EMU (debatt)

28

Föredragningslista för nästa sammanträde

28

Avslutande av sammanträdet

28

NÄRVAROLISTA

29

BILAGA I

31

BILAGA II

39

ANTAGNA TEXTER

66

P6_TA(2006)0186Importreglerna för ris *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1785/2003 i fråga om importreglerna för ris (KOM(2006)0098 – C6-0085/2006 – 2006/0028(CNS))

66

P6_TA(2006)0187Beredningsstöd för lin och hampa som odlas för fiberproduktion *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd (KOM(2006)0125 – C6-0119/2006 – 2006/0043(CNS))

66

P6_TA(2006)0188Avtal mellan EG och Albanien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0349 – C6-0113/2006 – 2005/0143(CNS))

67

P6_TA(2006)0189Avtal mellan EG och Serbien och Montenegro avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0353 – C6-0114/2006 – 2005/0141(CNS))

67

P6_TA(2006)0190Avtal mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0355 – C6-0115/2006 – 2005/0146(CNS))

68

P6_TA(2006)0191Avtal mellan EG och Rumänien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0369 – C6-0116/2006 – 2005/0148(CNS))

68

P6_TA(2006)0192Avtal mellan EG och Moldavien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0371 – C6-0117/2006 – 2005/0151(CNS))

69

P6_TA(2006)0193Avtal mellan EG och Marocko avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0393 – C6-0118/2006 – 2005/0161(CNS))

69

P6_TA(2006)0194Protokollet till fiskeavtalet med São Tomé och Príncipe *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning under perioden 1 juni 2005-31 maj 2006 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Demokratiska republiken São Tomé och Príncipes regering om fiske utanför São Tomé och Príncipes kust (KOM(2005)0630 – C6-0045/2006 – 2005/0249(CNS))

70

P6_TA(2006)0195Fiskeriavtalet EG-Angola *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om uppsägning av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Angolas regering om fiske utanför Angola och om upphävande av förordning (EG) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 – C6-0035/2006 – 2005/0262(CNS))

72

P6_TA(2006)0196Platsen för tillhandahållande av tjänster (mervärdesskatt) *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster (KOM(2005)0334 – C6-0322/2005 – 2003/0329(CNS))

72

P6_TA(2006)0197Upphävande av Tobias Pflügers immunitetEuropaparlamentets beslut om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (2006/2030(IMM))

74

P6_TA(2006)0198Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (9858/3/2005 – C6-0018/2006 – 2003/0165(COD))

75

P6_TC2-COD(2003)0165Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

(EG) nr .../2006

76

BILAGANÄRINGSPÅSTÅENDEN OCH VILLKOR FÖR ANVÄNDNINGEN AV DEM

95

P6_TA(2006)0199Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***IIEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen och av vissa andra ämnen i livsmedel (9857/3/2005 – C6-0017/2006 – 2003/0262(COD))

98

P6_TC2-COD(2003)0262Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel

(EG) nr .../2006

98

BILAGA IVITAMINER OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL

109

BILAGA IIVITAMINFÖRENINGAR OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL

109

BILAGA IIIÄMNEN VARS ANVÄNDNING I LIVSMEDEL ÄR FÖRBJUDEN, BEGRÄNSAD ELLER FÖREMÅL FÖR GEMENSKAPENS GRANSKNING

112

P6_TA(2006)0200Återhämtning av beståndet av europeisk ål *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (KOM(2005)0472 – C6-0326/2005 – 2005/0201(CNS))

113

P6_TA(2006)0201Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko (KOM(2005)0692 – C6-0040/2006 – 2005/0280(CNS))

119

P6_TA(2006)0202Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003-2004)Europaparlamentets resolution om kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2003 och 2004) (2005/2150(INI))

122

P6_TA(2006)0203Bättre lagstiftning: tillämpning av subsidiaritetsprincipen (2004)Europaparlamentets resolution om bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen – tolfte årsrapporten (2005/2055(INI))

128

P6_TA(2006)0204Genomförande, följder och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknadenEuropaparlamentets resolution om tillämpning, konsekvenser och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (2004/2224(INI))

132

P6_TA(2006)0205Strategi för förenkling av lagstiftningenEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om en strategi för förenkling av lagstiftningen (2006/2006(INI))

136

P6_TA(2006)0206Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakterEuropaparlamentets resolution om resultatet av granskningen av aktuella lagförslag (2005/2214(INI))

140

Onsdag, 17 maj 2006

2006/C 297E/3

PROTOKOLL

144

SAMMANTRÄDETS GÅNG

144

Öppnande av sammanträdet

144

Meddelande från talmannen

144

Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning – Ingåendet av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (debatt)

144

Omröstning

145

Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

145

Anslutning till Genèveakten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

145

Åtgärder för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

146

Ingåendet av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (omröstning)

146

Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (omröstning)

146

Högtidligt möte – Grekland

147

Omröstning (fortsättning)

147

Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***I (omröstning)

147

Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I (omröstning)

147

Finansiering av europeisk standardisering ***I (omröstning)

147

De offentliga finanserna i EMU (omröstning)

148

Röstförklaringar

148

Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

148

Justering av protokollet från föregående sammanträde

149

Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (debatt)

149

Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I – Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument ***I – Stabilitetsinstrument ***I – Instrument för stöd inför anslutningen * (debatt)

150

Frågestund (frågor till rådet)

151

Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om upprättande av Energigemenskapen *** – Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (debatt)

151

Kommissionens årliga strategiska prioriteringar (2007) (debatt)

152

En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (debatt)

152

Föredragningslista för nästa sammanträde

153

Avslutande av sammanträdet

153

NÄRVAROLISTA

154

BILAGA I

156

BILAGA II

162

ANTAGNA TEXTER

180

P6_TA(2006)0207Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktionEuropaparlamentets beslut om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (C6-0071/2006 – 2006/0801(CNS))

180

P6_TA(2006)0208Anslutning till Genèveakten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten till Haagkonventionen om internationell registrering av industriella mönster, antagen i Genève den 2 juli 1999 (KOM(2005)0687 – C6-0061/2006 – 2005/0273 (CNS))

180

P6_TA(2006)0209Åtgärder för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten *Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 6/2002 och (EG) nr 40/94 för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten inom Haagkonventionen beträffande internationell registrering av industriella mönster (KOM(2005)0689 – C6-0058/2006 – 2005/0274(CNS))

181

P6_TA(2006)0210Interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltningEuropaparlamentets beslut om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2004/2099(ACI) – 2006/2028(ACI))

182

BILAGA

185

BILAGA I

196

BILAGA IIBUDGETSAMARBETE MELLAN INSTITUTIONERNA

196

BILAGA IIIKLASSIFICERING AV UTGIFTER

198

BILAGA IVFINANSIERING AV UTGIFTER SOM FÖLJER AV FISKEAVTALEN

199

FÖRKLARINGAR

199

P6_TA(2006)0211Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 – C6-0088/2004 – 2004/0157(COD))

202

P6_TC1-COD(2004)0157Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) och om upphävande av förordning (EG) nr 1382/2003

203

BILAGA IFINANSIERINGSVILLKOR OCH KRAV ENLIGT ARTIKEL 5.2

211

BILAGA IIFINANSIERINGSVILLKOR FÖR KRINGLIGGANDE INFRASTRUKTUR I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 H OCH ARTIKEL 5.2

218

P6_TA(2006)0212Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270B(COD))

218

P6_TC1-COD(2004)0270BEuropaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati

219

P6_TA(2006)0213Finansiering av europeisk standardisering ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om finansiering av europeisk standardisering (KOM(2005)0377 – C6-0252/2005 – 2005/0157(COD))

227

P6_TC1-COD(2005)0157Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om finansiering av europeisk standardisering

nr .../2006/EG

228

P6_TA(2006)0214De offentliga finanserna i EMUEuropaparlamentets resolution om de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (2005/2166(INI))

233

Torsdag, 18 maj 2006

2006/C 297E/4

PROTOKOLL

237

SAMMANTRÄDETS GÅNG

237

Öppnande av sammanträdet

237

Inkomna dokument

237

Anslagsöverföringar

237

Naturkatastrofer – jordbruksaspekter – Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter – Naturkatastrofer – miljöaspekter – Europeiska unionens solidaritetsfond ***I (debatt)

238

Omröstning

239

Förslag till ändringsbudget nr 2/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

239

En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

239

Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I (omröstning)

239

Europeiska unionens solidaritetsfond ***I (omröstning)

239

Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om upprättande av en energigemenskap *** (omröstning)

240

Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (omröstning)

240

Kommissionens årliga strategiska prioriteringar (2007) (omröstning)

240

Naturkatastrofer – jordbruksaspekter (omröstning)

240

Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter (omröstning)

241

Naturkatastrofer – miljöaspekter (omröstning)

241

Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (omröstning)

241

Röstförklaringar

241

Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

241

Justering av protokollet från föregående sammanträde

242

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

243

Nepal

243

Sri Lanka

243

Taiwan

243

Föredragningslista

243

Parlamentets sammansättning

244

De politiska gruppernas sammansättning

244

Utskottens och delegationernas sammansättning

244

Omröstning

244

Nepal (omröstning)

244

Sri Lanka (omröstning)

245

Taiwan (omröstning)

245

Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

245

Beslut om vissa dokument

246

Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

248

Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

248

Datum för nästa sammanträdesperiod

249

Avbrytande av sessionen

249

NÄRVAROLISTA

250

BILAGA I

252

BILAGA II

266

ANTAGNA TEXTER

305

P6_TA(2006)0215Ändringsbudget nr 2/2006Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006, avsnitt III – kommissionen (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD))

305

P6_TA(2006)0216En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning – gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013Europaparlamentets resolution om förberedelserna inför samtyckesförfarandet om gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) (2006/2086(INI))

306

P6_TA(2006)0217Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (KOM(2004)0629 – C6-0128/2004 – 2004/0220(COD))

312

P6_TC1-COD(2004)0220Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete

(EG) nr .../2006

utvecklingssamarbete

313

P6_TA(2006)0218Europeiska unionens solidaritetsfond ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108 – C6-0093/2005 – 2005/0033(COD))

331

P6_TC1-COD(2005)0033Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond

(EG) nr .../2006

331

P6_TA(2006)0219Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap ***Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (13886/1/2005 – KOM(2005)0435 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC))

340

P6_TA(2006)0220Den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på områdetEuropaparlamentets resolution om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (2005/2203(INI))

341

P6_TA(2006)0221Budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strateginEuropaparlamentets resolution om budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2006/2020(BUD))

357

P6_TA(2006)0222Naturkatastrofer – jordbruksaspekterEuropaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – jordbruksaspekter (2005/2195(INI))

363

P6_TA(2006)0223Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekterEuropaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – regionala utvecklingsaspekter (2005/2193(INI))

369

P6_TA(2006)0224Naturkatastrofer – miljöaspekterEuropaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – miljöaspekter (2005/2192(INI))

375

P6_TA(2006)0225Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskapEuropaparlamentets resolution om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap

379

P6_TA(2006)0226NepalEuropaparlamentets resolution om Nepal

381

P6_TA(2006)0227Sri LankaEuropaparlamentets resolution om situationen i Sri Lanka

384

P6_TA(2006)0228TaiwanEuropaparlamentets resolution om Taiwan

387

---

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 297E/5 | | s18 |

2006/C 297E/5

s18

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Meddelanden

Europaparlamentet

Måndag, 15 maj 2006

| 7.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 297/1

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/01)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Återupptagande av sessionen

Sammanträdet öppnades kl. 17.00.

2.   Parentation

Talmannen hedrade minnet av Rolandas Pavilionis som avlidit den 10 maj 2006.

Parlamentet höll en tyst minut.

3.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Jean-Louis Bourlanges och Michel Gahler hade låtit meddela att de hade varit närvarande under sammanträdet den 27 april 2006, men att deras namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

4.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen






  — | Ändrat förslag rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (KOM(2005)0503 [01] – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | FEMM |

1)

från rådet och kommissionen

—

Ändrat förslag rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tilläggsprotokollet mot människosmuggling land-, luft- och sjövägen till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (KOM(2005)0503 [01] – C6-0129/2006 – 2003/0196(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

rådgivande utskott

:

FEMM

| — | Ändrat förslag rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (KOM(2005)0503 [02] – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | FEMM |

—

Ändrat förslag rådets beslut om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av tilläggsprotokollet om förebyggande, bekämpande och bestraffande av handel med människor, särskilt kvinnor och barn, till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (KOM(2005)0503 [02] – C6-0130/2006 – 2003/0197(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

rådgivande utskott

:

FEMM

| — | Förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (KOM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | INTA, CONT, ECON, REGI |

—

Förslag till rådets beslut om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (KOM(2006)0099 – C6-0132/2006 – 2006/0039(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

rådgivande utskott

:

INTA, CONT, ECON, REGI

| — | Förslag till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling (KOM(2006)0152 [01] – C6-0133/2006 – 2006/0053(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om anpassning av anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien när det gäller landsbygdsutveckling (KOM(2006)0152 [01] – C6-0133/2006 – 2006/0053(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AGRI

rådgivande utskott

:

AFET, BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0152 [02] – C6-0134/2006 – 2006/0054(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, BUDG |

—

Förslag till rådets beslut om anpassning av bilaga VIII till anslutningsakten för Bulgarien och Rumänien (KOM(2006)0152 [02] – C6-0134/2006 – 2006/0054(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AGRI

rådgivande utskott

:

AFET, BUDG

| — | Förslag till rådets förordning om glukos och laktos (kodifierad version) (KOM(2006)0116 – C6-0135/2006 – 2006/0038(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om glukos och laktos (kodifierad version) (KOM(2006)0116 – C6-0135/2006 – 2006/0038(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

JURI

| — | Förslag till rådets direktiv om bekämpning av San José-sköldlus (kodifierad version) (KOM(2006)0123 – C6-0136/2006 – 2006/0040(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets direktiv om bekämpning av San José-sköldlus (kodifierad version) (KOM(2006)0123 – C6-0136/2006 – 2006/0040(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

JURI

| — | Förslag till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2006)0154 – C6-0137/2006 – 2006/0056(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | PECH |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | ENVI |

—

Förslag till rådets förordning om användning av främmande och lokalt frånvarande arter i vattenbruk (KOM(2006)0154 – C6-0137/2006 – 2006/0056(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

PECH

rådgivande utskott

:

ENVI

| — | Förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till Haagkonferensen för internationell privaträtt (07591/2006 – C6-0138/2006 – 2005/0251(AVC)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | ECON, LIBE |

—

Förslaget till rådets beslut om gemenskapens anslutning till Haagkonferensen för internationell privaträtt (07591/2006 – C6-0138/2006 – 2005/0251(AVC)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

JURI

rådgivande utskott

:

ECON, LIBE

| — | Förslag till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0351 – C6-0139/2006 – 2005/0140(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | TRAN |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Bosnien och Hercegovina om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0351 – C6-0139/2006 – 2005/0140(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

TRAN

| — | Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Norge om översyn av Norges ekonomiska bidrag enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om Norges deltagande i arbetet vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (KOM(2006)0115 – C6-0140/2006 – 2006/0037(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | LIBE |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Norge om översyn av Norges ekonomiska bidrag enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Norge om Norges deltagande i arbetet vid Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (KOM(2006)0115 – C6-0140/2006 – 2006/0037(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

LIBE

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 12/2006 – Avsnitt III – Kommissionen (SEC(2006)0470 – C6-0143/2006 – 2006/2100(GBD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 12/2006 – Avsnitt III – Kommissionen (SEC(2006)0470 – C6-0143/2006 – 2006/2100(GBD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| — | Förslag till rådets beslut om ingående – på Europeiska gemenskapens vägnar – av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen (KOM(2006)0170 – C6-0144/2006 – 2006/0059(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AGRI |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | ENVI |

—

Förslag till rådets beslut om ingående – på Europeiska gemenskapens vägnar – av tillämpningsprotokollet avseende bergsjordbruk till Alpkonventionen (KOM(2006)0170 – C6-0144/2006 – 2006/0059(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AGRI

rådgivande utskott

:

ENVI

| 2) | från parlamentets utskott






  2.1) | betänkanden:






  — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0393 – C6-0118/2006 – 2005/0161(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0125/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

2)

från parlamentets utskott

2.1)

betänkanden:

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0393 – C6-0118/2006 – 2005/0161(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0125/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0353 – C6-0114/2006 – 2005/0141(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0126/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0353 – C6-0114/2006 – 2005/0141(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0126/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0371 – C6-0117/2006 – 2005/0151(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0127/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0371 – C6-0117/2006 – 2005/0151(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0127/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0369 – C6-0116/2006 – 2005/0148(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0128/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0369 – C6-0116/2006 – 2005/0148(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0128/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0349 – C6-0113/2006 – 2005/0143(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0129/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0349 – C6-0113/2006 – 2005/0143(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0129/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0355 – C6-0115/2006 – 2005/0146(CNS)) – Utskottet för transport och turism
  Föredragande: Costa Paolo (A6-0130/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0355 – C6-0115/2006 – 2005/0146(CNS)) – Utskottet för transport och turism

Föredragande: Costa Paolo (A6-0130/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning under perioden 1 juni 2005-31 maj 2006 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Demokratiska republiken São Tomé och Príncipes regering om fiske utanför São Tomé och Príncipes kust (KOM(2005)0630 – C6-0045/2006 – 2005/0249(CNS)) – Fiskeriutskottet
  Föredragande: Freitas Duarte (A6-0132/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning under perioden 1 juni 2005-31 maj 2006 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Demokratiska republiken São Tomé och Príncipes regering om fiske utanför São Tomé och Príncipes kust (KOM(2005)0630 – C6-0045/2006 – 2005/0249(CNS)) – Fiskeriutskottet

Föredragande: Freitas Duarte (A6-0132/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om uppsägning av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Angolas regering om fiske utanför Angola och om upphävande av förordning (EG) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 – C6-0035/2006 – 2005/0262(CNS)) – Fiskeriutskottet
  Föredragande: Guerreiro Pedro (A6-0133/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om uppsägning av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Angolas regering om fiske utanför Angola och om upphävande av förordning (EG) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 – C6-0035/2006 – 2005/0262(CNS)) – Fiskeriutskottet

Föredragande: Guerreiro Pedro (A6-0133/2006).

| — | *** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (13886/1/2005 – KOM(2005)0435 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi
  Föredragande: Chichester Giles (A6-0134/2006). |
| --- | --- |

—

*** Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (13886/1/2005 – KOM(2005)0435 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC)) – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

Föredragande: Chichester Giles (A6-0134/2006).

| — | * Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (N6-0015/2006 – C6-0071/2006 – 2006/0801(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Berès Pervenche (A6-0136/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (N6-0015/2006 – C6-0071/2006 – 2006/0801(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Berès Pervenche (A6-0136/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (KOM(2005)0472 – C6-0326/2005 – 2005/0201(CNS)) – Fiskeriutskottet
  Föredragande: Maat Albert Jan (A6-0140/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (KOM(2005)0472 – C6-0326/2005 – 2005/0201(CNS)) – Fiskeriutskottet

Föredragande: Maat Albert Jan (A6-0140/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1785/2003 i fråga om importreglerna för ris (KOM(2006)0098 – C6-0085/2006 – 2006/0028(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0142/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1785/2003 i fråga om importreglerna för ris (KOM(2006)0098 – C6-0085/2006 – 2006/0028(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0142/2006).

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Report on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator – 2005/2214(INI)) – Utskottet för konstitutionella frågor
  Föredragande: Kaufmann Sylvia-Yvonne (A6-0143/2006). |
| --- | --- |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Report on the outcome of the screening of legislative proposals pending before the Legislator – 2005/2214(INI)) – Utskottet för konstitutionella frågor

Föredragande: Kaufmann Sylvia-Yvonne (A6-0143/2006).

| — | Betänkande om ingående av ett interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2006/2028(ACI)) – Utskottet för konstitutionella frågor
  Föredragande: Sousa Pinto Sérgio (A6-0144/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om ingående av ett interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2006/2028(ACI)) – Utskottet för konstitutionella frågor

Föredragande: Sousa Pinto Sérgio (A6-0144/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd (KOM(2006)0125 – C6-0119/2006 – 2006/0043(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Daul Joseph (A6-0145/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd (KOM(2006)0125 – C6-0119/2006 – 2006/0043(CNS)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Daul Joseph (A6-0145/2006).

| — | Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – regionala utvecklingsaspekter (2005/2193(INI)) – Utskottet för regional utveckling
  Föredragande: Galeote Quecedo Gerardo (A6-0147/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – regionala utvecklingsaspekter (2005/2193(INI)) – Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Galeote Quecedo Gerardo (A6-0147/2006).

| — | Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – miljöaspekter (2005/2192(INI)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Estrela Edite (A6-0149/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – miljöaspekter (2005/2192(INI)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Estrela Edite (A6-0149/2006).

| — | Betänkande om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2006)0036 – 2004/2099(ACI)) – Budgetutskottet
  Föredragande: Böge Reimer (A6-0150/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (KOM(2006)0036 – 2004/2099(ACI)) – Budgetutskottet

Föredragande: Böge Reimer (A6-0150/2006).

| — | Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Rapport sur les catastrophes naturelles (incendies, sécheresses et inondations) – aspects agricoles (2005/2195(INI)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling
  Föredragande: Capoulas Santos Luis Manuel (A6-0152/2006). |
| --- | --- |

—

Denna titel finns för närvarande inte tillgänglig på alla språk. Rapport sur les catastrophes naturelles (incendies, sécheresses et inondations) – aspects agricoles (2005/2195(INI)) – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling

Föredragande: Capoulas Santos Luis Manuel (A6-0152/2006).

| — | * Betänkande om det ändrade förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster (KOM(2005)0334 – C6-0322/2005 – 2003/0329(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Karas Othmar (A6-0153/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om det ändrade förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster (KOM(2005)0334 – C6-0322/2005 – 2003/0329(CNS)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Karas Othmar (A6-0153/2006).

| — | Betänkande om budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2006/2020(BUD)) – Budgetutskottet
  Föredragande: Elles James (A6-0154/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2006/2020(BUD)) – Budgetutskottet

Föredragande: Elles James (A6-0154/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (KOM(2004)0627 – C6-0047/2005 – 2004/0222(CNS)) – Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Szent-Iványi István (A6-0155/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (KOM(2004)0627 – C6-0047/2005 – 2004/0222(CNS)) – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Szent-Iványi István (A6-0155/2006).

| — | Betänkande om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (2006/2030(IMM)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Speroni Francesco Enrico (A6-0156/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (2006/2030(IMM)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Speroni Francesco Enrico (A6-0156/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett stabilitetsinstrument (KOM(2004)0630 – C6-0251/2004 – 2004/0223(COD)) – Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Beer Angelika (A6-0157/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett stabilitetsinstrument (KOM(2004)0630 – C6-0251/2004 – 2004/0223(COD)) – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Beer Angelika (A6-0157/2006).

| — | Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (2005/2203(INI)) – Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Howitt Richard (A6-0158/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (2005/2203(INI)) – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Howitt Richard (A6-0158/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270B(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0161/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270B(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Roth-Behrendt Dagmar (A6-0161/2006).

| — | Betänkande om de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (2005/2166(INI)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor
  Föredragande: Rosati Dariusz (A6-0162/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (2005/2166(INI)) – Utskottet för ekonomi och valutafrågor

Föredragande: Rosati Dariusz (A6-0162/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko (KOM(2005)0692 – C6-0040/2006 – 2005/0280(CNS)) – Fiskeriutskottet
  Föredragande: Varela Suanzes-Carpegna Daniel (A6-0163/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko (KOM(2005)0692 – C6-0040/2006 – 2005/0280(CNS)) – Fiskeriutskottet

Föredragande: Varela Suanzes-Carpegna Daniel (A6-0163/2006).

| — | ***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av de allmänna principerna för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (KOM(2004)0628 – C6-0129/2004 – 2004/0219(COD)) – Utskottet för utrikesfrågor
  Föredragande: Szymański Konrad, Fotyga Anna Elzbieta (A6-0164/2006). |
| --- | --- |

—

***I Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av de allmänna principerna för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (KOM(2004)0628 – C6-0129/2004 – 2004/0219(COD)) – Utskottet för utrikesfrågor

Föredragande: Szymański Konrad, Fotyga Anna Elzbieta (A6-0164/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten till Haagkonventionen om internationell registrering av industriella mönster, antagen i Genève den 2 juli 1999 (KOM(2005)0687 – C6-0061/2006 – 2005/0273(CNS)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Rocard Michel (A6-0166/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten till Haagkonventionen om internationell registrering av industriella mönster, antagen i Genève den 2 juli 1999 (KOM(2005)0687 – C6-0061/2006 – 2005/0273(CNS)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Rocard Michel (A6-0166/2006).

| — | * Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 6/2002 och (EG) nr 40/94 för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten inom Haagkonventionen beträffande internationell registrering av industriella mönster (KOM(2005)0689 – C6-0058/2006 – 2005/0274(CNS)) – Utskottet för rättsliga frågor
  Föredragande: Rocard Michel (A6-0167/2006). |
| --- | --- |

—

- Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 6/2002 och (EG) nr 40/94 för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten inom Haagkonventionen beträffande internationell registrering av industriella mönster (KOM(2005)0689 – C6-0058/2006 – 2005/0274(CNS)) – Utskottet för rättsliga frågor

Föredragande: Rocard Michel (A6-0167/2006).

| — | Betänkande om förberedelserna inför samtyckesförfarandet om gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) (2006/2086(INI)) – Utskottet för regional utveckling
  Föredragande: Krehl Constanze Angela (A6-0175/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förberedelserna inför samtyckesförfarandet om gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) (2006/2086(INI)) – Utskottet för regional utveckling

Föredragande: Krehl Constanze Angela (A6-0175/2006).

| 2.2) | andrabehandlingsrekommendationer:






  — | ***II Andrabehandlings-rekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen och av vissa andra ämnen i livsmedel (09857/3/2005 – C6-0017/2006 – 2003/0262(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Scheele Karin (A6-0078/2006). |
| --- | --- | --- |

2.2)

andrabehandlingsrekommendationer:

—

***II Andrabehandlings-rekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen och av vissa andra ämnen i livsmedel (09857/3/2005 – C6-0017/2006 – 2003/0262(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Scheele Karin (A6-0078/2006).

| — | ***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (09858/3/2005 – C6-0018/2006 – 2003/0165(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet
  Föredragande: Poli Bortone Adriana (A6-0122/2006). |
| --- | --- |

—

***II Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (09858/3/2005 – C6-0018/2006 – 2003/0165(COD)) – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Poli Bortone Adriana (A6-0122/2006).

| 3) | från ledamöterna






  3.1) | muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0207/2006)






  — | Posselt Bernd, Casaca Paulo, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Andrikienė Laima Liucija, McGuinness Mairead, Batzeli Katerina, Ryan Eoin, Evans Robert, Mitchell Gay, Karas Othmar, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Mölzer Andreas, Hennicot-Schoepges Erna, Ó Neachtain Seán, Pirker Hubert, Budreikaitė Danutė, Gentvilas Eugenijus, Seeber Richard, Aylward Liam, Medina Ortega Manuel, Davies Chris, Crowley Brian, Rübig Paul, Rack Reinhard, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Moraes Claude, Koch Dieter-Lebrecht, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Trakatellis Antonios, Newton Dunn Bill, De Rossa Proinsias, Beglitis Panagiotis, Isler Béguin Marie Anne, Nicholson of Winterbourne, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Sakalas Aloyzas, Schierhuber Agnes, Zappalà Stefano, Manolakou Diamanto, Sjöstedt Jonas, Lundgren Nils, Martin Hans-Peter, Kallenbach Gisela, Adamou Adamos, Ebner Michl, Nicholson of Winterbourne, Gill Neena, Badia I Cutchet Maria, Ó Neachtain Seán, Mitchell Gay, Crowley Brian, Guardans Cambó Ignasi, McGuinness Mairead, Weber Manfred, Alvaro Alexander, Davies Chris, Starkevičiūtė Margarita, Staes Bart, Posselt Bernd, Vakalis Nikolaos, Andrikienė Laima Liucija, Doyle Avril, Karim Sajjad, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Aylward Liam, De Rossa Proinsias, Montoro Romero Cristobal, Lundgren Nils, Paleckis Justas Vincas, Rutowicz Leopold Józef, Medina Ortega Manuel, Herczog Edit, Sjöstedt Jonas, Mavrommatis Manolis, Higgins Jim, Beglitis Panagiotis, Mayer Hans-Peter, Liberadzki Bogusław, Moraes Claude, Martin David, Ryan Eoin, López-Istúriz White Antonio, Podkański Zdzisław Zbigniew, van Nistelrooij Lambert, Matsis Yiannakis, Karatzaferis Georgios, Markov Helmuth, Casaca Paulo, Belohorská Irena, Kinnock Glenys, Vanhecke Frank, Sakalas Aloyzas, Zappalà Stefano, Bowis John, Belet Ivo, Evans Jill, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Manolakou Diamanto, Christensen Ole, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Martin Hans-Peter, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Jordan Cizelj Romana, Adamou Adamos |
| --- | --- | --- | --- |

3)

från ledamöterna

3.1)

muntliga frågor inför frågestunden (artikel 109 i arbetsordningen) (B6-0207/2006)

—

Posselt Bernd, Casaca Paulo, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Andrikienė Laima Liucija, McGuinness Mairead, Batzeli Katerina, Ryan Eoin, Evans Robert, Mitchell Gay, Karas Othmar, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Mölzer Andreas, Hennicot-Schoepges Erna, Ó Neachtain Seán, Pirker Hubert, Budreikaitė Danutė, Gentvilas Eugenijus, Seeber Richard, Aylward Liam, Medina Ortega Manuel, Davies Chris, Crowley Brian, Rübig Paul, Rack Reinhard, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Moraes Claude, Koch Dieter-Lebrecht, Papadimoulis Dimitrios, Karatzaferis Georgios, Trakatellis Antonios, Newton Dunn Bill, De Rossa Proinsias, Beglitis Panagiotis, Isler Béguin Marie Anne, Nicholson of Winterbourne, Rutowicz Leopold Józef, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Sakalas Aloyzas, Schierhuber Agnes, Zappalà Stefano, Manolakou Diamanto, Sjöstedt Jonas, Lundgren Nils, Martin Hans-Peter, Kallenbach Gisela, Adamou Adamos, Ebner Michl, Nicholson of Winterbourne, Gill Neena, Badia I Cutchet Maria, Ó Neachtain Seán, Mitchell Gay, Crowley Brian, Guardans Cambó Ignasi, McGuinness Mairead, Weber Manfred, Alvaro Alexander, Davies Chris, Starkevičiūtė Margarita, Staes Bart, Posselt Bernd, Vakalis Nikolaos, Andrikienė Laima Liucija, Doyle Avril, Karim Sajjad, Papadimoulis Dimitrios, Evans Robert, Aylward Liam, De Rossa Proinsias, Montoro Romero Cristobal, Lundgren Nils, Paleckis Justas Vincas, Rutowicz Leopold Józef, Medina Ortega Manuel, Herczog Edit, Sjöstedt Jonas, Mavrommatis Manolis, Higgins Jim, Beglitis Panagiotis, Mayer Hans-Peter, Liberadzki Bogusław, Moraes Claude, Martin David, Ryan Eoin, López-Istúriz White Antonio, Podkański Zdzisław Zbigniew, van Nistelrooij Lambert, Matsis Yiannakis, Karatzaferis Georgios, Markov Helmuth, Casaca Paulo, Belohorská Irena, Kinnock Glenys, Vanhecke Frank, Sakalas Aloyzas, Zappalà Stefano, Bowis John, Belet Ivo, Evans Jill, Toussas Georgios, Kratsa-Tsagaropoulou Rodi, Manolakou Diamanto, Christensen Ole, Czarnecki Ryszard, Pafilis Athanasios, Martin Hans-Peter, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Jordan Cizelj Romana, Adamou Adamos

| 3.2) | resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)






  — | Corbett Richard – Förslag till resolution om att förlägga Europaparlamentets sammanträden till Bryssel och Europeiska rådets möten till Strasbourg (B6-0277/2006).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | AFCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | CONT |

3.2)

resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)

—

Corbett Richard – Förslag till resolution om att förlägga Europaparlamentets sammanträden till Bryssel och Europeiska rådets möten till Strasbourg (B6-0277/2006).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

AFCO

rådgivande utskott

:

CONT

| 3.3) | skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)






  — | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko och Caroline Lucas, om förbud mot sälprodukter i Europeiska unionen (38/2006); |
| --- | --- | --- |

3.3)

skriftliga förklaringar införda i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

—

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko och Caroline Lucas, om förbud mot sälprodukter i Europeiska unionen (38/2006);

| — | Cristiana Muscardini, om systemet för kontrollerad Internetanvändning till skydd för minderåriga (39/2006); |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini, om systemet för kontrollerad Internetanvändning till skydd för minderåriga (39/2006);

| — | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir och Caroline Lucas, om tvångsarbete i kinesiska fängelser (40/2006); |
| --- | --- |

—

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir och Caroline Lucas, om tvångsarbete i kinesiska fängelser (40/2006);

| — | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder och Nicholson of Winterbourne, om kvinnlig könsstympning (41/2006). |
| --- | --- |

—

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder och Nicholson of Winterbourne, om kvinnlig könsstympning (41/2006).

5.   Framställningar

Följande framställningar som tagits upp i registret under nedanstående datum hade, i enlighet med artikel 191.5 i arbetsordningen, hänvisats till behörigt utskott:

Den 20.04.2006

| | Robert Buxton (Kensington Red Route Action Group) (med 800 underskrifter) (nr 131/2006) |
| --- | --- |

Robert Buxton (Kensington Red Route Action Group) (med 800 underskrifter) (nr 131/2006)

| | Fred Krieger (nr 132/2006) |
| --- | --- |

Fred Krieger (nr 132/2006)

| | Philipp Hummer (Nathan: Network: Netzkunst & Kultur) (nr 133/2006) |
| --- | --- |

Philipp Hummer (Nathan: Network: Netzkunst & Kultur) (nr 133/2006)

| | Philipp Lampel (nr 134/2006) |
| --- | --- |

Philipp Lampel (nr 134/2006)

| | Christian Vach (nr 135/2006) |
| --- | --- |

Christian Vach (nr 135/2006)

| | Hans-Dieter Ripperger (nr 136/2006) |
| --- | --- |

Hans-Dieter Ripperger (nr 136/2006)

| | Hans Werner Schulz (nr 137/2006) |
| --- | --- |

Hans Werner Schulz (nr 137/2006)

| | Ulrich Sczech (nr 138/2006) |
| --- | --- |

Ulrich Sczech (nr 138/2006)

| | Julia Ovchinski (RAe Engelmann Gorev-Drozd) (nr 139/2006) |
| --- | --- |

Julia Ovchinski (RAe Engelmann Gorev-Drozd) (nr 139/2006)

| | Hans-Helmut Zimmermann (nr 140/2006) |
| --- | --- |

Hans-Helmut Zimmermann (nr 140/2006)

| | Jean-Nöel och Gaby Hantscher (nr 141/2006) |
| --- | --- |

Jean-Nöel och Gaby Hantscher (nr 141/2006)

| | Wasilios Katsioulis (nr 142/2006) |
| --- | --- |

Wasilios Katsioulis (nr 142/2006)

| | Charalampos Psarros (nr 143/2006) |
| --- | --- |

Charalampos Psarros (nr 143/2006)

| | Elissabet Angelidou (nr 144/2006) |
| --- | --- |

Elissabet Angelidou (nr 144/2006)

| | S. Efstratiadis (nr 145/2006) |
| --- | --- |

S. Efstratiadis (nr 145/2006)

| | Georgios Klonaris (nr 146/2006) |
| --- | --- |

Georgios Klonaris (nr 146/2006)

| | Athanassios Tsiokos Plapoutas (med 233 underskrifter) (nr 147/2006) |
| --- | --- |

Athanassios Tsiokos Plapoutas (med 233 underskrifter) (nr 147/2006)

| | Andreas Papamihail (nr 148/2006) |
| --- | --- |

Andreas Papamihail (nr 148/2006)

| | Anthony Craven (National Support Group For Victims of Failed Home Income Plans) (nr 149/2006) |
| --- | --- |

Anthony Craven (National Support Group For Victims of Failed Home Income Plans) (nr 149/2006)

| | Jean-Claude Ruppert (Parents for Fair School Fees) (nr 150/2006) |
| --- | --- |

Jean-Claude Ruppert (Parents for Fair School Fees) (nr 150/2006)

| | Stefanos Samakas (Center for the protection of the classic vehicle – Skaraveos Athens Volkswagen Club) (nr 151/2006) |
| --- | --- |

Stefanos Samakas (Center for the protection of the classic vehicle – Skaraveos Athens Volkswagen Club) (nr 151/2006)

| | Christina Karlsson (nr 152/2006) |
| --- | --- |

Christina Karlsson (nr 152/2006)

| | Dimitris Nikolakis (nr 153/2006) |
| --- | --- |

Dimitris Nikolakis (nr 153/2006)

| | Edward McGarr (nr 154/2006) |
| --- | --- |

Edward McGarr (nr 154/2006)

| | Robert Twiss (Purcellsinch Business & Residents Group) (nr 155/2006) |
| --- | --- |

Robert Twiss (Purcellsinch Business & Residents Group) (nr 155/2006)

| | Teodor Vallo (nr 156/2006) |
| --- | --- |

Teodor Vallo (nr 156/2006)

| | Reg Fraser (Plymouth Senior Citizens Forum) (nr 157/2006) |
| --- | --- |

Reg Fraser (Plymouth Senior Citizens Forum) (nr 157/2006)

| | Amir Ripon (nr 158/2006) |
| --- | --- |

Amir Ripon (nr 158/2006)

| | Ashley Binamungu (Brides without borders) (nr 159/2006) |
| --- | --- |

Ashley Binamungu (Brides without borders) (nr 159/2006)

| | Raimundas Kubilius (Board of the Community of Old Citizens of Palanga Town) (nr 160/2006) |
| --- | --- |

Raimundas Kubilius (Board of the Community of Old Citizens of Palanga Town) (nr 160/2006)

| | Dan Brennan (nr 161/2006) |
| --- | --- |

Dan Brennan (nr 161/2006)

| | Pedro Nieto Iglesia (nr 162/2006) |
| --- | --- |

Pedro Nieto Iglesia (nr 162/2006)

| | Rosa Dolores Valles Martinez (Foro Social contra el Trasvase Fuensanta-Taibilla) (nr 163/2006) |
| --- | --- |

Rosa Dolores Valles Martinez (Foro Social contra el Trasvase Fuensanta-Taibilla) (nr 163/2006)

| | Liene Apine (Latvian National Front) (nr 164/2006) |
| --- | --- |

Liene Apine (Latvian National Front) (nr 164/2006)

| | Ángel Arozamena Sierra (nr 165/2006) |
| --- | --- |

Ángel Arozamena Sierra (nr 165/2006)

| | Iñaki Reyero Castro (nr 166/2006) |
| --- | --- |

Iñaki Reyero Castro (nr 166/2006)

| | Manuel Munoz Carrasco (nr 167/2006) |
| --- | --- |

Manuel Munoz Carrasco (nr 167/2006)

| | Abdelkrim Qassoui (HEMROD, S.L.) (nr 168/2006) |
| --- | --- |

Abdelkrim Qassoui (HEMROD, S.L.) (nr 168/2006)

| | María Eugenia Callejón de la Sal (Plataforma en defensa de agua amarga) (nr 169/2006) |
| --- | --- |

María Eugenia Callejón de la Sal (Plataforma en defensa de agua amarga) (nr 169/2006)

| | Pedro Pablo Herrero Ruiz (med 311 underskrifter) (nr 170/2006) |
| --- | --- |

Pedro Pablo Herrero Ruiz (med 311 underskrifter) (nr 170/2006)

| | Miguel García Cacho (nr 171/2006) |
| --- | --- |

Miguel García Cacho (nr 171/2006)

| | Zainib Ben Aissa (nr 172/2006) |
| --- | --- |

Zainib Ben Aissa (nr 172/2006)

| | Raymond di Mascio (nr 173/2006) |
| --- | --- |

Raymond di Mascio (nr 173/2006)

| | Jean-Claude Pasquier (nr 174/2006) |
| --- | --- |

Jean-Claude Pasquier (nr 174/2006)

| | Etienne Triau (SCEA TRIAU) (nr 175/2006) |
| --- | --- |

Etienne Triau (SCEA TRIAU) (nr 175/2006)

| | Elsa Villa (nr 176/2006) |
| --- | --- |

Elsa Villa (nr 176/2006)

| | Claude Karsenti (Défense des Citoyens) (nr 177/2006) |
| --- | --- |

Claude Karsenti (Défense des Citoyens) (nr 177/2006)

| | Xavier Dirand (nr 178/2006) |
| --- | --- |

Xavier Dirand (nr 178/2006)

| | Giuseppe De Simone (Comitato MOSAICO – Movimento Spontaneo d'Autotutela Intercomunale) (med 15 underskrifter) (nr 179/2006) |
| --- | --- |

Giuseppe De Simone (Comitato MOSAICO – Movimento Spontaneo d'Autotutela Intercomunale) (med 15 underskrifter) (nr 179/2006)

| | Adriana Palleni (Comitati Cittadini Indipendenti) (nr 180/2006) |
| --- | --- |

Adriana Palleni (Comitati Cittadini Indipendenti) (nr 180/2006)

| | Matteo Ugliola (nr 181/2006) |
| --- | --- |

Matteo Ugliola (nr 181/2006)

| | Edmondo Infantino (nr 182/2006) |
| --- | --- |

Edmondo Infantino (nr 182/2006)

| | Salvatore Maio (CISL – Struttura transfrontaliera Eurazur) (nr 183/2006) |
| --- | --- |

Salvatore Maio (CISL – Struttura transfrontaliera Eurazur) (nr 183/2006)

| | Remo Mortara (Gruppo di Medici) (med 62 underskrifter) (nr 184/2006) |
| --- | --- |

Remo Mortara (Gruppo di Medici) (med 62 underskrifter) (nr 184/2006)

| | Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 185/2006) |
| --- | --- |

Özcan Kaldoyo (ACSA) (nr 185/2006)

| | Zorica Grujič (LIFS- Jugoslavisk-Svenska Föreningen ”Jedinstvo-Enighet ”Lunds Invandrarföreningars Samarbetsorganisation) (med 166 underskrifter) (nr 186/2006) |
| --- | --- |

Zorica Grujič (LIFS- Jugoslavisk-Svenska Föreningen ”Jedinstvo-Enighet ”Lunds Invandrarföreningars Samarbetsorganisation) (med 166 underskrifter) (nr 186/2006)

| | Antonin Zelenka (nr 187/2006) |
| --- | --- |

Antonin Zelenka (nr 187/2006)

| | Anna Krazucka (Izba Pracodawców Polskich) (nr 188/2006) |
| --- | --- |

Anna Krazucka (Izba Pracodawców Polskich) (nr 188/2006)

| | Marian Grzywnowicz (Zaklad Uslugowo-Handlowy ”Marionex”) (nr 189/2006) |
| --- | --- |

Marian Grzywnowicz (Zaklad Uslugowo-Handlowy ”Marionex”) (nr 189/2006)

| | Michal Szyszka (nr 190/2006) |
| --- | --- |

Michal Szyszka (nr 190/2006)

| | Manfred Zippel (nr 191/2006) |
| --- | --- |

Manfred Zippel (nr 191/2006)

Den 28.04.2006

| | Rosemarie Hennecke-Gramatzki (nr 192/2006) |
| --- | --- |

Rosemarie Hennecke-Gramatzki (nr 192/2006)

| | Peter Hagspiel (nr 193/2006) |
| --- | --- |

Peter Hagspiel (nr 193/2006)

| | Martin Mieschendahl (nr 194/2006) |
| --- | --- |

Martin Mieschendahl (nr 194/2006)

| | Tobias Neubacher (nr 195/2006) |
| --- | --- |

Tobias Neubacher (nr 195/2006)

| | Martina Liepert (nr 196/2006) |
| --- | --- |

Martina Liepert (nr 196/2006)

| | Namnet konfidentiellt (nr 197/2006) |
| --- | --- |

Namnet konfidentiellt (nr 197/2006)

| | Michael Stolz (nr 198/2006) |
| --- | --- |

Michael Stolz (nr 198/2006)

| | Rainer Lorenz (nr 199/2006) |
| --- | --- |

Rainer Lorenz (nr 199/2006)

| | Peter Bergelt (nr 200/2006) |
| --- | --- |

Peter Bergelt (nr 200/2006)

| | Bodo Staron (nr 201/2006) |
| --- | --- |

Bodo Staron (nr 201/2006)

| | Denitsa Dimitrova Göbel (nr 202/2006) |
| --- | --- |

Denitsa Dimitrova Göbel (nr 202/2006)

| | Frank Bergmann (nr 203/2006) |
| --- | --- |

Frank Bergmann (nr 203/2006)

| | Brigitte Honig (nr 204/2006) |
| --- | --- |

Brigitte Honig (nr 204/2006)

| | Mihail Selish (RAe Engelmann-Gorev-Drozd) (nr 205/2006) |
| --- | --- |

Mihail Selish (RAe Engelmann-Gorev-Drozd) (nr 205/2006)

| | John Kaufman (nr 206/2006) |
| --- | --- |

John Kaufman (nr 206/2006)

| | Kelly Welch (nr 207/2006) |
| --- | --- |

Kelly Welch (nr 207/2006)

| | Ade Adeyanju (nr 208/2006) |
| --- | --- |

Ade Adeyanju (nr 208/2006)

| | Roberto Pereira Moreira (nr 209/2006) |
| --- | --- |

Roberto Pereira Moreira (nr 209/2006)

| | Edward Creighton (nr 210/2006) |
| --- | --- |

Edward Creighton (nr 210/2006)

| | Sebastián Gómez Marfil (nr 211/2006) |
| --- | --- |

Sebastián Gómez Marfil (nr 211/2006)

| | Rafael Olabe (Nafarroako Erret Etxea) (nr 212/2006) |
| --- | --- |

Rafael Olabe (Nafarroako Erret Etxea) (nr 212/2006)

| | Javier Escudero Gonzalez (Plataforma en defensa de San Glorio) (nr 213/2006) |
| --- | --- |

Javier Escudero Gonzalez (Plataforma en defensa de San Glorio) (nr 213/2006)

| | Danilo Cavallero (nr 214/2006) |
| --- | --- |

Danilo Cavallero (nr 214/2006)

| | Aurelio Taddeo (nr 215/2006) |
| --- | --- |

Aurelio Taddeo (nr 215/2006)

| | Antonio Gerolamo Giungato (nr 216/2006) |
| --- | --- |

Antonio Gerolamo Giungato (nr 216/2006)

| | Rob Jansen (nr 217/2006) |
| --- | --- |

Rob Jansen (nr 217/2006)

| | Constant Verbraeken (nr 218/2006) |
| --- | --- |

Constant Verbraeken (nr 218/2006)

| | Constant Verbraeken (nr 219/2006) |
| --- | --- |

Constant Verbraeken (nr 219/2006)

| | Edward Szatanik (nr 220/2006) |
| --- | --- |

Edward Szatanik (nr 220/2006)

6.   Parlamentets sammansättning

Pier Luigi Bersani, Paolo Cirino Pomicino, Massimo D'Alema och Armando Dionisi meddelade att de blivit valda till ledamöter av det italienska parlamentet och hade accepterat sitt nationella mandat med verkan från och med den 28 april 2006.

Eftersom detta uppdrag i enlighet med artikel 7.2 i rättsakten om allmänna direkta val av företrädare i Europaparlamentet är oförenligt med uppdraget som ledamot av Europaparlamentet konstaterade parlamentet med hänvisning till artikel 4.4 i arbetsordningen att dessa platser vara vakanta med verkan från och med den 28 april 2006 och informerade den berörda medlemsstaten.

De ansvariga italienska myndigheterna hade meddelat att följande personer utsetts till ledamöter av Europaparlamentet med verkan från och med den 8 maj 2006:

| | Marco Cappato i stället för Emma Bonino; |
| --- | --- |

Marco Cappato i stället för Emma Bonino;

| | Carlo Casini i stället för Armando Dionisi; |
| --- | --- |

Carlo Casini i stället för Armando Dionisi;

| | Corrado Gabriele i stället för Fausto Bertinotti; |
| --- | --- |

Corrado Gabriele i stället för Fausto Bertinotti;

| | Donata Gottardi i stället för Enrico Letta; |
| --- | --- |

Donata Gottardi i stället för Enrico Letta;

| | Andrea Losco i stället för Massimo D'Alema; |
| --- | --- |

Andrea Losco i stället för Massimo D'Alema;

| | Achille Occhetto i stället för Antonio Di Pietro; |
| --- | --- |

Achille Occhetto i stället för Antonio Di Pietro;

| | Aldo Patriciello i stället för Lorenzo Cesa; |
| --- | --- |

Aldo Patriciello i stället för Lorenzo Cesa;

| | Gianluca Susta i stället för Pier Luigi Bersani; |
| --- | --- |

Gianluca Susta i stället för Pier Luigi Bersani;

| | Armando Veneto i stället för Paolo Cirino Pomicino; |
| --- | --- |

Armando Veneto i stället för Paolo Cirino Pomicino;

| | Donato Tommaso Veraldi i stället för Giovanni Procacci. |
| --- | --- |

Donato Tommaso Veraldi i stället för Giovanni Procacci.

Josep Borrell Fontelles (Talman) påminde om bestämmelserna i artikel 3.5 i arbetsordningen.

7.   De politiska gruppernas sammansättning

Paweł Bartłomiej Piskorski tillhör de grupplösa ledamöterna från den 1 maj 2006.

Medordförandena för IND/DEM-gruppen meddelade att Mario Borghezio, Umberto Bossi, Matteo Salvini och Francesco Enrico Speroni inte längre är medlemmar i IND/DEM-gruppen och att de tillhör de grupplösa ledamöterna från den 27 april 2006.

8.   Begäran om fastställelse av parlamentarisk immunitet

Gabriele Albertini hade sänt en begäran till talmannen om fastställande av hans parlamentariska immunitet inom ramen för straffrättsligt förfarande nr 8629/05 R.G. i domstolen i Milano.

I enlighet med artikel 6.3 i arbetsordningen hänvisades denna begäran till behörigt utskott (JURI).

9.   Förklaring om ekonomiska intressen

Ledamöter som ännu inte lämnat in någon förklaring om ekonomiska intressen för 2005, i enlighet med bilaga I, artikel 2, stycke 5, i arbetsordningen:

| | Karsten Friedrich Hoppenstedt och Roger Knapman. |
| --- | --- |

Karsten Friedrich Hoppenstedt och Roger Knapman.

10.   Avtalstexter översända av rådet

Rådet hade översänt en vidimerad kopia av följande dokument:

| — | Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter. |
| --- | --- |

—

Avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter.

11.   Undertecknande av rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet

Talmannen meddelade att han tillsammans med rådets ordförande under onsdagen skulle underteckna följande rättsakter som antagits genom medbeslutandeförfarandet, i enlighet med artikel 68 i parlamentets arbetsordning:

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (omarbetning) (3680/4/2005 – C6-0149/2006 – 2001/0004(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om maskiner och om ändring av direktiv 95/16/EG (omarbetning) (3680/4/2005 – C6-0149/2006 – 2001/0004(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (3682/9/2005 – C6-0147/2006 – 2003/0175(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/62/EG om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (3682/9/2005 – C6-0147/2006 – 2003/0175(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (3604/2/2006 – C6-0145/2006 – 2003/0189A(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om vissa fluorerade växthusgaser (3604/2/2006 – C6-0145/2006 – 2003/0189A(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (3605/2/2006 – C6-0146/2006 – 2003/0189B(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om utsläpp från luftkonditioneringssystem i motorfordon och om ändring av rådets direktiv 70/156/EEG (3605/2/2006 – C6-0146/2006 – 2003/0189B(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (3674/3/2005 – C6-0150/2006 – 2004/0258(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets förordning om tvångslicensiering av patent för tillverkning av läkemedelsprodukter för export till länder med folkhälsoproblem (3674/3/2005 – C6-0150/2006 – 2004/0258(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (3667/5/2005 – C6-0148/2006 – 2004/0065(COD)) |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv om lagstadgad revision av årsbokslut och sammanställd redovisning och om ändring av rådets direktiv 78/660/EEG och 83/349/EEG samt om upphävande av rådets direktiv 84/253/EEG (3667/5/2005 – C6-0148/2006 – 2004/0065(COD))

| — | Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle (3676/2/2005 – C6-0151/2006 – 2005/0107(COD)). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av Europeiska året för lika möjligheter för alla (2007) – På väg mot ett rättvist samhälle (3676/2/2005 – C6-0151/2006 – 2005/0107(COD)).

12.   Arbetsplan

Nästa punkt på föredragningslistan var fastställandet av arbetsplanen.

Talare: Hans-Peter Martin.

Det slutgiltiga förslaget till föredragningslista för sammanträdesperioderna maj I och maj II (PE 373.210/PDOJ) hade delats ut. Följande ändringar hade föreslagits i enlighet med artikel 132 i arbetsordningen:

Sammanträdena den 15.05.2006–18.05.2006

Sammanträdena den 15.05.2006–18.05.2006

måndagen

måndagen

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

tisdagen

tisdagen

| — | Begäran från GUE/NGL-gruppen om att återförvisning till utskottet av Speronis betänkande om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (A6-0156/2006), som skulle tas upp vid tisdagens omröstning (punkt 2 på förslaget till föredragningslista). |
| --- | --- |

—

Begäran från GUE/NGL-gruppen om att återförvisning till utskottet av Speronis betänkande om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (A6-0156/2006), som skulle tas upp vid tisdagens omröstning (punkt 2 på förslaget till föredragningslista).

(punkt 2 på förslaget till föredragningslista)

Talare: Sylvia-Yvonne Kaufmann, som motiverade begäran.

Talare: om begäran från Klaus-Heiner Lehne för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen om att talmanskonferensen inte längre skall behandla frågor om parlamentarisk immunitet utan att sådana frågor endast skall behandlas i kammaren och i utskottet JURI, Daniel Marc Cohn-Bendit för Verts/ALE-gruppen, och Martin Schulz.

Parlamentet förkastade denna begäran med EO (72 ja-röster, 102 nej-röster, 50 nedlagda röster).

| — | Begäran från PSE-gruppen om att skjuta upp omröstningen om Racks betänkande om förbättring av godstransportssystemets miljöprestanda (Marco Polo II) till onsdagen (A6-0408/2005) (punkt 11 på förslaget till föredragningslista). |
| --- | --- |

—

Begäran från PSE-gruppen om att skjuta upp omröstningen om Racks betänkande om förbättring av godstransportssystemets miljöprestanda (Marco Polo II) till onsdagen (A6-0408/2005) (punkt 11 på förslaget till föredragningslista).

(punkt 11 på förslaget till föredragningslista).

Parlamentet godkände denna begäran.

onsdagen

onsdagen

Eftersom rådets tjänstgörande ordförandeskap meddelat att ingen från ordförandeskapet skulle kunna närvara efter kl. 19.00 förkortades stunden för frågor till rådet till en timme.

Talare: för att protestera mot rådets meddelande, Martin Schulz, Giles Chichester, Hans-Gert Poettering och Hans-Peter Martin (Talmannen meddelade att han skulle vidarebefordra dessa synpunkter till rådet).

torsdagen

torsdagen

Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (artikel 115 i arbetsordningen)

| — | En begäran från ALDE-gruppen om att lägga till en punkt om Taiwan till debatten om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättssamhället. |
| --- | --- |

—

En begäran från ALDE-gruppen om att lägga till en punkt om Taiwan till debatten om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokrati och rättssamhället.

Talare: Graham Watson för ALDE-gruppen som motiverade begäran.

Talare: om begäran från Francis Wurtz för GUE/NGL-gruppen, och Astrid Lulling för PPE-DE-gruppen.

Parlamentet godkände denna begäran.

Sammanträdena den 31.05.2006-01.06.2006.

Sammanträdena den 31.05.2006-01.06.2006.

| — | inga ändringar |
| --- | --- |

—

inga ändringar

Arbetsplanen var därmed fastställd.

13.   Högtidligt möte – Bolivia

(Kl. 17.30–18.05 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket av Evo Morales, Bolivias president.)

ORDFÖRANDESKAP: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Vice talman

14.   Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt

Följande ledamöter höll, i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, ett anförande på en minut för att uppmärksamma parlamentet på frågor av politisk vikt:

Vytautas Landsbergis, Maria Badia I Cutchet, Eugenijus Gentvilas, Milan Horáček, Bairbre de Brún, Georgios Karatzaferis, Zdzisław Zbigniew Podkański, Ryszard Czarnecki, Mairead McGuinness, Katerina Batzeli, Diana Wallis, Erik Meijer, Urszula Krupa, Carlos José Iturgaiz Angulo, Magda Kósáné Kovács, Martine Roure, Brian Crowley, Pedro Guerreiro, Thomas Wise, Alexander Stubb, Antolín Sánchez Presedo, Arūnas Degutis, Kyriacos Triantaphyllides, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Karin Scheele, Hélène Flautre, James Nicholson, Jörg Leichtfried, Czesław Adam Siekierski, Ana Maria Gomes och Margrietus van den Berg.

15.   Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (debatt)

(debatt)

Betänkande om resultatet av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter [2005/2214(INI)] – Utskottet för konstitutionella frågor

Föredragande: Sylvia-Yvonne Kaufmann (A6-0143/2006).

Sylvia-Yvonne Kaufmann redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Talare: Maria Berger (föredragande av yttrande från utskottet JURI), Alexander Stubb för PPE-DE-gruppen, Richard Corbett för PSE-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Jo Leinen och Genowefa Grabowska.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 10.3 i protokollet av den 16.05.2006.

punkt 10.3 i protokollet av den 16.05.2006.

16.   Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II – Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II (debatt)

(debatt)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel [09858/3/2005 – C6-0018/2006 – 2003/0165(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Adriana Poli Bortone (A6-0122/2006).

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel [09857/3/2005 – C6-0017/2006 – 2003/0262(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

Föredragande: Karin Scheele (A6-0078/2006).

Karin Scheele redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A6-0078/2006).

Adriana Poli Bortone redogjorde för andrabehandlingsrekommendationen (A6-0122/2006).

Talare: Markos Kyprianou (ledamot av kommissionen).

Talare: Renate Sommer för PPE-DE-gruppen, Dorette Corbey för PSE-gruppen, Mojca Drčar Murko för ALDE-gruppen, Jill Evans för Verts/ALE-gruppen, Kartika Tamara Liotard för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Liam Aylward för UEN-gruppen, Irena Belohorská, grupplös, María del Pilar Ayuso González och Åsa Westlund.

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

Talare: Frédérique Ries, Hiltrud Breyer, Adamos Adamou, Kathy Sinnott, Roberta Angelilli, Leopold Józef Rutowicz, John Bowis, Linda McAvan, Holger Krahmer, Thomas Wise, Horst Schnellhardt, Marios Matsakis, Péter Olajos, Ivo Strejček, Avril Doyle, Thomas Ulmer, Astrid Lulling, Zuzana Roithová och Markos Kyprianou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.13 i protokollet av den 16.05.2006 och punkt 8.14 i protokollet av den 16.05.2006.

punkt 8.13 i protokollet av den 16.05.2006 och punkt 8.14 i protokollet av den 16.05.2006.

17.   Återhämtning av beståndet av europeisk ål * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål [KOM(2005)0472 – C6-0326/2005 – 2005/0201(CNS)] – Fiskeriutskottet

Föredragande: Albert Jan Maat (A6-0140/2006).

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Albert Jan Maat redogjorde för sitt betänkande.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

Talare: Carmen Fraga Estévez för PPE-DE-gruppen, Henrik Dam Kristensen för PSE-gruppen, Josu Ortuondo Larrea för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Bairbre de Brún för GUE/NGL-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Ioannis Gklavakis, Rosa Miguélez Ramos, Jean-Claude Martinez, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Neil Parish och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.15 i protokollet av den 16.05.2006.

punkt 8.15 i protokollet av den 16.05.2006.

18.   Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn * (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko [KOM(2005)0692 – C6-0040/2006 – 2005/0280(CNS)] – Fiskeriutskottet

Föredragande: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (A6-0163/2006).

Talare: Joe Borg (ledamot av kommissionen).

Daniel Varela Suanzes-Carpegna redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Carmen Fraga Estévez för PPE-DE-gruppen, María Isabel Salinas García för PSE-gruppen, Elspeth Attwooll för ALDE-gruppen, Carl Schlyter för Verts/ALE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Hélène Goudin för IND/DEM-gruppen, Jean-Claude Martinez, grupplös, Margie Sudre, Henrik Dam Kristensen, Cecilia Malmström, Ian Hudghton, Vittorio Agnoletto, Rosa Miguélez Ramos, Raül Romeva i Rueda, Jonas Sjöstedt, Dorette Corbey, Manuel Medina Ortega, Paulo Casaca och Joe Borg.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 8.16 i protokollet av den 16.05.2006.

punkt 8.16 i protokollet av den 16.05.2006.

19.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista ”PE 373.210/OJMA).

20.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 22.25.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Gabriele, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Farage, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hammerstein Mintz, Hamon, Harbour, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Olajos, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Posselt, Prets, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

Tisdag, 16 maj 2006

| 7.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 297/16 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 297/16

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/02)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

Talare: Giles Chichester som återkom till sitt anförande under gårdagen (punkt 12 i protokollet av den 15.05.2006). Han insisterade på att rådet skulle närvara på onsdag kväll i samband med debatten om fördraget om upprättande av energigemenskapen. Om det inte skulle vara möjligt skulle han begära att debatten skjuts upp till nästa sammanträdesperiod. (Talmannen svarade att han skulle tala med rådet).

punkt 12 i protokollet av den 15.05.2006

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument från parlamentets utskott betänkanden:

| — | Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006 – Avsnitt III – Kommissionen (08513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD)) – Budgetutskottet.
  Föredragande: Pittella Giovanni (A6-0181/2006). |
| --- | --- |

—

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006 – Avsnitt III – Kommissionen (08513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD)) – Budgetutskottet.

Föredragande: Pittella Giovanni (A6-0181/2006).

3.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

(tillkännagivande av ingivna resolutionsförslag)

Nedanstående ledamöter eller politiska grupper hade, i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen, begärt en debatt om följande resolutionsförslag:

| I. | Nepal







  — | Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen om situationen i Nepal (B6-0282/2006); |
| --- | --- | --- |

I.

Nepal

Nepal

—

Vittorio Agnoletto och Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen om situationen i Nepal (B6-0282/2006);

| — | Thomas Mann och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om Nepal (B6-0287/2006); |
| --- | --- |

—

Thomas Mann och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen om Nepal (B6-0287/2006);

| — | Eoin Ryan för UEN-gruppen om situationen Nepal (B6-0288/2006); |
| --- | --- |

—

Eoin Ryan för UEN-gruppen om situationen Nepal (B6-0288/2006);

| — | Elizabeth Lynne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,om Nepal (B6-0289/2006); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,om Nepal (B6-0289/2006);

| — | Pasqualina Napoletano och Neena Gill för PSE-gruppen,om Nepal (B6-0292/2006); |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano och Neena Gill för PSE-gruppen,om Nepal (B6-0292/2006);

| — | Hélène Flautre, Jean Lambert, Gérard Onesta och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen om Nepal (B6-0294/2006). |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Jean Lambert, Gérard Onesta och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen om Nepal (B6-0294/2006).

| II. | Sri Lanka







  — | Frithjof Schmidt, Jean Lambert, Gérard Onesta och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen om situationen i Sri Lanka (B6-0281/2006); |
| --- | --- | --- |

II.

Sri Lanka

Sri Lanka

—

Frithjof Schmidt, Jean Lambert, Gérard Onesta och Raül Romeva i Rueda för Verts/ALE-gruppen om situationen i Sri Lanka (B6-0281/2006);

| — | André Brie och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen om Sri Lanka (B6-0283/2006); |
| --- | --- |

—

André Brie och Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen om Sri Lanka (B6-0283/2006);

| — | Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann och Philip Bradbourn för PPE-DE-gruppen, om situationen i Sri Lanka (B6-0286/2006); |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann och Philip Bradbourn för PPE-DE-gruppen, om situationen i Sri Lanka (B6-0286/2006);

| — | Elizabeth Lynne, Sajjad Karim och Marios Matsakis för ALDE-gruppen om situationen i Sri Lanka (B6-0290/2006); |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne, Sajjad Karim och Marios Matsakis för ALDE-gruppen om situationen i Sri Lanka (B6-0290/2006);

| — | Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen om i Sri Lanka (B6-0293/2006). |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill och Emilio Menéndez del Valle för PSE-gruppen om i Sri Lanka (B6-0293/2006).

| III. | Taiwan







  — | Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström och Marios Matsakis för ALDE-gruppen om Taiwan (B6-0284/2006); |
| --- | --- | --- |

III.

Taiwan

Taiwan

—

Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström och Marios Matsakis för ALDE-gruppen om Taiwan (B6-0284/2006);

| — | Raül Romeva i Rueda och Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen om Taiwans observatörsstatus i WHO (B6-0285/2006). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda och Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen om Taiwans observatörsstatus i WHO (B6-0285/2006).

Talartiden fördelas i enlighet med artikel 142 i arbetsordningen.

4.   Kommissionens bidrag till Europeiska rådets möte i juni 2006 (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Kommissionens bidrag till Europeiska rådets möte i juni 2006 – Ett förslag för medborgarna: Uppnå resultat för Europa. Tid för eftertanke om plan D

Margot Wallström (kommissionens vice ordförande) gjorde ett uttalande.

Talare: Íñigo Méndez de Vigo för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz för PSE-gruppen, Marielle De Sarnez för ALDE-gruppen, Johannes Voggenhuber för Verts/ALE-gruppen, Gabriele Zimmer för GUE/NGL-gruppen, Nigel Farage för IND/DEM-gruppen, Ryszard Czarnecki, grupplös, Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Cecilia Malmström, Bastiaan Belder, Alexander Stubb och Jan Marinus Wiersma.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Sarah Ludford, Georgios Karatzaferis, Elmar Brok, Richard Corbett, Alexander Lambsdorff, Jens-Peter Bonde, Stavros Lambrinidis, Jo Leinen, Carlos Carnero González, Brian Crowley och Margot Wallström.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

5.   Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) [KOM(2004)0478 – C6-0088/2004 – 2004/0157(COD)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Reinhard Rack (A6-0408/2005).

Talare: Jacques Barrot (kommissionens vice ordförande).

Reinhard Rack redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou för PPE-DE-gruppen, Jörg Leichtfried för PSE-gruppen, Josu Ortuondo Larrea för ALDE-gruppen, Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, Erik Meijer för GUE/NGL-gruppen, Johannes Blokland för IND/DEM-gruppen, Fernand Le Rachinel, grupplös, Corien Wortmann-Kool, Ulrich Stockmann, Jacky Henin, Luca Romagnoli, Luís Queiró, Ewa Hedkvist Petersen, Bogusław Liberadzki, Inés Ayala Sender, Robert Navarro, Nikolaos Sifunakis och Jacques Barrot.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.1 i protokollet av den 17.05.2006.

punkt 6.1 i protokollet av den 17.05.2006.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

6.   Föredragningslista

Talmannen meddelade att rådet skulle närvara fram till kl. 19.30 för frågestunden den 17 maj 2006.

Han meddelade dessutom att Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) skulle närvara för att besvara den muntliga frågan om fördraget om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa. Han föreslog därför att

| — | den gemensamma diskussionen om fördraget om upprättande av en energigemenenskap för sydöstra Europa (punkterna 63 och 64 i föredragningslistan) skulle föras upp som första punkt kl. 21.00; |
| --- | --- |

—

den gemensamma diskussionen om fördraget om upprättande av en energigemenenskap för sydöstra Europa (punkterna 63 och 64 i föredragningslistan) skulle föras upp som första punkt kl. 21.00;

punkterna 63 och 64 i föredragningslistan)

| — | behandlingen av James Elles betänkande (A6-0154/2006) om kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (punkt 19 i föredragningslistan) skulle ske omedelbart därefter. |
| --- | --- |

—

behandlingen av James Elles betänkande (A6-0154/2006) om kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (punkt 19 i föredragningslistan) skulle ske omedelbart därefter.

punkt 19 i föredragningslistan

Parlamentet godkände detta förslag.

*

- *

Vid sitt sammanträde den 15 maj 2006 hade budgetutskottet antagit Giovanni Pittellas betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006 – avsnitt III – kommissionen – (08513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD)) (A6-0181/2006).

Detta betänkande skulle därför tas upp till omröstning den 18 maj 2006 kl. 12.00 i enlighet med artikel 131 i arbetsordningen.

7.   De politiska gruppernas sammansättning

Giulietto Chiesa hade anslutit sig till PSE-gruppen från och med den 15.05.2006.

8.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat ”som bifogas protokollet.

8.1.   Importreglerna för ris * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1785/2003 i fråga om importreglerna för ris [KOM(2006)0098 – C6-0085/2006 – 2006/0028(CNS)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Joseph Daul (A6-0142/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0186)

(P6_TA(2006)0186)

8.2.   Beredningsstöd för lin och hampa som odlas för fiberproduktion * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd [KOM(2006)0125 – C6-0119/2006 – 2006/0043(CNS)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Joseph Daul (A6-0145/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0187)

(P6_TA(2006)0187)

8.3.   Avtal mellan EG och Republiken Albanien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter [KOM(2005)0349 – C6-0113/2006 – 2005/0143(CNS)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0129/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0188)

(P6_TA(2006)0188)

8.4.   Avtal mellan EG och Serbien och Montenegro avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter [KOM(2005)0353 – C6-0114/2006 – 2005/0141(CNS)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0126/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0189)

(P6_TA(2006)0189)

8.5.   Avtal mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om vissa luftfartsaspekter [KOM(2005)0355 – C6-0115/2006 – 2005/0146(CNS)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0130/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0190)

(P6_TA(2006)0190)

8.6.   Avtal mellan EG och Rumänien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter [KOM(2005)0369 – C6-0116/2006 – 2005/0148(CNS)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0128/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0191)

(P6_TA(2006)0191)

8.7.   Avtal mellan EG och Republiken Moldavien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter [KOM(2005)0371 – C6-0117/2006 – 2005/0151(CNS)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0127/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0192)

(P6_TA(2006)0192)

8.8.   Avtal mellan EU och Marocko om vissa aspekter av luftfartstjänster * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om vissa luftfartsaspekter [KOM(2005)0393 – C6-0118/2006 – 2005/0161(CNS)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Paolo Costa (A6-0125/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0193)

(P6_TA(2006)0193)

8.9.   Förlängning av protokollet till fiskeavtalet med São Tomé och Príncipe * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning under perioden 1 juni 2005-31 maj 2006 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Demokratiska republiken São Tomé och Príncipes regering om fiske utanför São Tomé och Príncipes kust [KOM(2005)0630 – C6-0045/2006 – 2005/0249(CNS)] – Fiskeriutskottet.

Föredragande: Duarte Freitas (A6-0132/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0194)

(P6_TA(2006)0194)

8.10.   Fiskeriavtalet EG-Angola * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om uppsägning av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Angolas regering om fiske utanför Angola och om upphävande av förordning (EG) nr 2792/1999 [KOM(2005)0677 – C6-0035/2006 – 2005/0262(CNS)] – Fiskeriutskottet.

Föredragande: Pedro Guerreiro (A6-0133/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0195)

(P6_TA(2006)0195)

8.11.   Platsen för tillhandahållande av tjänster (mervärdesskatt) * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om det ändrade förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster [KOM(2005)0334 – C6-0322/2005 – 2003/0329(CNS)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Othmar Karas (A6-0153/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG, ÄNDRINGSFÖRSLAG och FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0196)

(P6_TA(2006)0196)

8.12.   Begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet [2006/2030(IMM)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Francesco Enrico Speroni (A6-0156/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0197)

(P6_TA(2006)0197)

8.13.   Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II (omröstning)

(omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel [09858/3/2005 – C6-0018/2006 – 2003/0165(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Adriana Poli Bortone (A6-0122/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0198)

(P6_TA(2006)0198)

8.14.   Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II (omröstning)

(omröstning)

Andrabehandlingsrekommendation om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel [09857/3/2005 – C6-0017/2006 – 2003/0262(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Karin Scheele (A6-0078/2006).

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

RÅDETS GEMENSAMMA STÅNDPUNKT

Förklarades godkänt såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0199)

(P6_TA(2006)0199)

8.15.   Återhämtning av beståndet av europeisk ål * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål [KOM(2005)0472 – C6-0326/2005 – 2005/0201(CNS)] – Fiskeriutskottet.

Föredragande: Albert Jan Maat (A6-0140/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 15)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0200)

(P6_TA(2006)0200)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0200)

(P6_TA(2006)0200)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

Albert Jan Maat (föredragande) om kommissionens förslag.

8.16.   Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn * (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko [KOM(2005)0692 – C6-0040/2006 – 2005/0280(CNS)] – Fiskeriutskottet.

Föredragande: Daniel Varela Suanzes-Carpegna (A6-0163/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 16)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0201)

(P6_TA(2006)0201)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0201)

(P6_TA(2006)0201)

8.17.   Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003-2004) (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2003 och 2004) [2005/2150(INI)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Monica Frassoni (A6-0089/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 17)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0202)

(P6_TA(2006)0202)

8.18.   Bättre lagstiftning: tillämpning av subsidiaritetsprincipen (2004) (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen – tolfte årsrapporten [2005/2055(INI)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Bert Doorn (A6-0082/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 18)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0203)

(P6_TA(2006)0203)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

Godfrey Bloom om tillåtligheten för ändringsförslagen 8 och 16

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

9.   Högtidligt möte – Palestinska myndigheten

Parlamentet sammanträdde i högtidligt möte kl. 12.00-12.30 med anledning av besöket av Mahmoud Abbas, palestinska myndighetens president.

ORDFÖRANDESKAP: Edward McMILLAN-SCOTT

Vice talman

10.   Omröstning (fortsättning)

(fortsättning)

10.1.   Tillämpning, konsekvenser och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om tillämpningen, konsekvenserna och effekterna av gällande lagstiftning om den inre marknaden [2004/2224(INI)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Arlene McCarthy (A6-0083/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 19)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 19)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0204)

(P6_TA(2006)0204)

10.2.   Strategi för förenkling av lagstiftningen (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om en strategi för förenkling av lagstiftningen [2006/2006(INI)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Giuseppe Gargani (A6-0080/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 20)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 20)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0205)

(P6_TA(2006)0205)

10.3.   Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om resultatet av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter [2005/2214(INI)] – Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Sylvia-Yvonne Kaufmann (A6-0143/2006).

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 21)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 21)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0206)

(P6_TA(2006)0206)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

Jacek Protasiewicz om ändringsförslag 1.

11.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Othmar Karas – A6-0153/2006

| — | Othmar Karas |
| --- | --- |

—

Othmar Karas

Betänkande Francesco Enrico Speroni – A6-0156/2006

| — | Esko Seppänen |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen

Betänkande Adriana Poli Bortone – A6-0122/2006

| — | Richard Seeber och Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Richard Seeber och Andreas Mölzer

Betänkande Bert Doorn – A6-0082/2006

| — | Francesco Enrico Speroni |
| --- | --- |

—

Francesco Enrico Speroni

12.   Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux) ”samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Betänkande Joseph Daul – A6-0142/2006

| — | ja: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ja: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas

ja:

Betänkande Joseph Daul – A6-0145/2006

| — | ja: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas |
| --- | --- |

—

ja: Etelka Barsi-Pataky, Edite Estrela, Othmar Karas

ja:

Betänkande Duarte Freitas – A6-0132/2006

| — | ja: Etelka Barsi-Pataky, Elmar Brok |
| --- | --- |

—

ja: Etelka Barsi-Pataky, Elmar Brok

ja:

Betänkande Adriana Poli Bortone – A6-0122/2006

| — | ändringsförslags 50-68 et 68-85 (bloc 1)

  ja: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

ändringsförslags 50-68 et 68-85 (bloc 1)

ja: Hiltrud Breyer

ja:

| — | ändringsförslag 91

  ja: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 91

ja: Hiltrud Breyer

ja:

| — | ändringsförslag 66

  nej: Marc Tarabella
  nedlagda röster: Hiltrud Breyer |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 66

nej: Marc Tarabella

nej:

nedlagda röster: Hiltrud Breyer

| — | ändringsförslag 67

  ja: Hiltrud Breyer

  nej: membres espagnols du groupe PSE |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 67

ja: Hiltrud Breyer

ja:

nej: membres espagnols du groupe PSE

nej:

Betänkande Karin Scheele – A6-0078/2006

| — | ändringsförslag 13

  nej: Frédérique Ries |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 13

nej: Frédérique Ries

nej:

Etelka Barsi-Pataky, Nirj Deva, Edite Estrela, Othmar Karas ont déclaré qu'ils étaient présents mais qu'il n'ont pas participé aux premiers votes parce qu'ils n'avaient pas leur carte de vote.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

13.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

14.   Rapport om Bulgariens och Rumäniens framsteg inför anslutningen (debatt)

(debatt)

Uttalande av kommissionen: Rapport om Bulgariens och Rumäniens framsteg inför anslutningen

José Manuel Barroso (ordförande för kommissionen) och Olli Rehn (ledamot av kommissionen) gjorde ett uttalande.

Talare: Hans-Gert Poettering, för PPE-DE-gruppen, Martin Schulz, för PSE, Graham Watson, för ALDE-gruppen, Daniel Marc Cohn-Bendit, för gruppen Verts/ALE, Jaromír Kohlíček, för GUE/NGL-gruppen, Bastiaan Belder, för IND/DEM-gruppen, Brian Crowley, för UEN-gruppen, Andreas Mölzer, grupplösa ledamöter, Elmar Brok, Pierre Moscovici, Nicholson of Winterbourne, Joost Lagendijk och Erik Meijer.

ORDFÖRANDESKAP: Gérard ONESTA

Vice talman

Talare: Nils Lundgren, Konrad Szymański, Ryszard Czarnecki, Geoffrey Van Orden, Jan Marinus Wiersma, Alexander Lambsdorff, Milan Horáček, Vladimír Remek, Nigel Farage, Hans-Peter Martin, Francisco José Millán Mon, Alexandra Dobolyi, Cecilia Malmström, Elly de Groen-Kouwenhoven, Jean-Claude Martinez, Guido Podestà, Hannes Swoboda, Bronisław Geremek, Hartmut Nassauer, Poul Nyrup Rasmussen, Sophia in 't Veld, Kinga Gál och Helmut Kuhne.

ORDFÖRANDESKAP: Manuel António dos SANTOS

Vice talman

Talare: Viktória Mohácsi, Camiel Eurlings, Miguel Angel Martínez Martínez, Charles Tannock, Catherine Guy-Quint, David Casa, Józef Pinior, Zbigniew Zaleski, Csaba Sándor Tabajdi, Fernand Le Rachinel, Anna Ibrisagic, Arlene McCarthy, Olli Rehn, Árpád Duka-Zólyomi, Mia De Vits, Georgios Papastamkos, Panagiotis Beglitis, Ari Vatanen, Pia Elda Locatelli, Jacek Protasiewicz, Mairead McGuinness och Panayiotis Demetriou.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

15.   Frågestund (frågor till kommissionen)

(frågor till kommissionen)

Parlamentet behandlade en rad frågor till kommissionen (B6-0207/2006).

Första delen

Första delen

Fråga 48 (Michl Ebner): Olovlig konkurrens i samband med reklam för ringsignaler till mobiltelefoner.

Mariann Fischer Boel (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt en följdfråga från Michl Ebner.

Fråga 49 (Nicholson of Winterbourne): Behovet av en gemensam minimistandard för barn inom Europeiska unionen.

Vladimír Špidla (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Nicholson of Winterbourne, Richard Seeber, Andreas Mölzer och Elizabeth Lynne.

Fråga 50 (Neena Gill): Konsumentinformation och konsumentrådgivning om genetiskt modifierade organismer.

Mariann Fischer Boel besvarade frågan samt följdfrågor från Neena Gill, John Purvis och Andreas Mölzer.

Andra delen

Andra delen

Fråga 51 (Maria Badia I Cutchet): Gemenskapsförordning för att sänka de internationella roamingavgifterna för mobilsamtal.

Fråga 52 (Seán Ó Neachtain): Minskning av roamingavgifterna i EU.

Fråga 53 (Gay Mitchell): Internationella roamingavgifter.

Viviane Reding (ledamot av kommissionen) besvarade frågorna samt följdfrågor från Maria Badia I Cutchet, Seán Ó Neachtain, Gay Mitchell, Piia-Noora Kauppi, Sajjad Karim och Malcolm Harbour.

Fråga 54 (Brian Crowley): Säkraste användningen av Internet.

Viviane Reding besvarade frågan samt följdfrågor från Agnes Schierhuber (ersättare för frågeställaren), Seán Ó Neachtain och Gay Mitchell.

Frågorna 55-58 skulle erhålla skriftliga svar.

Fråga 59 bortföll, eftersom frågeställaren var frånvarande.

Fråga 60 (Margarita Starkevičiūtė): De finansiella tjänsterna under WTO:s Doharunda.

Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen) besvarade frågan samt följdfrågor från Margarita Starkevičiūtė, David Martin och Georgios Papastamkos.

Fråga 61 (Bart Staes): Biodrivmedel.

Andris Piebalgs besvarade frågan samt följdfrågor från Bart Staes, David Martin och Agnes Schierhuber.

Fråga 62 (Bernd Posselt): Energiberoende.

Andris Piebalgs besvarade frågan samt följdfrågor från Bernd Posselt, Justas Vincas Paleckis och Laima Liucija Andrikienė.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

(se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet)

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till kommissionen avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.30 och återupptogs kl. 21.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 19.30 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

16.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av ALDE-gruppen godkände parlamentet följande utnämning:

delegationen för förbindelserna med Sydafrika: Lapo Pistelli

17.   Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati [KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270B(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0161/2006).

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Karl-Heinz Florenz, som ersatte föredraganden, presenterade betänkandet.

Talare: Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Horst Schnellhardt för PPE-DE-gruppen, Karin Scheele för PSE-gruppen, Mojca Drčar Murko för ALDE-gruppen, Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, Dimitrios Papadimoulis för GUE/NGL-gruppen, Urszula Krupa för IND/DEM-gruppen, James Hugh Allister, grupplös, Avril Doyle, Linda McAvan, Marios Matsakis, Thomas Ulmer, Elisabeth Jeggle, Christa Klaß, Richard Seeber och Mairead McGuinness

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.2 i protokollet av den 17.05.2006.

punkt 6.2 i protokollet av den 17.05.2006.

18.   Finansiering av europeisk standardisering ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om finansiering av europeisk standardisering [KOM(2005)0377 – C6-0252/2005 – 2005/0157(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Zita Pleštinská (A6-0107/2006).

Talare: Günter Verheugen (kommissionens vice ordförande).

Zita Pleštinská redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Yannick Vaugrenard (föredragande av yttrande från utskottet BUDG), Paul Rübig (föredragande av yttrande från utskottet ITRE), Malcolm Harbour för PPE-DE-gruppen, Edit Herczog för PSE-gruppen, Alexander Lambsdorff för ALDE-gruppen, Zuzana Roithová, Andreas Schwab, Milan Gaľa, Árpád Duka-Zólyomi och Günter Verheugen.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.3 i protokollet av den 17.05.2006.

punkt 6.3 i protokollet av den 17.05.2006.

19.   Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion * (debatt)

(debatt)

Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken [C6-0071/2006 – 2006/0801(CNS)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Pervenche Berès (A6-0136/2006).

Pervenche Berès redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Alexander Radwan för PPE-DE-gruppen, Ieke van den Burg för PSE-gruppen, Wolf Klinz för ALDE-gruppen, och Othmar Karas.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.1 i protokollet av den 17.05.2006.

punkt 4.1 i protokollet av den 17.05.2006.

20.   De offentliga finanserna i EMU (debatt)

(debatt)

Betänkande om de offentliga finanserna i EMU [2005/2166(INI)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Dariusz Rosati (A6-0162/2006).

Dariusz Rosati redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Joaquín Almunia (ledamot av kommissionen).

Talare: Karsten Friedrich Hoppenstedt för PPE-DE-gruppen, Ieke van den Burg för PSE-gruppen, Margarita Starkevičiūtė för ALDE-gruppen, Ilda Figueiredo för GUE/NGL-gruppen, Marek Aleksander Czarnecki, grupplös, Othmar Karas, Pervenche Berès, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Cristobal Montoro Romero, Elisa Ferreira, Andreas Schwab, Antolín Sánchez Presedo och Joaquín Almunia.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 6.4 i protokollet av den 17.05.2006.

punkt 6.4 i protokollet av den 17.05.2006.

21.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista ”PE 373.210/OJME).

22.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.45.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Luigi Cocilovo

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Abadjiev Dimitar, Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Cappone Maria, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Dîncu Vasile, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Paparizov Atanas Atanassov, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Sârbu Daciana Octavia, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| PC | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| § | punkt |
| art | artikel |
| skäl | skäl |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

PC

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

§

punkt

art

artikel

skäl

skäl

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Importreglerna för ris *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0142/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 516, 13, 11 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

516, 13, 11

Begäran om omröstning med namnupprop:

PPE-DE: slutomröstning

2.   Beredningsstöd för lin och hampa som odlas för fiberproduktion *

Betänkande: Joseph DAUL (A6-0145/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 545, 17, 8 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

545, 17, 8

Begäran om omröstning med namnupprop:

IND/DEM: slutomröstning

3.   Avtal mellan EG och Republiken Albanien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0129/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Avtal mellan EG och Serbien och Montenegro avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0126/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

5.   Avtal mellan EG och f.d. jugoslaviska repupubliken Makedonien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0130/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

6.   Avtal mellan EG och Rumänien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0128/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

7.   Avtal mellan EG och Republiken Moldavien avseende vissa aspekter av luftfartstjänster *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0127/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

8.   Avtal mellan EU och Marocko om vissa aspekter av luftfartstjänster *

Betänkande: Paolo COSTA (A6-0125/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

9.   Förlängning av protokollet till fiskeavtalet med São Tomé och Príncipe *

Betänkande: Duarte FREITAS (A6-0132/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | ONU | + | 482, 67, 70 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

ONU

+

482, 67, 70

Begäran om delad omröstning:

IND/DEM: slutomröstning

10.   Fiskeriavtalet EG-Angola *

Betänkande: Pedro GUERREIRO (A6-0133/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

11.   Platsen för tillhandahållande av tjänster (mervärdesskatt) *

Betänkande: Othmar KARAS (A6-0153/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

12.   Begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet *

Betänkande: Francesco Enrico SPERONI (A6-0156/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

13.   Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II

Andrabehandlingsrekommendation: kvalificerad majoritet erfordras

Adriana POLI BORTONE (A6-0122/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 – kompromiss | 50-65
  68-89 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | ONU | + | 614, 8, 16 |
| block 2 | 1-16
  19-46 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 1, punkt 1 | 91 | IND/DEM | ONU | - | 135, 490, 14 |
| artikel 4, punkt 2 | 90 | PPE-DE | | - | |
| 66 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | ONU | + | 513, 85, 43 |
| 17 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 4, punkt 3 | 18 | utskottet | | - | |
| 67 | UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE | ONU | + | 602, 24, 16 |
| 49 | KLAß ea | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

block 1 – kompromiss

50-65

68-89

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

ONU

+

614, 8, 16

block 2

1-16

19-46

utskottet

↓

artikel 1, punkt 1

91

IND/DEM

ONU

-

135, 490, 14

artikel 4, punkt 2

90

PPE-DE

-

66

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

ONU

+

513, 85, 43

17

utskottet

↓

artikel 4, punkt 3

18

utskottet

-

67

UEN, PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL + Verts/ALE

ONU

+

602, 24, 16

49

KLAß ea

↓

Ändringsförslagen 47 och 48 förklarades otillåtliga i enlighet med artikel 151.1 i arbetsordningen.

Ändringsförslagen 74 och 75 lades samman.

Begäran om omröstning med namnupprop:

UEN: block 1, ÄF 66 och 67

IND/DEM: ÄF 91

GUE/NGL: block 1

14.   Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II

Andrabehandlingsrekommendation: kvalificerad majoritet erfordras

Karin SCHEELE (A6-0078/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 – kompromiss | 1
  5
  11
  14-18 | utskottet


  PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE + UEN | | + | |
| block 2 | 3
  6-8 | utskottet | | ↓ | |
| 12 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| block 3 | 2
  4
  9
  10 | utskottet | | - | |
| artikel 1, punkt 1 | 19 | IND/DEM | ONU | - | 130, 508, 9 |
| Bilaga 1 | 13 | IND/DEM | ONU | - | 112, 506, 22 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

block 1 – kompromiss

1

5

11

14-18

utskottet

PSE, PPE-DE, ALDE, GUE/NGL, Verts/ALE + UEN

+

block 2

3

6-8

utskottet

↓

12

utskottet

särsk.

↓

block 3

2

4

9

10

utskottet

-

artikel 1, punkt 1

19

IND/DEM

ONU

-

130, 508, 9

Bilaga 1

13

IND/DEM

ONU

-

112, 506, 22

Begäran om omröstning med namnupprop:

IND/DEM: ÄF 13 och 19

Begäran om särskild omröstning:

GUE/NGL: ÄF 12

15.   Återhämtning av beståndet av europeisk ål *

Betänkande: Albert Jan MAAT (A6-0140/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-29 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-29

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

16.   Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn *

Betänkande: Daniel Varela SUANZES-CARPEGNA (A6-0163/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-3
  5-7
  10
  13 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 4
  8-9
  11-12 | utskottet | | + | |
| efter artikel 1 | 18 | GUE/NGL | ONU | - | 184, 390, 73 |
| 15 | Verts/ALE m.fl. | ONU | - | 190, 379, 78 |
| 16 | Verts/ALE m.fl. | ONU | - | 193, 390, 66 |
| skäl 1 | 17 | GUE/NGL | ONU | - | 186, 391, 73 |
| efter skäl 1 | 14 | Verts/ALE m.fl. | ONU | - | 195, 386, 66 |
| omröstning: ändrat förslag | EO | + | 404, 175, 72 |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 409, 167, 79 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-3

5-7

10

13

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

4

8-9

11-12

utskottet

+

efter artikel 1

18

GUE/NGL

ONU

-

184, 390, 73

15

Verts/ALE m.fl.

ONU

-

190, 379, 78

16

Verts/ALE m.fl.

ONU

-

193, 390, 66

skäl 1

17

GUE/NGL

ONU

-

186, 391, 73

efter skäl 1

14

Verts/ALE m.fl.

ONU

-

195, 386, 66

omröstning: ändrat förslag

EO

+

404, 175, 72

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

409, 167, 79

Begäran om omröstning med namnupprop:

GUE/NGL: ÄF 17 och 18

IND/DEM: ÄF 15 och slutomröstning

Verts/ALE: ÄF 14, 15, 16 och slutomröstning

Begäran om särskild omröstning:

Verts/ALE: ÄF 4, 8, 9, 11 och 12 (togs upp till omröstning i block)

17.   Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003-2004)

Betänkande: Monica FRASSONI (A6-0089/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 4 | PPE-DE | | + | |
| punkt 7 | 3 | Verts/ALE, ALDE | | + | |
| efter punkt 18 | 1 | ALDE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL | | + | |
| punkt 39 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| efter punkt 39 | 2 | ALDE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

4

PPE-DE

+

punkt 7

3

Verts/ALE, ALDE

+

efter punkt 18

1

ALDE, PSE, Verts/ALE, GUE/NGL

+

punkt 39

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

efter punkt 39

2

ALDE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning:

PSE

punkt 39

Första delen: Hela texten utom frasen ”såsom de som tas upp i framställningarna om ’Equitable Life ’och ’Lloyds of London’”

Andra delen: dessa ord

18.   Bättre lagstiftning: tillämpning av subsidiaritetsprincipen (2004)

Betänkande: Bert DOORN (A6-0082/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 8 | 3S | Verts/ALE | EO | + | 336, 288, 10 |
| punkt 12 | 15=
  19= | PSE
  PPE-DE + PSE + ALDE | | + | |
| punkt 16 | 4S | Verts/ALE | | - | |
| punkt 17 | 10S=
  20S= | ALDE, PPE-DE
  - PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| punkt 18 | 21 | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| punkt 19 | 22S | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| 11 | ALDE | | ↓ | |
| punkt 20 | 23 | PPE-DE + PSE + ALDE
  - Verts/ALE | | + | |
| punkt 22 | 18 | ALDE | | - | |
| punkt 27 | 5S | Verts/ALE | | - | |
| punkt 30 | 6 | Verts/ALE | EO | + | 340, 297, 8 |
| efter strecksats 12 | 8=
  16= | ALDE
  ALDE | | + | |
| skäl I | 1 | Verts/ALE | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 8

3S

Verts/ALE

EO

+

336, 288, 10

punkt 12

15=

19=

PSE

PPE-DE + PSE + ALDE

+

punkt 16

4S

Verts/ALE

-

punkt 17

10S=

20S=

ALDE, PPE-DE

- PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

punkt 18

21

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

punkt 19

22S

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

11

ALDE

↓

punkt 20

23

PPE-DE + PSE + ALDE

- Verts/ALE

+

punkt 22

18

ALDE

-

punkt 27

5S

Verts/ALE

-

punkt 30

6

Verts/ALE

EO

+

340, 297, 8

efter strecksats 12

8=

16=

ALDE

ALDE

+

skäl I

1

Verts/ALE

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

19.   Tillämpning, konsekvenser och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden

Betänkande: Arlene MCCARTHY (A6-0083/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 3 | 17 | PSE | | + | |
| punkt 4 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 5 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/EO | + | 279, 250, 18 |
| punkt 6 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 7 | 19 | ALDE | | - | |
| 21 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltexten | särsk. | - | |
| punkt 8 | 18 | PSE | EO | + | 392, 160, 7 |
| punkt 9 | § | originaltexten | särsk. | - | |
| punkt 15 | 22 | GUE/NGL | | - | |
| § | originaltexten | särsk./EO | + | 369, 188, 11 |
| punkt 17 | 15 | PSE | | - | |
| punkt 19 | 23 | GUE/NGL | | - | |
| efter punkt 19 | 16 | PPE-DE | | + | |
| skäl C | 1=
  20=
  24= | Verts/ALE
  GUE/NGL
  Verts/ALE + PSE | | - | |
| § | originaltexten | särsk./EO | + | 344, 218, 10 |
| skäl M | § | originaltexten | särsk./EO | + | 316, 247, 7 |
| skäl N | 14 | PSE | | - | |
| skäl Q | § | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 3

17

PSE

+

punkt 4

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 5

§

originaltexten

delad

1

+

2/EO

+

279, 250, 18

punkt 6

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 7

19

ALDE

-

21

GUE/NGL

-

§

originaltexten

särsk.

-

punkt 8

18

PSE

EO

+

392, 160, 7

punkt 9

§

originaltexten

särsk.

-

punkt 15

22

GUE/NGL

-

§

originaltexten

särsk./EO

+

369, 188, 11

punkt 17

15

PSE

-

punkt 19

23

GUE/NGL

-

efter punkt 19

16

PPE-DE

+

skäl C

1=

20=

24=

Verts/ALE

GUE/NGL

Verts/ALE + PSE

-

§

originaltexten

särsk./EO

+

344, 218, 10

skäl M

§

originaltexten

särsk./EO

+

316, 247, 7

skäl N

14

PSE

-

skäl Q

§

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Verts/ALEgruppen drog tillbaka ändringsförslagen 2-13.

Begäran om delad omröstning

PPE-DE, PSE, Verts/ALE

punkt 5

Första delen:”Europaparlamentet ... på det effektivaste sättet”

Andra delen:”Parlamentet ... lagstiftningssammanhang”

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: skäl C

PPE-DE, PSE, Verts/ALE: punkterna 4, 6, 7, 9, 15 och skälen Q och M

20.   Strategi för förenkling av lagstiftningen

Betänkande: Giuseppe GARGANI (A6-0080/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | 8 | PSE | | - | |
| punkt 6 | 2 | Verts/ALE | | + | |
| efter punkt 6 | 1 | PPE-DE | | + | |
| punkt 9 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| efter punkt 11 | 9 | PSE | | + | |
| punkt 21 | 3 | Verts/ALE | | + | |
| 10 | PSE | | ↓ | |
| efter punkt 21 | 4 | Verts/ALE | | + | |
| 5 | Verts/ALE | EO | + | 327, 252, 5 |
| efter punkt 22 | 11 | PSE | | T | |
| efter punkt 23 | 6 | Verts/ALE | | + | |
| 7 | Verts/ALE | EO | - | 157, 424, 2 |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 546, 10, 21 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 2

8

PSE

-

punkt 6

2

Verts/ALE

+

efter punkt 6

1

PPE-DE

+

punkt 9

§

originaltexten

särsk.

+

efter punkt 11

9

PSE

+

punkt 21

3

Verts/ALE

+

10

PSE

↓

efter punkt 21

4

Verts/ALE

+

5

Verts/ALE

EO

+

327, 252, 5

efter punkt 22

11

PSE

T

efter punkt 23

6

Verts/ALE

+

7

Verts/ALE

EO

-

157, 424, 2

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

546, 10, 21

Begäran om omröstning med namnupprop:

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om särskild omröstning:

IND/DEM: punkt 9

21.   Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter

Betänkande: Sylvia-Yvonne KAUFMANN (A6-0143/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| efter punkt 3 | 1 | PSE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

efter punkt 3

1

PSE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Daul A6-0142/2006

Resolution

Ja-röster: 516

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 13

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Ribeiro e Castro

Nedlagda röster: 11

NI: Allister, Belohorská, Gollnisch, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

2.   Betänkande Daul A6-0145/2006

Resolution

Ja-röster: 545

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 17

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise, Wohlin

NI: Kilroy-Silk, Mote

PSE: Christensen, Jørgensen, Kristensen

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Borghezio, Speroni

PPE-DE: Mathieu

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Poul Nyrup Rasmussen

3.   Betänkande Freitas A6-0132/2006

Resolution

Ja-röster: 482

ALDE: Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Jäätteenmäki, Jensen, Morillon, Ortuondo Larrea, Takkula, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 67

ALDE: Hall, Malmström, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Krarup, Liotard, Meijer, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Wijkman

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 70

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Borghezio, Kozlík, Speroni

PSE: Scheele

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Charlotte Cederschiöld

Nedlagda röster

Graham Watson

4.   Rekommendation Poli Bortone A6-0122/2006

Block 1

Ja-röster: 614

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Louis, Sinnott, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 8

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

Nedlagda röster: 16

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Goudin, Nattrass, Titford, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Reul, Roithová

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

5.   Rekommendation Poli Bortone A6-0122/2006

Ändringförslag 91

Ja-röster: 135

ALDE: De Sarnez, Drčar Murko, Ek, Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Bauer, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gewalt, Hannan, Hoppenstedt, Klaß, McMillan-Scott, Mauro, Oomen-Ruijten, Varvitsiotis, Veneto, Wijkman, Zatloukal

PSE: Andersson, Berlinguer, Hedh, Hedkvist Petersen, Rothe, Segelström, Weiler, Westlund, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 490

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Gabriele

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Helmer, Kozlík, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gawronski, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Krarup

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Nattrass, Titford, Wise

NI: Czarnecki Marek Aleksander, Kilroy-Silk, Mote

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen, Lichtenberger

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Marielle De Sarnez

6.   Rekommendation Poli Bortone A6-0122/2006

Ändringförslag 66

Ja-röster: 513

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Markov, Ransdorf, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Louis, Sinnott, de Villiers, Wohlin

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 85

ALDE: Busk, Jensen, Riis-Jørgensen, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Roithová

PSE: Arif, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Christensen, Désir, Fruteau, Grech, Guy-Quint, Hamon, Hutchinson, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lienemann, Locatelli, Muscat, Patrie, Peillon, Poignant, Rasmussen, Rocard, Roure, Savary, Trautmann, Weber Henri

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 43

ALDE: Drčar Murko, Ries

GUE/NGL: Liotard, Manolakou, Toussas

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Reul

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Pervenche Berès, Yannick Vaugrenard, Brigitte Douay, Nathalie Griesbeck

7.   Rekommendation Poli Bortone A6-0122/2006

Ändringförslag 67

Ja-röster: 602

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kinnock, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber

Nej-röster: 24

ALDE: Ortuondo Larrea

IND/DEM: Bonde, Rogalski

PSE: Ayala Sender, Calabuig Rull, Cercas, Dobolyi, Fruteau, García Pérez, Kuhne, Lienemann, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Salinas García, Sánchez Presedo, Siwiec, Sornosa Martínez, Szejna, Valenciano Martínez-Orozco, Yañez-Barnuevo García

Nedlagda röster: 16

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Nattrass, Titford, Wise

NI: Claeys, Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Reul

PSE: Kindermann

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Marie-Noëlle Lienemann

Nej-röster

Carlos Carnero González, Maria Badia I Cutchet, Rosa Díez González, Raimon Obiols i Germà

8.   Rekommendation Scheele A6-0078/2006

Ändringförslag 19

Ja-röster: 130

ALDE: Ek, Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene

PSE: Andersson, Hedh, Hedkvist Petersen, Lévai, Patrie, Segelström, Westlund

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 508

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Poli Bortone, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 9

GUE/NGL: Brie

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Doyle

UEN: Libicki, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Hans-Peter Martin, Anders Wijkman

9.   Rekommendation Scheele A6-0078/2006

Ändringförslag 13

Ja-röster: 112

ALDE: Attwooll, Davies, Duff, Guardans Cambó, Hall, Losco, Ludford, Lynne, Resetarits, Wallis

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Itälä, Kauppi, Korhola, Lulling

UEN: Camre, Kuźmiuk

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Griesbeck, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Watson

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Helmer, Piskorski, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 22

ALDE: Bowles, Toia

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Allister, Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Schenardi

PPE-DE: Doyle, Wijkman

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Varela Suanzes-Carpegna A6-0163/2006

Ändringförslag 18

Ja-röster: 184

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Bowis, Doyle, Fjellner, Handzlik, Hökmark, Ibrisagic, Lewandowski, Rübig, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Paasilinna, Pahor, Pinior, Poignant, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 390

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 73

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Grech, Ilves, Muscat, Piecyk, Sacconi, Swoboda

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Christa Prets, Charlotte Cederschiöld

Nej-röster

Alain Hutchinson

Nedlagda röster

Eija-Riitta Korhola

11.   Betänkande Varela Suanzes-Carpegna A6-0163/2006

Ändringförslag 15

Ja-röster: 190

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Lévai, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Pinior, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 379

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Herczog, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 78

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk, Sacconi, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Henri Weber

Nej-röster

Alain Hutchinson

Nedlagda röster

Eija-Riitta Korhola

12.   Betänkande Varela Suanzes-Carpegna A6-0163/2006

Ändringförslag 16

Ja-röster: 193

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Carlshamre, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, in't Veld, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Resetarits, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Castex, Christensen, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Ilves, Jørgensen, Kristensen, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Lévai, Lienemann, Madeira, Mastenbroek, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Weiler, Westlund

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 390

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Klinz, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Newton Dunn, Prodi, Staniszewska

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 66

ALDE: Beaupuy, Budreikaitė, Busk, Davies, Geremek, Guardans Cambó, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Lax, Losco, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Susta, Takkula, Väyrynen

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Cashman, Corbett, Evans Robert, Gebhardt, Gill, Grech, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Muscat, Piecyk, Swoboda, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Henri Weber

Nedlagda röster

Eija-Riitta Korhola

13.   Betänkande Varela Suanzes-Carpegna A6-0163/2006

Ändringförslag 17

Ja-röster: 186

ALDE: Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 391

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 73

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Baco, Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Korhola

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Hegyi, Herczog, Muscat, Piecyk, Swoboda, Zingaretti

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Henri Weber

14.   Betänkande Varela Suanzes-Carpegna A6-0163/2006

Ändringförslag 14

Ja-röster: 195

ALDE: Drčar Murko, Duff, Ek, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Seeberg, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Rossa, Désir, Douay, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Moraes, Morgan, Moscovici, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 386

ALDE: Birutis, Bourlanges, Cappato, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Takkula

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cercas, Chiesa, Correia, De Keyser, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Maňka, Martínez Martínez, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Öger, Paleckis, Panzeri, Pinior, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Szejna, Tabajdi, Tarand, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 66

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Brepoels

PSE: Attard-Montalto, van den Burg, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk, Swoboda

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Henri Weber

Nedlagda röster

Eija-Riitta Korhola

15.   Betänkande Varela Suanzes-Carpegna A6-0163/2006

Resolution

Ja-röster: 409

ALDE: Birutis, Bourlanges, Busk, Cavada, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Jäätteenmäki, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Riis-Jørgensen, Takkula

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Bono, Bourzai, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Panzeri, Patrie, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Poli Bortone, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 167

ALDE: Duff, Ek, Hall, Maaten, Malmström, Ortuondo Larrea, Samuelsen, Van Hecke

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter, Mote, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bowis, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Kauppi, Parish, Seeberg, Wijkman

PSE: Andersson, Berger, Bösch, Cashman, Christensen, Corbett, De Rossa, Ettl, Evans Robert, Falbr, Ford, Gill, Gomes, Hedh, Hedkvist Petersen, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kinnock, Kristensen, Leichtfried, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Morgan, Myller, Paasilinna, Rasmussen, Reynaud, Scheele, Segelström, Skinner, Thomsen, Titley, Van Lancker, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 79

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Gentvilas, Geremek, in't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Baco, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Callanan, Coveney, Hannan, Hybášková, Kamall, McGuinness

PSE: Attard-Montalto, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Castex, Chiesa, Corbey, Ferreira Elisa, Gebhardt, Gottardi, Grech, Haug, Herczog, Mastenbroek, Muscat, Napoletano, Piecyk, Sacconi, Vincenzi

Verts/ALE: van Buitenen

16.   Betänkande Gargani A6-0080/2006

Resolution

Ja-röster: 546

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cornillet, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Catania, de Brún, Figueiredo, Gabriele, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lévai, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Berlato, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, La Russa, Libicki, Muscardini, Pirilli, Poli Bortone, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 10

GUE/NGL: Henin, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Batten, Clark, Farage, Knapman, Wise

NI: Mote, Mussolini

Nedlagda röster: 21

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Guidoni, Musacchio, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0186

Importreglerna för ris *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1785/2003 i fråga om importreglerna för ris (KOM(2006)0098 – C6-0085/2006 – 2006/0028(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0098) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0098) (1),

| — | med beaktande av artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0085/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 och artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C6-0085/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0142/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0142/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0187

Beredningsstöd för lin och hampa som odlas för fiberproduktion *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 1673/2000 när det gäller beredningsstödet för lin och hampa som odlas för fiberproduktion, och förordning (EG) nr 1782/2003 när det gäller hampa som berättigar till stöd enligt systemet med samlat gårdsstöd (KOM(2006)0125 – C6-0119/2006 – 2006/0043(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0125) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2006)0125) (1),

| — | med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0119/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37.2 tredje stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0119/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 43.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0145/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0145/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0188

Avtal mellan EG och Albanien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0349 – C6-0113/2006 – 2005/0143(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0349) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0349) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0113/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0113/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0129/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0129/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Albanien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Albanien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0189

Avtal mellan EG och Serbien och Montenegro avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Serbien och Montenegro om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0353 – C6-0114/2006 – 2005/0141(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0353) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0353) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0114/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0114/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0126/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0126/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Serbien och Montenegro parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Serbien och Montenegro parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0190

Avtal mellan EG och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0355 – C6-0115/2006 – 2005/0146(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0355) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0355) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0115/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0115/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0130/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0130/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0191

Avtal mellan EG och Rumänien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Rumänien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0369 – C6-0116/2006 – 2005/0148(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0369) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0369) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0116/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0116/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0128/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0128/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Rumänien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Rumänien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0192

Avtal mellan EG och Moldavien avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Moldavien om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0371 – C6-0117/2006 – 2005/0151(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0371) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0371) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0117/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0117/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0127/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0127/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Moldavien parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Moldavien parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0193

Avtal mellan EG och Marocko avseende vissa aspekter av lufttrafiktjänster *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om ingående av ett avtal mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko om vissa luftfartsaspekter (KOM(2005)0393 – C6-0118/2006 – 2005/0161(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0393) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0393) (1),

| — | med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 80.2 och artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0118/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0118/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0125/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A6-0125/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Konungariket Marocko parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Konungariket Marocko parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0194

Protokollet till fiskeavtalet med São Tomé och Príncipe *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av ett avtal genom skriftväxling om förlängning under perioden 1 juni 2005-31 maj 2006 av protokollet om fastställande av de fiskemöjligheter och den ekonomiska ersättning som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Demokratiska republiken São Tomé och Príncipes regering om fiske utanför São Tomé och Príncipes kust (KOM(2005)0630 – C6-0045/2006 – 2005/0249(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0630) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0630) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0045/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0045/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0132/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0132/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska republiken São Tomé och Príncipe parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska republiken São Tomé och Príncipe parlamentets ståndpunkt.

| (2a) | Gemenskapens ekonomiska ersättning bör även användas för utveckling till förmån för kustbefolkningar som livnär sig på fiske och för att skapa småskaliga lokala fiskeföretag för konservering och beredning av fiskprodukter. |
| --- | --- |

(2a)

Gemenskapens ekonomiska ersättning bör även användas för utveckling till förmån för kustbefolkningar som livnär sig på fiske och för att skapa småskaliga lokala fiskeföretag för konservering och beredning av fiskprodukter.

Artikel 1a

Europaparlamentet skall så snart som möjligt uppmanas att yttra sig i samband med förlängning eller ingående av avtal om fiskepartnerskap, för att undvika att ett sådant yttrandebegärs efter det att ekonomisk ersättning redan har betalats ut.

Artikel 3a

Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett avtal om förlängning av protokollet ingås, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet och en rapport om hur avtalet tillämpats samt under vilka villkor det genomförts.

Artikel 3b

Kommissionen skall informera Europaparlamentet och rådet om resultaten av de riktade åtgärder som beskrivs i artikel 4 i protokollet
  .

Artikel 3c

Kommissionen skall förelägga Europaparlamentet ett exemplar av den rapport om utvärderingen av beståndet av djuphavskrabba som enligt planerna skall utarbetas under 2006.

Artikel 3d

Innan förhandlingarna om en förlängning av det nuvarande avtalet slutförs skall kommissionen delge Europaparlamentet de berörda medlemsstaternas ståndpunkter om förlängningen av det nämnda avtalet.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0195

Fiskeriavtalet EG-Angola *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om uppsägning av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Folkrepubliken Angolas regering om fiske utanför Angola och om upphävande av förordning (EG) nr 2792/1999 (KOM(2005)0677 – C6-0035/2006 – 2005/0262(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0677) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0677) (1),

| — | med beaktande av artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.2 första stycket i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0035/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0035/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0133/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för utveckling (A6-0133/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning och uppsägningen av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning och uppsägningen av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet godkänner de undantag från förordning (EG) nr 2792/1999 som anges i den nu antagna förordningen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet godkänner de undantag från förordning (EG) nr 2792/1999 som anges i den nu antagna förordningen.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Angola parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Angola parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0196

Platsen för tillhandahållande av tjänster (mervärdesskatt) *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om det ändrade förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 77/388/EEG med avseende på platsen för tillhandahållande av tjänster (KOM(2005)0334 – C6-0322/2005 – 2003/0329(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0334) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0334) (1),

| — | med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0322/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 93 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0322/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0153/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A6-0153/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (1) | Förverkligandet av den inre marknaden samt globaliseringen, avregleringar och den tekniska utvecklingen har tillsammans lett till mycket stora förändringar, såväl kvantitativt som strukturellt, när det gäller handeln med tjänster. Allt fler tjänster kan nu tillhandahållas på distans. Under årens lopp har punktvisa åtgärder vidtagits för att bemöta detta och många närmare angivna tjänster beskattas i själva verket för närvarande på grundval av principen om beskattning på bestämmelseorten. |
| --- | --- |

(1)

Förverkligandet av den inre marknaden samt globaliseringen, avregleringar och den tekniska utvecklingen har tillsammans lett till mycket stora förändringar, såväl kvantitativt som strukturellt, när det gäller handeln med tjänster. Allt fler tjänster kan nu tillhandahållas på distans. Under årens lopp har punktvisa åtgärder vidtagits för att bemöta detta och många närmare angivna tjänster beskattas i själva verket för närvarande på grundval av principen om beskattning på bestämmelseorten.

| (1) | Förverkligandet av den inre marknaden samt globaliseringen, avregleringar och den tekniska utvecklingen har tillsammans lett till mycket stora förändringar, såväl kvantitativt som strukturellt, när det gäller handeln med tjänster. Allt fler tjänster,
  t.ex. tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg och telekommunikationstjänster,
  kan nu tillhandahållas på distans. Under årens lopp har punktvisa åtgärder vidtagits för att bemöta detta och många närmare angivna tjänster beskattas i själva verket för närvarande på grundval av principen om beskattning på bestämmelseorten. |
| --- | --- |

(1)

Förverkligandet av den inre marknaden samt globaliseringen, avregleringar och den tekniska utvecklingen har tillsammans lett till mycket stora förändringar, såväl kvantitativt som strukturellt, när det gäller handeln med tjänster. Allt fler tjänster,
  t.ex. tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg och telekommunikationstjänster,
  kan nu tillhandahållas på distans. Under årens lopp har punktvisa åtgärder vidtagits för att bemöta detta och många närmare angivna tjänster beskattas i själva verket för närvarande på grundval av principen om beskattning på bestämmelseorten.

| (6) | Under vissa omständigheter är de allmänna reglerna beträffande platsen för tillhandahållanden av tjänster som görs till beskattningsbara respektive till icke-beskattningsbara personer inte tillämpliga utan specifika undantag gäller. Undantagen bör till övervägande del vara grundade på de nuvarande kriterierna och avspegla principen om beskattning på platsen för konsumtionen, men bör inte innebära att någon oskälig administrativ börda påförs vissa företag. |
| --- | --- |

(6)

Under vissa omständigheter är de allmänna reglerna beträffande platsen för tillhandahållanden av tjänster som görs till beskattningsbara respektive till icke-beskattningsbara personer inte tillämpliga utan specifika undantag gäller. Undantagen bör till övervägande del vara grundade på de nuvarande kriterierna och avspegla principen om beskattning på platsen för konsumtionen, men bör inte innebära att någon oskälig administrativ börda påförs vissa företag.

| (6) | Under vissa omständigheter är de allmänna reglerna beträffande platsen för tillhandahållanden av tjänster som görs till beskattningsbara respektive till icke-beskattningsbara personer inte tillämpliga utan specifika undantag gäller. Undantagen bör till övervägande del vara grundade på de nuvarande kriterierna och avspegla principen om beskattning på platsen för konsumtionen, men bör inte innebära att någon oskälig administrativ börda påförs vissa företag,
  vilket innebär att skyldigheterna på mervärdesskatteområdet måste förenklas genom sådana åtgärder som införandet av en ordning med en enda kontaktpunkt
  . |
| --- | --- |

(6)

Under vissa omständigheter är de allmänna reglerna beträffande platsen för tillhandahållanden av tjänster som görs till beskattningsbara respektive till icke-beskattningsbara personer inte tillämpliga utan specifika undantag gäller. Undantagen bör till övervägande del vara grundade på de nuvarande kriterierna och avspegla principen om beskattning på platsen för konsumtionen, men bör inte innebära att någon oskälig administrativ börda påförs vissa företag,
  vilket innebär att skyldigheterna på mervärdesskatteområdet måste förenklas genom sådana åtgärder som införandet av en ordning med en enda kontaktpunkt
  .

| (8a) | I syfte att garantera en korrekt tillämpning av mervärdesskatt på tjänster som är föremål för omvänd betalningsskyldighet, bör den medlemsstat i vilken mottagaren är etablerad underrättas om de uppgifter som samlas in av den medlemsstat där tillhandahållaren är etablerad. Rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (2) bör innehålla bestämmelser om sådan underrättelse och bör i enlighet därmed ändras. Antagandet av detta direktiv är nära knutet till de nödvändiga ändringarna av förordning 1798/2003 och till den faktiska ändringen av systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) så att den också inbegriper tjänster i informationsutbytet. |
| --- | --- |

(8a)

I syfte att garantera en korrekt tillämpning av mervärdesskatt på tjänster som är föremål för omvänd betalningsskyldighet, bör den medlemsstat i vilken mottagaren är etablerad underrättas om de uppgifter som samlas in av den medlemsstat där tillhandahållaren är etablerad. Rådets förordning (EG) nr 1798/2003 av den 7 oktober 2003 om administrativt samarbete i fråga om mervärdesskatt (2) bör innehålla bestämmelser om sådan underrättelse och bör i enlighet därmed ändras. Antagandet av detta direktiv är nära knutet till de nödvändiga ändringarna av förordning 1798/2003 och till den faktiska ändringen av systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) så att den också inbegriper tjänster i informationsutbytet.

6.
     
  Om en och samma rättsliga enhet har mer än ett fast etableringsställe, skall tjänster som utförs mellan etableringsställena inte betraktas som tillhandahållanden av tjänster.

utgår

3.   Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 skall en beskattningsbar person, som även utför aktiviteter eller transaktioner som inte betraktas som beskattningsbara leveranser av varor eller tillhandahållanden av tjänster, anses som en beskattningsbar person avseende alla tillhandahållanden av tjänster som görs till honom,
  utom när tjänsterna är avsedda för hans egna eller hans personals privata syften
  .

3.   Vid tillämpningen av punkterna 1 och 2 skall en beskattningsbar person, som även utför aktiviteter eller transaktioner som inte betraktas som beskattningsbara leveranser av varor eller tillhandahållanden av tjänster, anses som en beskattningsbar person avseende alla tillhandahållanden av tjänster som görs till honom.

| c) | Radio- och
  televisionssändningar
  . |
| --- | --- |

c)

Radio- och
  televisionssändningar
  .

| c) | Linjära och icke-linjära
  radio- och
  televisionstjänster samt andra tjänster inom audiovisuella medier
  . |
| --- | --- |

c)

Linjära och icke-linjära
  radio- och
  televisionstjänster samt andra tjänster inom audiovisuella medier
  .

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0197

Upphävande av Tobias Pflügers immunitet

Europaparlamentets beslut om begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet (2006/2030(IMM))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet av den 29 november 2005 som översänts av Förbundsrepubliken Tysklands justitieministerium, och som tillkännagavs i kammaren den 15 december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Tobias Pflügers immunitet av den 29 november 2005 som översänts av Förbundsrepubliken Tysklands justitieministerium, och som tillkännagavs i kammaren den 15 december 2005,

| — | efter att ha hört Tobias Pflüger i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Tobias Pflüger i enlighet med artikel 7.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier av den 8 april 1965 och artikel 6.2 i akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet av den 20 september 1976,

| — | med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-domstolens domar av den 12 maj 1964 och 10 juli 1986 (1),

| — | med beaktande av artikel 46 i Förbundsrepubliken Tysklands grundlag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 46 i Förbundsrepubliken Tysklands grundlag,

| — | med beaktande av artikel 6.2 och artikel 7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6.2 och artikel 7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0156/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0156/2006).

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Tobias Pflüger immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Tobias Pflüger immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga myndigheterna i Förbundsrepubliken Tyskland. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga myndigheterna i Förbundsrepubliken Tyskland.

---

(1)  Mål 101/63, Wagner mot Fohrmann och Krier, svensk specialutgåva I, s. 203, och mål 149/85, Wybot mot Faure m.fl., svensk specialutgåva VIII, s. 703.

P6_TA(2006)0198

Näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (9858/3/2005 – C6-0018/2006 – 2003/0165(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9858/3/2005 – C6-0018/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9858/3/2005 – C6-0018/2006),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0424) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0424) (2),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0122/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0122/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet den 26 maj 2005, P6_TA(2005)0201.

(2)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2003)0165

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Allt fler av de livsmedel som säljs och marknadsförs i gemenskapen är försedda med näringspåståenden och hälsopåståenden. För att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet och underlätta konsumenternas val måste de produkter som släpps ut på marknaden
  , inbegripet importerade produkter,
  vara säkra och korrekt märkta.
  En mångsidig och balanserad kost är en förutsättning för god hälsa, och enskilda produkter har en relativ betydelse för kosten som helhet. |
| --- | --- |

(1)

Allt fler av de livsmedel som säljs och marknadsförs i gemenskapen är försedda med näringspåståenden och hälsopåståenden. För att säkerställa en hög nivå på konsumentskyddet och underlätta konsumenternas val måste de produkter som släpps ut på marknaden
  , inbegripet importerade produkter,
  vara säkra och korrekt märkta.
  En mångsidig och balanserad kost är en förutsättning för god hälsa, och enskilda produkter har en relativ betydelse för kosten som helhet.

| (2) | Skillnader mellan de nationella bestämmelserna om sådana påståenden kan hindra den fria rörligheten för livsmedel och skapa ojämlika konkurrensförhållanden. De påverkar därigenom direkt den inre marknadens funktion. Man måste därför anta gemenskapsbestämmelser om användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel. |
| --- | --- |

(2)

Skillnader mellan de nationella bestämmelserna om sådana påståenden kan hindra den fria rörligheten för livsmedel och skapa ojämlika konkurrensförhållanden. De påverkar därigenom direkt den inre marknadens funktion. Man måste därför anta gemenskapsbestämmelser om användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel.

| (3) | Allmänna märkningsbestämmelser finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (3). I direktiv 2000/13/EG finns ett allmänt förbud mot användning av information som skulle kunna vilseleda köparen eller som tillskriver livsmedel medicinska egenskaper. Denna förordning bör komplettera de allmänna principerna i direktiv 2000/13/EG och föreskriva särskilda bestämmelser om användning av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel som skall levereras som sådana till konsumenten. |
| --- | --- |

(3)

Allmänna märkningsbestämmelser finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (3). I direktiv 2000/13/EG finns ett allmänt förbud mot användning av information som skulle kunna vilseleda köparen eller som tillskriver livsmedel medicinska egenskaper. Denna förordning bör komplettera de allmänna principerna i direktiv 2000/13/EG och föreskriva särskilda bestämmelser om användning av näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel som skall levereras som sådana till konsumenten.

| (4) | Denna förordning bör tillämpas på alla näringspåståenden och hälsopåståenden i kommersiella meddelanden, inbegripet bland annat generisk reklam för livsmedel och reklamkampanjer, exempelvis sådana som helt eller delvis stöds av offentliga myndigheter. Den bör inte gälla sådana påståenden som inte är kommersiella meddelanden, som exempelvis riktlinjer eller kostråd utfärdade av offentliga folkhälsomyndigheter eller organ, och inte heller icke-kommersiella meddelanden och information i pressen och i vetenskapliga publikationer. Denna förordning bör också gälla varumärken och andra märkesnamn som kan tolkas som näringspåståenden eller hälsopåståenden. |
| --- | --- |

(4)

Denna förordning bör tillämpas på alla näringspåståenden och hälsopåståenden i kommersiella meddelanden, inbegripet bland annat generisk reklam för livsmedel och reklamkampanjer, exempelvis sådana som helt eller delvis stöds av offentliga myndigheter. Den bör inte gälla sådana påståenden som inte är kommersiella meddelanden, som exempelvis riktlinjer eller kostråd utfärdade av offentliga folkhälsomyndigheter eller organ, och inte heller icke-kommersiella meddelanden och information i pressen och i vetenskapliga publikationer. Denna förordning bör också gälla varumärken och andra märkesnamn som kan tolkas som näringspåståenden eller hälsopåståenden.

| (5) | Allmänt hållna beskrivningar (beteckningar) som traditionellt har använts för att ange en egenskap hos en kategori av livsmedel eller drycker som skulle kunna antyda en effekt på människors hälsa, såsom ”för matsmältning ”eller ”mot hosta”, skulle kunna undantas från denna förordnings tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(5)

Allmänt hållna beskrivningar (beteckningar) som traditionellt har använts för att ange en egenskap hos en kategori av livsmedel eller drycker som skulle kunna antyda en effekt på människors hälsa, såsom ”för matsmältning ”eller ”mot hosta”, skulle kunna undantas från denna förordnings tillämpningsområde.

| (6) | Ogynnsamma näringspåståenden omfattas inte av tillämpningsområdet för denna förordning. Medlemsstater som avser att införa nationella ordningar beträffande ogynnsamma näringspåståenden bör anmäla sådana ordningar till kommissionen och till medlemsstaterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4). |
| --- | --- |

(6)

Ogynnsamma näringspåståenden omfattas inte av tillämpningsområdet för denna förordning. Medlemsstater som avser att införa nationella ordningar beträffande ogynnsamma näringspåståenden bör anmäla sådana ordningar till kommissionen och till medlemsstaterna i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4).

| (7) | På det internationella planet antog Codex Alimentarius 1991 allmänna riktlinjer för användningen av påståenden och 1997 riktlinjer för användningen av näringspåståenden. En ändring av de senare antogs 2004 av Codex Alimentarius-kommissionen. Denna ändring gäller införande av hälsopåståenden i riktlinjerna från 1997. De definitioner och villkor som anges i Codexriktlinjerna beaktas vederbörligen. |
| --- | --- |

(7)

På det internationella planet antog Codex Alimentarius 1991 allmänna riktlinjer för användningen av påståenden och 1997 riktlinjer för användningen av näringspåståenden. En ändring av de senare antogs 2004 av Codex Alimentarius-kommissionen. Denna ändring gäller införande av hälsopåståenden i riktlinjerna från 1997. De definitioner och villkor som anges i Codexriktlinjerna beaktas vederbörligen.

| (8) | Möjligheten att använda påståendet ”med låg fetthalt ”om bredbara fetter i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2991/94 av den 5 december 1994 om regler för bredbara fetter (5) bör så snart som möjligt anpassas till bestämmelserna i denna förordning. Under tiden är förordning (EG) nr 2991/94 tillämplig för de produkter som den omfattar. |
| --- | --- |

(8)

Möjligheten att använda påståendet ”med låg fetthalt ”om bredbara fetter i enlighet med rådets förordning (EG) nr 2991/94 av den 5 december 1994 om regler för bredbara fetter (5) bör så snart som möjligt anpassas till bestämmelserna i denna förordning. Under tiden är förordning (EG) nr 2991/94 tillämplig för de produkter som den omfattar.

| (9) | Det finns ett antal näringsämnen och andra ämnen, inbegripet, men inte begränsat till, vitaminer, mineralämnen inbegripet spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror, kostfibrer, olika växt- och örtextrakt, med näringsmässiga eller fysiologiska effekter som kan finnas i ett livsmedel och bli föremål för ett påstående. Därför bör det fastställas allmänna principer som gäller samtliga påståenden om livsmedel, i syfte att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå och ge konsumenterna tillräckligt med information för att de skall kunna göra sina val med fullständigt beaktande av alla fakta samt för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för livsmedelsindustrin. |
| --- | --- |

(9)

Det finns ett antal näringsämnen och andra ämnen, inbegripet, men inte begränsat till, vitaminer, mineralämnen inbegripet spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror, kostfibrer, olika växt- och örtextrakt, med näringsmässiga eller fysiologiska effekter som kan finnas i ett livsmedel och bli föremål för ett påstående. Därför bör det fastställas allmänna principer som gäller samtliga påståenden om livsmedel, i syfte att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå och ge konsumenterna tillräckligt med information för att de skall kunna göra sina val med fullständigt beaktande av alla fakta samt för att skapa likvärdiga konkurrensvillkor för livsmedelsindustrin.

| (10) | Konsumenterna kan tro att livsmedel som saluförs med påståenden har näringsmässiga, fysiologiska eller andra hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter till vilka sådana näringsämnen och andra ämnen inte tillsatts. Detta kan uppmuntra konsumenterna att göra val som direkt påverkar deras totala intag av enskilda näringsämnen eller andra ämnen på ett sätt som skulle strida mot vetenskapliga rekommendationer. För att motverka denna potentiella oönskade effekt är det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller produkter som är försedda med påståenden. Faktorer som förekomsten av vissa
  ämnen eller
  en produkts näringsprofil är lämpliga kriterier när det gäller att bestämma huruvida en produkt kan förses med ett påstående. Samtidigt som användningen av sådana kriterier på nationell nivå är motiverad för att den ger konsumenterna möjlighet att göra välgrundade näringsval, kan den förmodas leda till hinder för handeln inom gemenskapen och bör därför harmoniseras på gemenskapsnivå.
  Hälsoinformation och hälsokommunikation till stöd för meddelanden från nationella myndigheter eller gemenskapen om de risker som följer av alkoholmissbruk bör inte omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(10)

Konsumenterna kan tro att livsmedel som saluförs med påståenden har näringsmässiga, fysiologiska eller andra hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter till vilka sådana näringsämnen och andra ämnen inte tillsatts. Detta kan uppmuntra konsumenterna att göra val som direkt påverkar deras totala intag av enskilda näringsämnen eller andra ämnen på ett sätt som skulle strida mot vetenskapliga rekommendationer. För att motverka denna potentiella oönskade effekt är det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller produkter som är försedda med påståenden. Faktorer som förekomsten av vissa
  ämnen eller
  en produkts näringsprofil är lämpliga kriterier när det gäller att bestämma huruvida en produkt kan förses med ett påstående. Samtidigt som användningen av sådana kriterier på nationell nivå är motiverad för att den ger konsumenterna möjlighet att göra välgrundade näringsval, kan den förmodas leda till hinder för handeln inom gemenskapen och bör därför harmoniseras på gemenskapsnivå.
  Hälsoinformation och hälsokommunikation till stöd för meddelanden från nationella myndigheter eller gemenskapen om de risker som följer av alkoholmissbruk bör inte omfattas av denna förordning.

| (11) | Användningen av näringsprofiler som kriterium skulle syfta till att undvika en situation där näringspåståenden eller hälsopåståenden döljer en livsmedelsprodukts övergripande näringsegenskaper, vilket kan vilseleda konsumenter som försöker göra ett sunt val i fråga om balanserad kost. Näringsprofilerna enligt denna förordning skulle endast vara avsedda att fastställa under vilka omständigheter påståenden får göras. De bör grundas på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta om sambandet mellan kostvanor och hälsa. Profilerna bör emellertid även ge utrymme för produktinnovation och ta hänsyn till variationer i kostvanor och traditioner och till att enskilda produkter kan spela en viktig roll inom ramen för ett samlat kostintag. |
| --- | --- |

(11)

Användningen av näringsprofiler som kriterium skulle syfta till att undvika en situation där näringspåståenden eller hälsopåståenden döljer en livsmedelsprodukts övergripande näringsegenskaper, vilket kan vilseleda konsumenter som försöker göra ett sunt val i fråga om balanserad kost. Näringsprofilerna enligt denna förordning skulle endast vara avsedda att fastställa under vilka omständigheter påståenden får göras. De bör grundas på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta om sambandet mellan kostvanor och hälsa. Profilerna bör emellertid även ge utrymme för produktinnovation och ta hänsyn till variationer i kostvanor och traditioner och till att enskilda produkter kan spela en viktig roll inom ramen för ett samlat kostintag.

| (12) | När man fastställer näringsprofiler bör man beakta innehållet av olika näringsämnen och ämnen med en näringsmässig eller fysiologisk effekt, särskilt fett, mättat fett, transfettsyror, salt/natrium och sockerarter, som enligt rekommendationerna inte bör utgöra en alltför stor del av den totala kosten, samt fleromättade och enkelomättade fetter, andra tillgängliga kolhydrater än sockerarter, vitaminer, mineralämnen, protein och kostfiber. När näringsprofilerna bestäms bör de olika kategorierna av livsmedel och deras andel av och betydelse för den totala kosten beaktas
  och vederbörlig hänsyn böt tas till de olika kostvanor och konsumtionsmönster som förekommer i medlemsstaterna
  . Det kan hända att man måste bevilja undantag från kravet att respektera etablerade näringsprofiler när det gäller vissa livsmedel eller kategorier av livsmedel, beroende på vilken betydelse de har och hur stor andel de utgör av befolkningens kost. Detta arbete är tekniskt komplicerat och kommissionen bör ges uppdraget att anta de relevanta bestämmelserna och därvid ta hänsyn till råden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

(12)

När man fastställer näringsprofiler bör man beakta innehållet av olika näringsämnen och ämnen med en näringsmässig eller fysiologisk effekt, särskilt fett, mättat fett, transfettsyror, salt/natrium och sockerarter, som enligt rekommendationerna inte bör utgöra en alltför stor del av den totala kosten, samt fleromättade och enkelomättade fetter, andra tillgängliga kolhydrater än sockerarter, vitaminer, mineralämnen, protein och kostfiber. När näringsprofilerna bestäms bör de olika kategorierna av livsmedel och deras andel av och betydelse för den totala kosten beaktas
  och vederbörlig hänsyn böt tas till de olika kostvanor och konsumtionsmönster som förekommer i medlemsstaterna
  . Det kan hända att man måste bevilja undantag från kravet att respektera etablerade näringsprofiler när det gäller vissa livsmedel eller kategorier av livsmedel, beroende på vilken betydelse de har och hur stor andel de utgör av befolkningens kost. Detta arbete är tekniskt komplicerat och kommissionen bör ges uppdraget att anta de relevanta bestämmelserna och därvid ta hänsyn till råden från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.

| (13) | Kosttillskott såsom de definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (6), i flytande form och med ett innehåll på mer än 1,2 volymprocent alkohol betraktas inte som drycker enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(13)

Kosttillskott såsom de definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (6), i flytande form och med ett innehåll på mer än 1,2 volymprocent alkohol betraktas inte som drycker enligt denna förordning.

| (14) | Det finns en mångfald olika påståenden som för närvarande används på märkningen av och i reklamen för livsmedel i vissa medlemsstater och som gäller ämnen som inte påvisats vara gynnsamma eller om vilka det för närvarande inte råder tillräcklig vetenskaplig enighet. Det måste säkerställas att det har påvisats att de ämnen för vilka det görs ett påstående har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt. |
| --- | --- |

(14)

Det finns en mångfald olika påståenden som för närvarande används på märkningen av och i reklamen för livsmedel i vissa medlemsstater och som gäller ämnen som inte påvisats vara gynnsamma eller om vilka det för närvarande inte råder tillräcklig vetenskaplig enighet. Det måste säkerställas att det har påvisats att de ämnen för vilka det görs ett påstående har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt.

| (15) | För att säkerställa att påståendena är sanningsenliga måste det ämne som påståendet hänför sig till förekomma i tillräckligt stora mängder i slutprodukten, eller ämnet måste saknas eller förekomma i lämpligen minskad mängd, för att ge upphov till den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten. Ämnet bör också kunna tillgodogöras av kroppen. Dessutom bör vid behov en betydande mängd av det ämne som skall ge den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten kunna erhållas från en sådan mängd av livsmedlet som rimligtvis kommer att konsumeras. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa att påståendena är sanningsenliga måste det ämne som påståendet hänför sig till förekomma i tillräckligt stora mängder i slutprodukten, eller ämnet måste saknas eller förekomma i lämpligen minskad mängd, för att ge upphov till den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten. Ämnet bör också kunna tillgodogöras av kroppen. Dessutom bör vid behov en betydande mängd av det ämne som skall ge den påstådda näringsmässiga eller fysiologiska effekten kunna erhållas från en sådan mängd av livsmedlet som rimligtvis kommer att konsumeras.

| (16) | Det är viktigt att påståenden om livsmedel kan förstås av konsumenten och det är lämpligt att skydda alla konsumenter från vilseledande påståenden. Efter antagandet av rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om vilseledande och jämförande reklam (7) har Europeiska gemenskapernas domstol vid avgöranden som rört reklam emellertid funnit det nödvändigt att bedöma deras inverkan på en tänkt typisk konsument. I enlighet med proportionalitetsprincipen, och för att de skyddsåtgärder som förordningen innebär faktiskt skall kunna förverkligas, utgår denna förordning som riktmärke från en genomsnittskonsument som är skäligen välinformerad samt skäligen uppmärksam och upplyst med beaktande av sociala, kulturella och språkliga faktorer i enlighet med domstolens tolkning, men förordningen innehåller också bestämmelser för att förhindra exploatering av konsumenter vars egenskaper gör dem särskilt sårbara för vilseledande påståenden. Om ett påstående är särskilt riktat till en viss konsumentgrupp, exempelvis barn, är det önskvärt att påståendets inverkan bedöms ur ett perspektiv som är representativt för den genomsnittliga medlemmen i denna grupp. Metoden med användning av en genomsnittskonsument är inte en statistisk metod. De nationella domstolarna och myndigheterna måste använda sitt eget omdöme, med beaktande av domstolens rättspraxis, när de fastställer genomsnittskonsumentens typiska reaktion i ett givet fall. |
| --- | --- |

(16)

Det är viktigt att påståenden om livsmedel kan förstås av konsumenten och det är lämpligt att skydda alla konsumenter från vilseledande påståenden. Efter antagandet av rådets direktiv 84/450/EEG av den 10 september 1984 om vilseledande och jämförande reklam (7) har Europeiska gemenskapernas domstol vid avgöranden som rört reklam emellertid funnit det nödvändigt att bedöma deras inverkan på en tänkt typisk konsument. I enlighet med proportionalitetsprincipen, och för att de skyddsåtgärder som förordningen innebär faktiskt skall kunna förverkligas, utgår denna förordning som riktmärke från en genomsnittskonsument som är skäligen välinformerad samt skäligen uppmärksam och upplyst med beaktande av sociala, kulturella och språkliga faktorer i enlighet med domstolens tolkning, men förordningen innehåller också bestämmelser för att förhindra exploatering av konsumenter vars egenskaper gör dem särskilt sårbara för vilseledande påståenden. Om ett påstående är särskilt riktat till en viss konsumentgrupp, exempelvis barn, är det önskvärt att påståendets inverkan bedöms ur ett perspektiv som är representativt för den genomsnittliga medlemmen i denna grupp. Metoden med användning av en genomsnittskonsument är inte en statistisk metod. De nationella domstolarna och myndigheterna måste använda sitt eget omdöme, med beaktande av domstolens rättspraxis, när de fastställer genomsnittskonsumentens typiska reaktion i ett givet fall.

| (17) | Vetenskapliga belägg bör vara den viktigaste aspekten att beakta vid användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden, och de livsmedelsföretagare som använder påståenden bör motivera dem.
  Påståendena bör beläggas vetenskapligt genom att hänsyn tas till alla vetenskapliga fakta som finns att tillgå och att deras bevisvärden vägs mot varandra. |
| --- | --- |

(17)

Vetenskapliga belägg bör vara den viktigaste aspekten att beakta vid användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden, och de livsmedelsföretagare som använder påståenden bör motivera dem.
  Påståendena bör beläggas vetenskapligt genom att hänsyn tas till alla vetenskapliga fakta som finns att tillgå och att deras bevisvärden vägs mot varandra.

| (18) | Ett näringspåstående eller hälsopåstående bör inte göras om det är oförenligt med allmänt vedertagna närings- och hälsoprinciper eller uppmanar till eller tolererar överdriven konsumtion av något livsmedel eller nedvärderar goda kostvanor. |
| --- | --- |

(18)

Ett näringspåstående eller hälsopåstående bör inte göras om det är oförenligt med allmänt vedertagna närings- och hälsoprinciper eller uppmanar till eller tolererar överdriven konsumtion av något livsmedel eller nedvärderar goda kostvanor.

| (19) | Med tanke på att livsmedel med näringspåståenden eller hälsopåståenden har en positiv image och att de potentiellt kan påverka kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma deras totala näringskvalitet. Näringsvärdesdeklarationer bör därför vara obligatoriska och de bör vara utförliga på alla livsmedel som är försedda med hälsopåståenden. |
| --- | --- |

(19)

Med tanke på att livsmedel med näringspåståenden eller hälsopåståenden har en positiv image och att de potentiellt kan påverka kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma deras totala näringskvalitet. Näringsvärdesdeklarationer bör därför vara obligatoriska och de bör vara utförliga på alla livsmedel som är försedda med hälsopåståenden.

| (20) | Allmänna bestämmelser om näringsvärdesdeklaration återfinns i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (8). När ett näringspåstående förekommer i märkning, presentation eller reklam, med undantag för generisk reklam, skall enligt det direktivet näringsvärdesdeklaration vara obligatorisk. När ett näringspåstående görs för sockerarter, mättade fettsyror, kostfiber eller natrium skall den information som lämnas motsvara grupp 2 i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 90/496/EEG. För att uppnå en hög konsumentskyddsnivå bör denna skyldighet att lämna den information som motsvarar grupp 2 också gälla i tillämpliga delar om ett hälsopåstående görs, med undantag för generisk reklam. |
| --- | --- |

(20)

Allmänna bestämmelser om näringsvärdesdeklaration återfinns i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (8). När ett näringspåstående förekommer i märkning, presentation eller reklam, med undantag för generisk reklam, skall enligt det direktivet näringsvärdesdeklaration vara obligatorisk. När ett näringspåstående görs för sockerarter, mättade fettsyror, kostfiber eller natrium skall den information som lämnas motsvara grupp 2 i enlighet med artikel 4.1 i direktiv 90/496/EEG. För att uppnå en hög konsumentskyddsnivå bör denna skyldighet att lämna den information som motsvarar grupp 2 också gälla i tillämpliga delar om ett hälsopåstående görs, med undantag för generisk reklam.

| (21) | En förteckning över tillåtna näringspåståenden och villkoren för användning av dem bör också upprättas, med utgångspunkt i de villkor för användningen av sådana påståenden som man kommit överens om nationellt eller internationellt och som fastställts i gemenskapens lagstiftning. Alla påståenden som anses ha samma innebörd för konsumenten som ett näringspåstående som ingår i den ovannämnda förteckningen bör omfattas av samma villkor för användning som där anges. Exempelvis skall påståenden om tillsatta vitaminer och mineraler, som till exempel ”med ...”, ”återställd ...”, ”tillsatt ... ”eller ”berikad ”omfattas av samma villkor som för påståendet ”källa till ...”. Förteckningen bör uppdateras regelbundet för att beakta den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. När det gäller jämförande påståenden måste det vidare tydligt anges för slutkonsumenten vilka produkter som jämförs med varandra. |
| --- | --- |

(21)

En förteckning över tillåtna näringspåståenden och villkoren för användning av dem bör också upprättas, med utgångspunkt i de villkor för användningen av sådana påståenden som man kommit överens om nationellt eller internationellt och som fastställts i gemenskapens lagstiftning. Alla påståenden som anses ha samma innebörd för konsumenten som ett näringspåstående som ingår i den ovannämnda förteckningen bör omfattas av samma villkor för användning som där anges. Exempelvis skall påståenden om tillsatta vitaminer och mineraler, som till exempel ”med ...”, ”återställd ...”, ”tillsatt ... ”eller ”berikad ”omfattas av samma villkor som för påståendet ”källa till ...”. Förteckningen bör uppdateras regelbundet för att beakta den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. När det gäller jämförande påståenden måste det vidare tydligt anges för slutkonsumenten vilka produkter som jämförs med varandra.

| (22) | Villkor för påståenden som exempelvis ”laktosfri ”eller ”glutenfri ”vilka riktar sig till konsumenter med särskilda störningar bör behandlas i rådets direktiv 89/398/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel (9). I det direktivet föreskrivs dessutom möjligheten att för livsmedel som är avsedda för normal konsumtion ange huruvida de är lämpliga för dessa grupper av konsumenter om livsmedlet uppfyller villkoren för sådana påståenden. Fram till dess att villkoren för sådana påståenden fastställts inom gemenskapen får medlemsstaterna behålla eller anta relevanta nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(22)

Villkor för påståenden som exempelvis ”laktosfri ”eller ”glutenfri ”vilka riktar sig till konsumenter med särskilda störningar bör behandlas i rådets direktiv 89/398/EEG av den 3 maj 1989 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel (9). I det direktivet föreskrivs dessutom möjligheten att för livsmedel som är avsedda för normal konsumtion ange huruvida de är lämpliga för dessa grupper av konsumenter om livsmedlet uppfyller villkoren för sådana påståenden. Fram till dess att villkoren för sådana påståenden fastställts inom gemenskapen får medlemsstaterna behålla eller anta relevanta nationella åtgärder.

| (23) | Hälsopåståenden bör endast godkännas för användning i gemenskapen efter en vetenskaplig bedömning av högsta möjliga standard. För att säkerställa en harmoniserad vetenskaplig bedömning av dessa påståenden bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet göra dessa bedömningar.
  Sökanden kan på begäran få ta del av de handlingar som rör sökanden för att se hur ärendet framskridit. |
| --- | --- |

(23)

Hälsopåståenden bör endast godkännas för användning i gemenskapen efter en vetenskaplig bedömning av högsta möjliga standard. För att säkerställa en harmoniserad vetenskaplig bedömning av dessa påståenden bör Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet göra dessa bedömningar.
  Sökanden kan på begäran få ta del av de handlingar som rör sökanden för att se hur ärendet framskridit.

| (24) | Det finns många andra faktorer än de kostrelaterade som påverkar de psykologiska funktionerna och beteendet. Det är därför mycket komplicerat att informera om dessa funktioner och det är svårt att förmedla ett allsidigt, sanningsenligt och meningsfullt budskap i ett kortfattat påstående som skall användas på märkning och i reklam för livsmedel. Det är därför lämpligt att kräva vetenskapliga belägg för psykologiska och beteenderelaterade påståenden. |
| --- | --- |

(24)

Det finns många andra faktorer än de kostrelaterade som påverkar de psykologiska funktionerna och beteendet. Det är därför mycket komplicerat att informera om dessa funktioner och det är svårt att förmedla ett allsidigt, sanningsenligt och meningsfullt budskap i ett kortfattat påstående som skall användas på märkning och i reklam för livsmedel. Det är därför lämpligt att kräva vetenskapliga belägg för psykologiska och beteenderelaterade påståenden.

| (25) | Mot bakgrund av kommissionens direktiv 96/8/EG av den 26 februari 1996 om livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning (10)
  enligt vilket det är förbjudet att på märkningen och presentationen av samt i reklamen för produkter som omfattas av direktivet ange hur snabbt eller hur mycket man kan gå ner i vikt om man nyttjar dessa produkter, anses det lämpligt att utvidga denna begränsning till samtliga livsmedel. |
| --- | --- |

(25)

Mot bakgrund av kommissionens direktiv 96/8/EG av den 26 februari 1996 om livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning (10)
  enligt vilket det är förbjudet att på märkningen och presentationen av samt i reklamen för produkter som omfattas av direktivet ange hur snabbt eller hur mycket man kan gå ner i vikt om man nyttjar dessa produkter, anses det lämpligt att utvidga denna begränsning till samtliga livsmedel.

| (26) | Andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk
  och barns utveckling och hälsa
  , och som bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, bör genomgå ett annat slags bedömning och godkännande. En gemenskapsförteckning över sådana tillåtna påståenden måste därför antas efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.
  I innovationsfrämjande syfte bör dessutom sådana hälsopåståenden som bygger på nyligen framtagna vetenskapliga fakta genomgå ett påskyndat förfarande för godkännande. |
| --- | --- |

(26)

Andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk
  och barns utveckling och hälsa
  , och som bygger på allmänt vedertagna vetenskapliga fakta, bör genomgå ett annat slags bedömning och godkännande. En gemenskapsförteckning över sådana tillåtna påståenden måste därför antas efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet.
  I innovationsfrämjande syfte bör dessutom sådana hälsopåståenden som bygger på nyligen framtagna vetenskapliga fakta genomgå ett påskyndat förfarande för godkännande.

| (27) | Den förteckning som avses ovan bör alltid vid behov ses över snabbt så att den står i överensstämmelse med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. En sådan översyn är en genomförandeåtgärd av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet. |
| --- | --- |

(27)

Den förteckning som avses ovan bör alltid vid behov ses över snabbt så att den står i överensstämmelse med den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. En sådan översyn är en genomförandeåtgärd av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet.

| (28) | Kosten är en
  av de många faktorer som påverkar uppkomsten av vissa mänskliga sjukdomar. Andra faktorer som ålder, genetiskt anlag, nivån av fysisk aktivitet, bruk av tobak och andra droger, miljöfaktorer och stress kan alla påverka uppkomsten av mänskliga sjukdomar. Särskilda märkningskrav bör därför gälla för påståenden om minskad risk för sjukdom. |
| --- | --- |

(28)

Kosten är en
  av de många faktorer som påverkar uppkomsten av vissa mänskliga sjukdomar. Andra faktorer som ålder, genetiskt anlag, nivån av fysisk aktivitet, bruk av tobak och andra droger, miljöfaktorer och stress kan alla påverka uppkomsten av mänskliga sjukdomar. Särskilda märkningskrav bör därför gälla för påståenden om minskad risk för sjukdom.

| (29) | För att säkerställa att hälsopåståendena är sanningsenliga, tydliga, tillförlitliga och meningsfulla för konsumenternas val av en hälsosam kost bör formuleringen och presentationen av hälsopåståendet beaktas i yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och i
  de
  därpå följande
  förfarandena
  . |
| --- | --- |

(29)

För att säkerställa att hälsopåståendena är sanningsenliga, tydliga, tillförlitliga och meningsfulla för konsumenternas val av en hälsosam kost bör formuleringen och presentationen av hälsopåståendet beaktas i yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och i
  de
  därpå följande
  förfarandena
  .

| (30) | I vissa fall kan enbart vetenskapliga riskbedömningar inte ge all den information som bör ligga till grund för ett beslut om riskhantering. Andra berättigade faktorer av betydelse för den aktuella frågan bör därför beaktas. |
| --- | --- |

(30)

I vissa fall kan enbart vetenskapliga riskbedömningar inte ge all den information som bör ligga till grund för ett beslut om riskhantering. Andra berättigade faktorer av betydelse för den aktuella frågan bör därför beaktas.

| (31) | Av öppenhetsskäl och för att undvika flerdubbla ansökningar om påståenden som redan har bedömts bör ett offentligt register som innehåller förteckningarna över sådana påståenden upprättas och uppdateras av kommissionen. |
| --- | --- |

(31)

Av öppenhetsskäl och för att undvika flerdubbla ansökningar om påståenden som redan har bedömts bör ett offentligt register som innehåller förteckningarna över sådana påståenden upprättas och uppdateras av kommissionen.

| (32) | För att uppmuntra forskning och utveckling inom livsmedelsindustrin är det ändamålsenligt att skydda de investeringar som innovatörer gjort i samband med insamling av information och uppgifter som bildar underlaget för en ansökan enligt denna förordning. Detta skydd bör emellertid begränsas tidsmässigt för att undvika onödig upprepning av undersökningar och försök
  samt för att små och medelstora företag, som sällan har ekonomiska förutsättningar att bedriva forskningsverksamhet, lättare skall få tillgång till påståenden
  . |
| --- | --- |

(32)

För att uppmuntra forskning och utveckling inom livsmedelsindustrin är det ändamålsenligt att skydda de investeringar som innovatörer gjort i samband med insamling av information och uppgifter som bildar underlaget för en ansökan enligt denna förordning. Detta skydd bör emellertid begränsas tidsmässigt för att undvika onödig upprepning av undersökningar och försök
  samt för att små och medelstora företag, som sällan har ekonomiska förutsättningar att bedriva forskningsverksamhet, lättare skall få tillgång till påståenden
  .

| (33) | De små och medelstora företagen tillför den europeiska livsmedelsindustrin ett viktig mervärde i fråga om kvalitet och bevarande av olika kostvanor. För att underlätta tillämpningen av denna förordning bör livsmedelsmyndigheten i rätt tid tillhandahålla lämplig teknisk rådgivning och lämpliga redskap, särskilt för dessa företag. |
| --- | --- |

(33)

De små och medelstora företagen tillför den europeiska livsmedelsindustrin ett viktig mervärde i fråga om kvalitet och bevarande av olika kostvanor. För att underlätta tillämpningen av denna förordning bör livsmedelsmyndigheten i rätt tid tillhandahålla lämplig teknisk rådgivning och lämpliga redskap, särskilt för dessa företag.

| (34) | Eftersom livsmedel som är försedda med påståenden är av en speciell karaktär bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare befogenheter utöver de gängse för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter. |
| --- | --- |

(34)

Eftersom livsmedel som är försedda med påståenden är av en speciell karaktär bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare befogenheter utöver de gängse för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter.

| (35) | Lämpliga övergångsåtgärder för att livsmedelsföretagarna skall kunna anpassa sig till kraven i denna förordning är nödvändiga. |
| --- | --- |

(35)

Lämpliga övergångsåtgärder för att livsmedelsföretagarna skall kunna anpassa sig till kraven i denna förordning är nödvändiga.

| (36) | Eftersom målen för denna förordning, nämligen att säkerställa en väl fungerande inre marknad beträffande näringspåståenden och hälsopåståenden och att samtidigt trygga en hög konsumentskyddsnivå inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(36)

Eftersom målen för denna förordning, nämligen att säkerställa en väl fungerande inre marknad beträffande näringspåståenden och hälsopåståenden och att samtidigt trygga en hög konsumentskyddsnivå inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (37) | De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11). |
| --- | --- |

(37)

De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (11).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Denna förordning harmoniserar de bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar och som gäller näringspåståenden och hälsopåståenden, för att säkerställa en väl fungerande inre marknad och samtidigt en hög konsumentskyddsnivå.

2.   Denna förordning skall tillämpas på näringspåståenden och hälsopåståenden i kommersiella meddelanden, oavsett om dessa är i form av märkning och presentation av eller reklam för livsmedel som skall levereras som sådana till
  slutkonsumenten
  .

Artikel 7 och artikel 10.2 a och b skall inte gälla oförpackade livsmedel (inbegripet färskvaror såsom frukt, grönsaker eller bröd) som säljs till slutkonsumenten eller till storhushåll och inte heller livsmedel som på begäran av köparen förpackas på försäljningsstället eller färdigförpackas för omedelbar försäljning. Nationella föreskrifter får tillämpas intill dess att gemenskapsbestämmelser slutligen antagits i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2.

Den skall också tillämpas på livsmedel avsedda att levereras till restauranger, sjukhus, skolor, serveringar och liknande storhushåll.

3.   Ett sådant varumärke, märkesnamn eller fantasinamn som förekommer i märkningen eller presentationen, eller i reklamen för ett livsmedel som kan tolkas som ett näringspåstående eller ett hälsopåstående får användas utan att genomgå det godkännandeförfarande som föreskrivs i denna förordning under förutsättning att det åtföljs av ett närbesläktat näringspåstående eller hälsopåstående i märkningen, presentationen eller reklamen, som uppfyller bestämmelserna i denna förordning.

4.
     
  För allmänt hållna beskrivningar (beteckningar) som traditionellt har använts för att ange en egenskap hos en kategori av livsmedel eller drycker och skulle kunna antyda en effekt på människors hälsa, får undantag från punkt 3 beviljas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2 på ansökan av de berörda livsmedelsföretagarna. Ansökan skall sändas till den behöriga nationella myndigheten i en medlemsstat, som utan dröjsmål skall vidarebefordra den till kommissionen. Kommissionen skall anta och offentliggöra de föreskrifter som skall gälla för livsmedelsföretagare om hur sådana ansökningar skall göras, för att säkerställa att ansökningarna handläggs på ett sätt som medger insyn och inom skälig tid.

5.   Denna förordning skall inte påverka tillämpningen av följande gemenskapsbestämmelser:

| a) | Direktiv 89/398/EEG och direktiv som antagits
  om specialdestinerade livsmedel
  ; |
| --- | --- |

a)

Direktiv 89/398/EEG och direktiv som antagits
  om specialdestinerade livsmedel
  ;

| b) | Rådets direktiv 80/777/EEG av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (12); |
| --- | --- |

b)

Rådets direktiv 80/777/EEG av den 15 juli 1980 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om utvinning och saluförande av naturliga mineralvatten (12);

| c) | Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (13); |
| --- | --- |

c)

Rådets direktiv 98/83/EG av den 3 november 1998 om kvaliteten på dricksvatten (13);

| d) | Direktiv 2002/46/EG. |
| --- | --- |

d)

Direktiv 2002/46/EG.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning skall

| a) | definitionerna av ”livsmedel”, ”livsmedelsföretagare”, ”utsläppande på marknaden ”och ”slutkonsument ”i artikel 2, artikel 3.3, 3.8 och 3.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (14) gälla, |
| --- | --- |

a)

definitionerna av ”livsmedel”, ”livsmedelsföretagare”, ”utsläppande på marknaden ”och ”slutkonsument ”i artikel 2, artikel 3.3, 3.8 och 3.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (14) gälla,

| b) | definitionen av ”kosttillskott ”i direktiv 2002/46/EG gälla, |
| --- | --- |

b)

definitionen av ”kosttillskott ”i direktiv 2002/46/EG gälla,

| c) | definitionerna av ”näringsvärdesdeklaration”, ”protein”, ”kolhydrater”, ”socker”, ”fett”, ”mättade fettsyror”, ”enkelomättade fettsyror”, ”fleromättade fettsyror”, ”kostfiber ”i direktiv 90/496/EEG gälla, |
| --- | --- |

c)

definitionerna av ”näringsvärdesdeklaration”, ”protein”, ”kolhydrater”, ”socker”, ”fett”, ”mättade fettsyror”, ”enkelomättade fettsyror”, ”fleromättade fettsyror”, ”kostfiber ”i direktiv 90/496/EEG gälla,

| d) | definitionen av ”märkning ”enligt artikel 1.3 a i direktiv 2000/13/EG gälla. |
| --- | --- |

d)

definitionen av ”märkning ”enligt artikel 1.3 a i direktiv 2000/13/EG gälla.

2.   Följande definitioner skall också gälla:

| 1. | ”påstående”: varje budskap eller framställning som inte är obligatorisk enligt gemenskapens eller medlemsstaternas lagstiftning, inbegripet framställningar bestående av bilder, grafiska element eller symboler, oavsett form, och som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

1.

”påstående”: varje budskap eller framställning som inte är obligatorisk enligt gemenskapens eller medlemsstaternas lagstiftning, inbegripet framställningar bestående av bilder, grafiska element eller symboler, oavsett form, och som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda egenskaper.

| 2. | ”näringsämne”: protein, kolhydrater, fett, kostfiber, natrium, vitaminer och mineralämnen som anges i bilagan till direktiv 90/496/EEG samt ämnen som hör till eller utgör beståndsdelar av en av dessa kategorier. |
| --- | --- |

2.

”näringsämne”: protein, kolhydrater, fett, kostfiber, natrium, vitaminer och mineralämnen som anges i bilagan till direktiv 90/496/EEG samt ämnen som hör till eller utgör beståndsdelar av en av dessa kategorier.

| 3. | ”annat ämne”: ett ämne som inte är ett näringsämne men som har näringsmässiga eller fysiologiska effekter. |
| --- | --- |

3.

”annat ämne”: ett ämne som inte är ett näringsämne men som har näringsmässiga eller fysiologiska effekter.

| 4. | ”näringspåstående”: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda gynnsamma näringsmässiga egenskaper på grund av






  a) | den energi (det kalorivärde) det






  i) | ger, |
| --- | --- | --- | --- |

4.

”näringspåstående”: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att ett livsmedel har särskilda gynnsamma näringsmässiga egenskaper på grund av

a)

den energi (det kalorivärde) det

i)

ger,

| ii) | ger i minskad eller ökad grad, eller |
| --- | --- |

ii)

ger i minskad eller ökad grad, eller

| iii) | inte ger, och/eller |
| --- | --- |

iii)

inte ger, och/eller

| b) | de näringsämnen eller andra ämnen det






  i) | innehåller, |
| --- | --- | --- |

b)

de näringsämnen eller andra ämnen det

i)

innehåller,

| ii) | innehåller i minskade eller ökade proportioner, eller |
| --- | --- |

ii)

innehåller i minskade eller ökade proportioner, eller

| iii) | inte innehåller. |
| --- | --- |

iii)

inte innehåller.

| 5. | ”hälsopåstående”: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att det finns ett samband mellan en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller en av dess beståndsdelar och hälsa. |
| --- | --- |

5.

”hälsopåstående”: varje påstående som anger, låter förstå eller antyder att det finns ett samband mellan en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller en av dess beståndsdelar och hälsa.

| 6. | ”påstående om minskad sjukdomsrisk”: varje hälsopåstående som anger, låter förstå eller antyder att konsumtion av en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller av en av dess beståndsdelar väsentligt minskar en riskfaktor för utveckling av sjukdom hos människor. |
| --- | --- |

6.

”påstående om minskad sjukdomsrisk”: varje hälsopåstående som anger, låter förstå eller antyder att konsumtion av en kategori av livsmedel, ett livsmedel eller av en av dess beståndsdelar väsentligt minskar en riskfaktor för utveckling av sjukdom hos människor.

| 7. | ”livsmedelsmyndigheten”: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002. |
| --- | --- |

7.

”livsmedelsmyndigheten”: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet som inrättats genom förordning (EG) nr 178/2002.

KAPITEL II

ALLMÄNNA PRINCIPER

Artikel 3

Allmänna principer som gäller samtliga påståenden

Näringspåståenden och hälsopåståenden får användas på märkning och presentation av och i reklam för livsmedel som släpps ut på marknaden i gemenskapen endast om de är förenliga med bestämmelserna i denna förordning.

Utan att det påverkar bestämmelserna i direktiven 2000/13/EG och 84/450/EEG skall användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden inte

| a) | vara felaktig, tvetydig eller vilseledande, |
| --- | --- |

a)

vara felaktig, tvetydig eller vilseledande,

| b) | föranleda tvivel om andra livsmedels säkerhet och/eller näringsmässiga lämplighet, |
| --- | --- |

b)

föranleda tvivel om andra livsmedels säkerhet och/eller näringsmässiga lämplighet,

| c) | uppmuntra eller överse med överkonsumtion av ett livsmedel, |
| --- | --- |

c)

uppmuntra eller överse med överkonsumtion av ett livsmedel,

| d) | ange, låta förstå eller antyda att en balanserad och varierad kost inte kan ge lämpliga mängder av näringsämnen i allmänhet. Undantag för näringsämnen där tillräckliga mängder inte kan fås genom en balanserad och varierad kost, liksom tillämpningsvillkor för dessa, får antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2, med beaktande av särskilda omständigheter i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

d)

ange, låta förstå eller antyda att en balanserad och varierad kost inte kan ge lämpliga mängder av näringsämnen i allmänhet. Undantag för näringsämnen där tillräckliga mängder inte kan fås genom en balanserad och varierad kost, liksom tillämpningsvillkor för dessa, får antas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2, med beaktande av särskilda omständigheter i medlemsstaterna,

| e) | hänvisa till förändringar av de fysiologiska funktionerna, varken genom texten eller framställningar i form av bilder, grafiska element eller symboler som skulle kunna ge upphov till eller utnyttja rädsla hos konsumenterna. |
| --- | --- |

e)

hänvisa till förändringar av de fysiologiska funktionerna, varken genom texten eller framställningar i form av bilder, grafiska element eller symboler som skulle kunna ge upphov till eller utnyttja rädsla hos konsumenterna.

Artikel 4

Villkor för användningen av näringspåståenden och hälsopåståenden

1.   Senast ... (15) skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, fastställa särskilda näringsprofiler
  och undantag
  som
  livsmedel eller vissa kategorier av livsmedel måste uppfylla för att förses med
  näringspåståenden
  eller
  hälsopåståenden
  och villkoren för användningen av näringspåståenden eller hälsopåståenden om livsmedel eller kategorier av livsmedel med hänsyn tagen till näringsprofilerna
  .

Näringsprofilerna
  för livsmedel och/eller vissa kategorier av
  livsmedel skall
  fastställas med beaktande särskilt av

| a) | kvantiteterna av vissa näringsämnen och andra ämnen i livsmedlet, exempelvis fett, mättade fettsyror, transfettsyror, sockerarter och salt/natrium, |
| --- | --- |

a)

kvantiteterna av vissa näringsämnen och andra ämnen i livsmedlet, exempelvis fett, mättade fettsyror, transfettsyror, sockerarter och salt/natrium,

| b) | livsmedlets (eller livsmedelskategoriernas) roll och betydelse i
  och bidrag till
  kosten för befolkningen i allmänhet eller, i förekommande fall, för vissa riskgrupper, inbegripet barn, |
| --- | --- |

b)

livsmedlets (eller livsmedelskategoriernas) roll och betydelse i
  och bidrag till
  kosten för befolkningen i allmänhet eller, i förekommande fall, för vissa riskgrupper, inbegripet barn,

| c) | livsmedlets totala näringssammansättning och förekomsten av näringsämnen som vetenskapligt erkänts ha en hälsoeffekt. |
| --- | --- |

c)

livsmedlets totala näringssammansättning och förekomsten av näringsämnen som vetenskapligt erkänts ha en hälsoeffekt.

Näringsprofilerna skall grundas på vetenskapliga rön om kost och näring och deras förhållande till hälsa.

När näringsprofilerna fastställs skall kommissionen uppmana livsmedelsmyndigheten att inom 12 månader avge lämpliga vetenskapliga utlåtanden, särskilt inriktade på

| i) | huruvida profiler bör fastställas för livsmedel i allmänhet och/eller för livsmedelskategorier, |
| --- | --- |

i)

huruvida profiler bör fastställas för livsmedel i allmänhet och/eller för livsmedelskategorier,

| ii) | valet av och avvägningen mellan näringsämnen som skall beaktas, |
| --- | --- |

ii)

valet av och avvägningen mellan näringsämnen som skall beaktas,

| iii) | valet av referensmängd/utgångspunkt för profiler, |
| --- | --- |

iii)

valet av referensmängd/utgångspunkt för profiler,

| iv) | tillvägagångssättet för beräkningen av profilerna, och |
| --- | --- |

iv)

tillvägagångssättet för beräkningen av profilerna, och

| v) | genomförbarhet och
  utprovning av ett förslag till system. |
| --- | --- |

v)

genomförbarhet och
  utprovning av ett förslag till system.

När näringsprofilerna fastställs skall kommissionen samråda med berörda parter, särskilt livsmedelsföretagare och konsumentgrupper.

Näringsprofilerna och villkoren för deras användning skall
  , efter samråd med de berörda parterna och framför allt livsmedelsföretagare och konsumentgrupper,
  uppdateras för att ta hänsyn till den relevanta utvecklingen på det vetenskapliga området i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2.

2.   Genom undantag från punkt 1 skall näringspåståenden

| a) | som gäller en minskad mängd fett, mättade fettsyror, transfettsyror, socker och salt/natrium vara tillåtna utan hänvisning till en profil för det (de) särskilda näringsämne(n) som påståendet gäller, under förutsättning att de är förenliga med villkoren i denna förordning
  , |
| --- | --- |

a)

som gäller en minskad mängd fett, mättade fettsyror, transfettsyror, socker och salt/natrium vara tillåtna utan hänvisning till en profil för det (de) särskilda näringsämne(n) som påståendet gäller, under förutsättning att de är förenliga med villkoren i denna förordning
  ,

| b) | vara tillåtna i de fall då ett enskilt näringsämne överskrider näringsprofilen, förutsatt att uppgifter om detta näringsämne finns angivna i omedelbar anslutning till påståendet samt på samma sida som detta och lika tydligt som påståendet. Uppgifterna skall vara utformade på följande sätt: ”Hög halt av [

   (16)

  ]”. |
| --- | --- |

b)

vara tillåtna i de fall då ett enskilt näringsämne överskrider näringsprofilen, förutsatt att uppgifter om detta näringsämne finns angivna i omedelbar anslutning till påståendet samt på samma sida som detta och lika tydligt som påståendet. Uppgifterna skall vara utformade på följande sätt: ”Hög halt av [

   (16)

  ]”.

3.   Drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol skall inte förses med hälsopåståenden.

Näringspåståenden
  om drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol är tillåtna endast om de handlar om låga alkoholhalter eller
  reducerad alkoholhalt eller energihalt.

4.   Om det inte finns några särskilda gemenskapsbestämmelser om näringspåståenden som gäller
  låga alkoholhalter eller
  minskad halt eller avsaknad av alkohol eller energi i drycker som normalt innehåller alkohol, får sådana nationella bestämmelser tillämpas i enlighet med fördraget.

5.   Andra livsmedel eller kategorier av livsmedel än de som avses i punkt 3, för vilka näringspåståenden och hälsopåståenden skall begränsas eller förbjudas, får fastställas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2 och med beaktande av forskningsresultat.

Artikel 5

Allmänna villkor

1.   Det skall vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden endast om följande villkor uppfylls:

| a) | Det har visats att förekomsten, avsaknaden eller den reducerade mängden i ett livsmedel eller en livsmedelskategori av ett näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt, vilket har fastställts av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  . |
| --- | --- |

a)

Det har visats att förekomsten, avsaknaden eller den reducerade mängden i ett livsmedel eller en livsmedelskategori av ett näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, har en gynnsam näringsmässig eller fysiologisk effekt, vilket har fastställts av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  .

| b) | Det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller






  i) | ingår i slutprodukten i betydande mängd i enlighet med vad som fastställs i gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, i en mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har bekräftats av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  , eller |
| --- | --- | --- |

b)

Det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller

i)

ingår i slutprodukten i betydande mängd i enlighet med vad som fastställs i gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, i en mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har bekräftats av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  , eller

| ii) | ingår inte eller ingår i minskad mängd vilket kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som anges, vilket har fastställts av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  . |
| --- | --- |

ii)

ingår inte eller ingår i minskad mängd vilket kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som anges, vilket har fastställts av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  .

| c) | I tillämpliga fall, det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller föreligger i en form som kan tillgodogöras av kroppen. |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, det näringsämne eller varje annat ämne som påståendet gäller föreligger i en form som kan tillgodogöras av kroppen.

| d) | Den mängd av produkten som rimligtvis kommer att konsumeras ger en betydande mängd av det näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, i enlighet med gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, en betydande mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har fastställts av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  . |
| --- | --- |

d)

Den mängd av produkten som rimligtvis kommer att konsumeras ger en betydande mängd av det näringsämne eller något annat ämne som påståendet gäller, i enlighet med gemenskapens lagstiftning eller, om sådana bestämmelser inte finns, en betydande mängd som kommer att ge den näringsmässiga eller fysiologiska effekt som påstås, vilket har fastställts av allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  .

| e) | De är förenliga med de särskilda villkor som anges i kapitel III eller kapitel IV, allt efter omständigheterna. |
| --- | --- |

e)

De är förenliga med de särskilda villkor som anges i kapitel III eller kapitel IV, allt efter omständigheterna.

2.   Det skall endast vara tillåtet att använda näringspåståenden och hälsopåståenden om genomsnittskonsumenten kan förväntas förstå de gynnsamma effekter som anges i påståendet.

3.   Näringspåståenden och hälsopåståenden skall gälla livsmedel som är färdiga för konsumtion enligt tillverkarens anvisningar.

Artikel 6

Vetenskapliga belägg för påståenden

1.   Näringspåståenden och hälsopåståenden skall grundas på och dokumenteras med hjälp av allmänt vedertagna vetenskapliga
  forskningsresultat
  .

2.   En livsmedelsföretagare som gör ett näringspåstående eller hälsopåstående skall motivera användningen av påståendet.

3.   De behöriga myndigheterna i medlemsstaten får begära att en livsmedelsföretagare eller en person som släpper ut en produkt på marknaden lägger fram all relevant dokumentation och alla relevanta uppgifter som bekräftar överensstämmelsen med denna förordning.

Artikel 7

Information om näringsvärdet

Skyldigheten och de närmare föreskrifterna om att lämna information i enlighet med direktiv 90/496/EEG, när ett näringspåstående görs, skall gälla i tillämpliga delar om det görs ett hälsopåstående, med undantag för allmänt hållen reklam. Den information som skall lämnas skall dock bestå av information i grupp 2, i enlighet med definitionen i artikel 4.1 i direktiv 90/496/EEG.

Dessutom skall, beroende på omständigheterna i det enskilda fallet, mängderna av det eller de ämne(n) som ett näringspåstående eller hälsopåstående gäller, om de inte ingår i näringsvärdesdeklarationen, anges inom samma synfält som näringsvärdesdeklarationen och uttryckas i enlighet med artikel 6 i direktiv 90/496/EEG.

När det gäller kosttillskott skall näringsvärdesdeklarationen lämnas i enlighet med artikel 8 i direktiv 2002/46/EG.

KAPITEL III

NÄRINGSPÅSTÅENDEN

Artikel 8

Särskilda villkor

1.   Näringspåståenden skall endast tillåtas om de är förtecknade i bilagan och överensstämmer med villkoren i denna förordning.

2.   Ändringar av bilagan skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2 och i lämpliga fall efter samråd med livsmedelsmyndigheten.
  Kommissionen skall, i förekommande fall, samråda med berörda parter, framför allt livsmedelsföretagare och konsumentgrupper, för att utvärdera hur ifrågavarande påståenden uppfattas och förstås.

Artikel 9

Jämförande påståenden

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 84/450/EEG får en jämförelse endast göras mellan livsmedel inom samma kategori, med beaktande av ett urval livsmedel inom denna kategori. Skillnaden i mängd av ett näringsämne och/eller i energivärde skall anges, och jämförelsen skall gälla samma mängd livsmedel.

2.   Jämförande näringspåståenden skall jämföra sammansättningen av livsmedlet i fråga med sammansättningen av ett urval livsmedel i samma kategori, som inte får förses med ett påstående, inbegripet livsmedel av andra varumärken.

KAPITEL IV

HÄLSOPÅSTÅENDEN

Artikel 10

Särskilda villkor

1.   Hälsopåståenden skall förbjudas om de inte uppfyller de allmänna kraven i kapitel II och de särskilda kraven i detta kapitel samt är godkända i enlighet med denna förordning och ingår i de förteckningar över godkända påståenden som föreskrivs i artiklarna 13 och 14.

2.   Hälsopåståenden skall endast tillåtas om följande uppgifter anges i märkningen, eller om ingen sådan märkning finns, i presentationen och reklamen:

| a) | Ett uttalande om vikten av en mångsidig och balanserad kost och en hälsosam livsstil. |
| --- | --- |

a)

Ett uttalande om vikten av en mångsidig och balanserad kost och en hälsosam livsstil.

| b) | Den mängd livsmedel och de konsumtionsvanor som krävs för att den påstådda gynnsamma effekten skall uppnås. |
| --- | --- |

b)

Den mängd livsmedel och de konsumtionsvanor som krävs för att den påstådda gynnsamma effekten skall uppnås.

| c) | I tillämpliga fall, ett konstaterande riktat till personer som bör undvika att använda produkten, och |
| --- | --- |

c)

I tillämpliga fall, ett konstaterande riktat till personer som bör undvika att använda produkten, och

| d) | en lämplig varning i fråga om produkter som vid överdriven konsumtion kan utgöra en hälsorisk. |
| --- | --- |

d)

en lämplig varning i fråga om produkter som vid överdriven konsumtion kan utgöra en hälsorisk.

3.   Hänvisningar till näringsämnets eller livsmedlets allmänna, ospecifika gynnsamma inverkan på allmän hälsa eller hälsorelaterat välbefinnande får göras endast om de åtföljs av ett bestämt hälsopåstående som ingår i de förteckningar som föreskrivs i artiklarna 13 eller 14.

4.   Vid behov skall riktlinjer för genomförande av denna artikel antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, och, om det är nödvändigt, i samråd med berörda parter, särskilt livsmedelsföretagare och konsumentgrupper.

Artikel 11

Nationella läkarsällskap och välgörenhetsorganisationer med hälsoanknytning

Om det inte finns särskilda gemenskapsbestämmelser om rekommendationer eller stöd från nationella
  sammanslutningar av fackmän inom hälsovården eller inom området närings- och kostfrågor
  och välgörenhetsorganisationer med hälsoanknytning, får relevanta nationella bestämmelser i frågan tillämpas i överensstämmelse med bestämmelserna i fördraget.

Artikel 12

Restriktioner för användningen av vissa hälsopåståenden

Följande hälsopåståenden skall inte vara tillåtna:

| a) | Påståenden som låter förstå att hälsan skulle kunna påverkas om man inte konsumerar livsmedlet. |
| --- | --- |

a)

Påståenden som låter förstå att hälsan skulle kunna påverkas om man inte konsumerar livsmedlet.

| b) | Påståenden som hänvisar till hur snabbt eller hur mycket man kan gå ner i vikt. |
| --- | --- |

b)

Påståenden som hänvisar till hur snabbt eller hur mycket man kan gå ner i vikt.

| c) | Påståenden som hänvisar till rekommendationer av enskilda läkare eller yrkesverksamma personer på hälsoområdet och andra sammanslutningar som inte avses i artikel 11. |
| --- | --- |

c)

Påståenden som hänvisar till rekommendationer av enskilda läkare eller yrkesverksamma personer på hälsoområdet och andra sammanslutningar som inte avses i artikel 11.

Artikel 13

Andra hälsopåståenden än sådana som avser minskad sjukdomsrisk
  och barns utveckling och hälsa

1.   Hälsopåståenden, som beskriver eller hänvisar till

| a) | ett näringsämnes eller annat ämnes betydelse för kroppens tillväxt, utveckling och funktioner, eller |
| --- | --- |

a)

ett näringsämnes eller annat ämnes betydelse för kroppens tillväxt, utveckling och funktioner, eller

| b) | psykologiska och beteenderelaterade funktioner, eller |
| --- | --- |

b)

psykologiska och beteenderelaterade funktioner, eller

| c) | bantning eller viktkontroll eller nedsatt hungerkänsla eller ökad mättnadskänsla, eller en minskning av kostens energiinnehåll, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/8/EG, |
| --- | --- |

c)

bantning eller viktkontroll eller nedsatt hungerkänsla eller ökad mättnadskänsla, eller en minskning av kostens energiinnehåll, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv 96/8/EG,

och som
  anges i
  den förteckning som avses i punkt 3, får göras utan att genomgå
  de förfaranden
  som fastställs i artiklarna 15-19, förutsatt att de

| i) | bygger på allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  och |
| --- | --- |

i)

bygger på allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  och

| ii) | förstås väl av genomsnittskonsumenten. |
| --- | --- |

ii)

förstås väl av genomsnittskonsumenten.

2.   Medlemsstaterna skall till kommissionen lämna förteckningar över de påståenden som avses i punkt 1 senast den ... (17) vilka skall åtföljas av de villkor som gäller för dessa och av hänvisningar till relevant vetenskaplig motivering.

3.   Efter samråd med livsmedelsmyndigheten skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, anta en gemenskapsförteckning över de tillåtna påståenden som avses i punkt 1, och alla nödvändiga villkor för att använda sig av dessa påståenden senast den ... (18).

4.   Varje ändring av den förteckning som avses i punkt 3 som grundar sig på allmänt vedertagna
  forskningsresultat
  skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, efter samråd med livsmedelsmyndigheten, antingen på kommissionens eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat.

5.   Varje tillägg av påståenden till den förteckning som avses i punkt 3, vilka grundar sig på nyligen framtagna
  forskningsresultat
  och/eller som innehåller en begäran om skydd av äganderättsligt skyddade data, skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i
  artikel 18, bortsett från påståenden om barns utveckling och hälsa, vilka skall godkännas i enlighet med det förfarande som fastställs i artiklarna 15, 16, 17 och 19
  .

Artikel 14

Påståenden om minskad sjukdomsrisk
  och påståenden om barns utveckling och hälsa

1.   Trots vad som sägs i artikel 2.1 b i direktiv 2000/13/EG får påståenden om minskad sjukdomsrisk
  och påståenden om barns utveckling och hälsa
  göras om de har godkänts i enlighet med det förfarande som avses i
  artiklarna 15, 16, 17 och 19
  i denna förordning för att tas upp i en gemenskapsförteckning över sådana tillåtna påståenden tillsammans med alla nödvändiga villkor för användning av dessa påståenden.

2.   Utöver de allmänna bestämmelser som fastställs i denna förordning och de särskilda bestämmelserna i punkt 1, skall märkningen, eller om ingen sådan märkning finns, presentationen eller reklamen i fråga om påståenden om minskad sjukdomsrisk också innehålla ett uttalande om att en mängd riskfaktorer finns för den sjukdom som påståendet avser och att en ändring av en av dessa riskfaktorer kan, men inte behöver, ha en positiv effekt.

Artikel 15

Ansökan om godkännande

1.   När det hänvisas till denna artikel skall en ansökan om tillstånd lämnas in i enlighet med följande punkter.

2.   Ansökan skall skickas in till den nationella behöriga myndigheten i en medlemsstat.

| a) | Den nationella behöriga myndigheten skall göra följande:






  i) | Skriftligt bekräfta att ansökan tagits emot inom 14 dagar från mottagandet. I meddelandet skall dagen för mottagande av ansökan anges. |
| --- | --- | --- |

a)

Den nationella behöriga myndigheten skall göra följande:

i)

Skriftligt bekräfta att ansökan tagits emot inom 14 dagar från mottagandet. I meddelandet skall dagen för mottagande av ansökan anges.

| ii) | Utan dröjsmål underrätta livsmedelsmyndigheten. |
| --- | --- |

ii)

Utan dröjsmål underrätta livsmedelsmyndigheten.

| iii) | Ge livsmedelsmyndigheten tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in. |
| --- | --- |

iii)

Ge livsmedelsmyndigheten tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in.

| b) | Livsmedelsmyndigheten skall göra följande:






  i) | Utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om ansökan, samt ge dem tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in. |
| --- | --- | --- |

b)

Livsmedelsmyndigheten skall göra följande:

i)

Utan dröjsmål underrätta de övriga medlemsstaterna och kommissionen om ansökan, samt ge dem tillgång till ansökan och all kompletterande information som sökanden lämnat in.

| ii) | Ge allmänheten tillgång till den sammanfattning av ansökan som nämns i punkt 3 g. |
| --- | --- |

ii)

Ge allmänheten tillgång till den sammanfattning av ansökan som nämns i punkt 3 g.

3.   Ansökan skall inbegripa följande:

| a) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn och adress.

| b) | Det näringsämne eller andra ämne, livsmedel eller den kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och de särskilda egenskaperna i fråga. |
| --- | --- |

b)

Det näringsämne eller andra ämne, livsmedel eller den kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och de särskilda egenskaperna i fråga.

| c) | En kopia av de undersökningar, inbegripet oberoende fackgranskade undersökningar, om sådana finns, som utförts när det gäller hälsopåståendet samt allt annat material som är tillgängligt och som kan påvisa att hälsopåståendet är förenligt med de kriterier som anges i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

En kopia av de undersökningar, inbegripet oberoende fackgranskade undersökningar, om sådana finns, som utförts när det gäller hälsopåståendet samt allt annat material som är tillgängligt och som kan påvisa att hälsopåståendet är förenligt med de kriterier som anges i denna förordning.

| d) | I förekommande fall, angivande av de data som skall betraktas som äganderättsligt skyddade åtföljt av en verifierbar motivering. |
| --- | --- |

d)

I förekommande fall, angivande av de data som skall betraktas som äganderättsligt skyddade åtföljt av en verifierbar motivering.

| e) | En kopia av övriga vetenskapliga undersökningar som är relevanta för hälsopåståendet. |
| --- | --- |

e)

En kopia av övriga vetenskapliga undersökningar som är relevanta för hälsopåståendet.

| f) | Ett förslag till formulering av det hälsopåstående som ansökan om godkännande gäller samt, i tillämpliga fall, av särskilda villkor för användningen. |
| --- | --- |

f)

Ett förslag till formulering av det hälsopåstående som ansökan om godkännande gäller samt, i tillämpliga fall, av särskilda villkor för användningen.

| g) | En sammanfattning av ansökan. |
| --- | --- |

g)

En sammanfattning av ansökan.

4.   Efter att först ha samrått med livsmedelsmyndigheten skall kommissionen i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2 fastställa genomförandebestämmelserna för tillämpningen av denna artikel, inbegripet bestämmelser om hur ansökan skall utarbetas och läggas fram.

5.   
  För att hjälpa livsmedelsföretagare, särskilt små och medelstora företag, att förbereda ansökningar för vetenskaplig bedömning
  skall
  kommissionen i nära samarbete med

  livsmedelsmyndigheten

  tillhandahålla lämplig teknisk rådgivning och lämpliga redskap
  för att hjälpa
  dem
  att utarbeta och lägga fram ansökan.

Artikel 16

Livsmedelsmyndighetens yttrande

1.   Livsmedelsmyndigheten

  skall avge
  sitt yttrande inom
  fem månader
  från den dag då en giltig ansökan togs
  emot. Om
  livsmedelsmyndigheten begär att sökanden lämnar kompletterande uppgifter i enlighet med punkt 2
  skall denna tidsfrist förlängas med högst två månader, räknat från det datum då de uppgifter som inbegärts från sökanden mottagits
  .

2.   Livsmedelsmyndigheten, eller en nationell behörig myndighet genom livsmedelsmyndighetens förmedling, får vid behov begära att sökanden kompletterar uppgifterna i ansökan inom en fastställd tidsfrist.

3.   För att utarbeta sitt yttrande skall livsmedelsmyndigheten

  kontrollera

| a) | att hälsopåståendet
  kan styrkas med vetenskapliga fakta, |
| --- | --- |

a)

att hälsopåståendet
  kan styrkas med vetenskapliga fakta,

| b) | att
  formuleringen av hälsopåståendet uppfyller de kriterier som fastställs i denna
  förordning
  . |
| --- | --- |

b)

att
  formuleringen av hälsopåståendet uppfyller de kriterier som fastställs i denna
  förordning
  .

4.   Om yttrandet om godkännande av hälsopåståendet är positivt, skall yttrandet innehålla följande uppgifter:

| a) | Sökandens namn och adress. |
| --- | --- |

a)

Sökandens namn och adress.

| b) | Det näringsämne eller annat ämne, livsmedel eller kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och dess särskilda egenskaper. |
| --- | --- |

b)

Det näringsämne eller annat ämne, livsmedel eller kategori av livsmedel som hälsopåståendet gäller och dess särskilda egenskaper.

| c) | Ett förslag till formulering
  av hälsopåståendet samt, i tillämpliga fall, särskilda villkor för användningen. |
| --- | --- |

c)

Ett förslag till formulering
  av hälsopåståendet samt, i tillämpliga fall, särskilda villkor för användningen.

| d) | I tillämpliga fall, villkoren eller begränsningarna för användning av livsmedlet och/eller ett kompletterande uttalande eller en varning som bör förekomma tillsammans med hälsopåståendet på etiketten och i reklamen. |
| --- | --- |

d)

I tillämpliga fall, villkoren eller begränsningarna för användning av livsmedlet och/eller ett kompletterande uttalande eller en varning som bör förekomma tillsammans med hälsopåståendet på etiketten och i reklamen.

5.   Livsmedelsmyndigheten skall skicka sitt yttrande till kommissionen, medlemsstaterna och sökanden med en rapport som beskriver dess bedömning av hälsopåståendet och anger skälen för sitt yttrande samt de uppgifter som yttrandet grundar sig på.

6.   Livsmedelsmyndigheten skall i överensstämmelse med artikel 38.1 i förordning (EG) nr 178/2002 offentliggöra sitt yttrande.

Sökanden eller allmänheten får lämna synpunkter till kommissionen inom 30 dagar från detta offentliggörande.

Artikel 17

Godkännande från gemenskapen

1.   Kommissionen skall, inom
  två månader
  från att den har fått livsmedelsmyndighetens yttrande, till den kommitté som avses i artikel 23.2 lämna ett förslag till beslut om förteckningarna över tillåtna hälsopåståenden, med beaktande av livsmedelsmyndighetens yttrande, alla tillämpliga bestämmelser i gemenskapslagstiftningen och övriga berättigade faktorer som är relevanta för det ärende som behandlas. Om förslaget till beslut inte överensstämmer med livsmedelsmyndighetens yttrande, skall kommissionen motivera avvikelserna.

2.   Alla förslag till beslut om ändring av förteckningarna över tillåtna hälsopåståenden skall innehålla de uppgifter som anges i artikel 16.4.

3.   Ett slutligt beslut om ansökan skall antas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2.

4.   Kommissionen skall utan dröjsmål underrätta sökanden om beslutet och offentliggöra uppgifter om beslutet i Europeiska unionens officiella tidning.

5.   Sådana hälsopåståenden som är upptagna i de förteckningar som avses i artiklarna 13 och 14 får, i överensstämmelse med de villkor som de omfattas av, användas av alla livsmedelsföretagare såvida användningen av dem inte är begränsad i enlighet med bestämmelserna i artikel 21.

6.   Att godkännande beviljats skall inte minska någon livsmedelsföretagares allmänna civilrättsliga och straffrättsliga ansvar med avseende på det berörda livsmedlet.

Artikel 18

Påståenden som avses i artikel 13.5

1.
     
  Livsmedelsföretagare som avser att använda ett hälsopåstående som inte ingår i den förteckning som skall antas enligt artikel 13.3 får ansöka om att påståendet införs i denna förteckning.

2.
     
  Ansökan om ett sådant införande skall lämnas till den nationella behöriga myndigheten i en medlemsstat som skriftligt skall bekräfta att ansökan tagits emot inom 14 dagar från mottagandet. I meddelandet skall dagen för mottagande av ansökan anges. Ansökan skall innehålla de uppgifter som skall lämnas i enlighet med artikel 15.3 och skälen för begäran.

3.
     
  En giltig ansökan, som överensstämmer med den vägledning som avses i artikel 15.5, och all annan information som sökanden lämnar in skall utan dröjsmål skickas till livsmedelsmyndigheten för en vetenskaplig bedömning liksom till kommissionen och medlemsstaterna för kännedom. Livsmedelsmyndigheten skall avge sitt yttrande inom fem månader från den dag då begäran togs emot. Denna tidsfrist får förlängas med upp till en månad om livsmedelsmyndigheten anser det nödvändigt att be sökanden om kompletterande uppgifter. I sådant fall skall sökanden lämna in den begärda informationen inom 15 dagar från den dag då livsmedelsmyndighetens begäran togs emot.

Det förfarande som fastställs i artikel 16.3 a, 16.3 b, 16.5 och 16.6 skall gälla i tillämpliga delar.

4.
     
  Om livsmedelsmyndigheten efter en vetenskaplig bedömning avger ett yttrande som stöder att påståendet införs i den förteckning som avses i artikel 13.3. skall kommissionen efter att ha hört medlemsstaterna och inom två månader från det att livsmedelsmyndighetens yttrande togs emot fatta ett beslut om ansökan, med beaktande av livsmedelsmyndighetens yttrande, relevanta bestämmelser i gemenskapslagstiftningen och andra legitima faktorer av relevans för ärendet i fråga.

Om livsmedelsmyndigheten avger ett yttrande som inte stöder att påståendet införs i denna förteckning skall ett beslut om ansökan fattas i enlighet med förfarandet i artikel 25.2.

Artikel 19

Ändring samt tillfällig och permanent indragning av godkännanden

1.   Sökanden/användaren av ett påstående som är upptaget på en av de förteckningar som avses i artiklarna 13 och 14 får ansöka om en ändring av förteckningen. Förfarandena enligt artikel 15–18 skall tillämpas i relevanta delar.

2.   Livsmedelsmyndigheten skall på eget initiativ eller på begäran av en medlemsstat eller av kommissionen avge ett yttrande om huruvida ett hälsopåstående som är upptaget på de förteckningar som avses i artiklarna 13 och 14 fortfarande uppfyller de krav som fastställs i denna förordning.

Den skall genast sända sitt yttrande till kommissionen, medlemsstaterna och, i förekommande fall, den sökande för vilken godkännandet att använda påståendet i fråga ursprungligen beviljades. Livsmedelsmyndigheten skall, i enlighet med artikel 38.1 i förordning (EG) nr 178/2002, offentliggöra sitt yttrande.

Sökanden/användaren och allmänheten får lämna synpunkter till kommissionen inom 30 dagar från detta offentliggörande.

Kommissionen skall så snart som möjligt granska livsmedelsmyndighetens yttrande och eventuella synpunkter som kommit in. Om så är lämpligt skall godkännandet ändras eller tillfälligt eller permanent dras in i enlighet med de förfaranden som fastställs i artiklarna 17 och 18.

KAPITEL V

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 20

Gemenskapsregister

1.   Kommissionen skall skapa och upprätthålla ett register över näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel i gemenskapen, nedan kallat ”registret”.

2.   Registret skall innehålla följande uppgifter:

| a) | Näringspåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i bilagan. |
| --- | --- |

a)

Näringspåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i bilagan.

| b) | Begränsningar som antagits i enlighet med artikel 4.5. |
| --- | --- |

b)

Begränsningar som antagits i enlighet med artikel 4.5.

| c) | De godkända hälsopåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i artiklarna 13.3,
  13.5,
  14.1, 19.2, 21, 24.2 och 28.6 och de nationella åtgärder som avses i artikel 23.3. |
| --- | --- |

c)

De godkända hälsopåståendena och de villkor som gäller för dem och som fastställs i artiklarna 13.3,
  13.5,
  14.1, 19.2, 21, 24.2 och 28.6 och de nationella åtgärder som avses i artikel 23.3.

| d) | En förteckning över hälsopåståenden som inte har godkänts och skälen till att de inte har godkänts. |
| --- | --- |

d)

En förteckning över hälsopåståenden som inte har godkänts och skälen till att de inte har godkänts.

Hälsopåståenden som har godkänts på grundval av äganderättsligt skyddade data skall förtecknas i en separat bilaga till registret, tillsammans med följande information:

| 1. | Det datum då kommissionen godkände hälsopåståendet och namnet på den sökande för vilken godkännandet ursprungligen beviljades. |
| --- | --- |

1.

Det datum då kommissionen godkände hälsopåståendet och namnet på den sökande för vilken godkännandet ursprungligen beviljades.

| 2. | Att kommissionen godkände hälsopåståendet på grundval av äganderättsligt skyddade data. |
| --- | --- |

2.

Att kommissionen godkände hälsopåståendet på grundval av äganderättsligt skyddade data.

| 3. | Att användningen av hälsopåståendet är begränsad om inte en efterföljande sökande får godkännande för påståendet utan att hänvisa till de äganderättsligt skyddade data som den första sökanden lämnat. |
| --- | --- |

3.

Att användningen av hälsopåståendet är begränsad om inte en efterföljande sökande får godkännande för påståendet utan att hänvisa till de äganderättsligt skyddade data som den första sökanden lämnat.

3.   Allmänheten skall ha tillgång till registret.

Artikel 21

Dataskydd

1.   De vetenskapliga data och övrig information som ges i ansökan och som krävs enligt artikel 15.3 får inte användas till förmån för en efterföljande sökande under en 
  femårsperiod
  räknat från dagen för godkännandet, om inte den senare sökanden har kommit överens med den tidigare sökanden om att dessa uppgifter får användas. Detta gäller om

| a) | ifrågavarande vetenskapliga data och övrig information har förklarats äganderättsligt skyddade av den tidigare sökanden när den tidigare ansökan lämnades in, |
| --- | --- |

a)

ifrågavarande vetenskapliga data och övrig information har förklarats äganderättsligt skyddade av den tidigare sökanden när den tidigare ansökan lämnades in,

| b) | den tidigare sökanden hade ensamrätt att använda de äganderättsligt skyddade uppgifterna när den tidigare ansökan lämnades in, samt |
| --- | --- |

b)

den tidigare sökanden hade ensamrätt att använda de äganderättsligt skyddade uppgifterna när den tidigare ansökan lämnades in, samt

| c) | hälsopåståendet inte kunde ha godkänts utan de äganderättsligt skyddade data som lämnats in av den tidigare sökanden. |
| --- | --- |

c)

hälsopåståendet inte kunde ha godkänts utan de äganderättsligt skyddade data som lämnats in av den tidigare sökanden.

2.   Fram till slutet på den
  femårsperiod
  som avses i punkt 1 skall ingen efterföljande sökande ha rätt att hänvisa till data som förklarats äganderättsligt skyddade av en tidigare sökande, om inte först kommissionen fattar ett beslut om huruvida ett påstående skulle kunna eller skulle ha kunnat förekomma i den förteckning som avses i artikel 14 eller, i förekommande fall, artikel 13 utan inlämnande av de data som förklarats äganderättsligt skyddade av den tidigare sökanden.

Artikel 22

Nationella bestämmelser

Utan att det påverkar tillämpningen av fördraget, särskilt artiklarna 28 och 30, får medlemsstaterna inte begränsa eller förbjuda handel med eller reklam för livsmedel som är förenliga med denna förordning genom tillämpning av icke-harmoniserade nationella bestämmelser om påståenden om vissa livsmedel eller om livsmedel i allmänhet.

Artikel 23

Anmälningsförfarande

1.   Om en medlemsstat anser det nödvändigt att införa ny lagstiftning skall den underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om de planerade åtgärderna och uppge vilka skäl som ligger till grund för dem.

2.   Kommissionen skall samråda med Ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats genom artikel 58.1 i förordning (EG) nr 178/2002 (nedan kallad ”kommittén”), om den anser att ett sådant samråd är ändamålsenligt eller om en medlemsstat begär det, och skall avge ett yttrande om de åtgärder som planeras.

3.   Den berörda medlemsstaten får vidta de planerade åtgärderna sex månader efter den underrättelse som avses i punkt 1, förutsatt att kommissionens yttrande inte är negativt.

Om kommissionens yttrande är negativt skall den i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2 och inom den period som anges i första stycket i denna punkt fastställa huruvida de planerade åtgärderna kan genomföras. Kommissionen får begära att vissa ändringar görs i fråga om den planerade åtgärden.

Artikel 24

Skyddsåtgärder

1.   Om en medlemsstat har goda skäl att anse att ett påstående inte är förenligt med denna förordning eller att de vetenskapliga belägg som föreskrivs i artikel 6 inte är tillräckliga får den medlemsstaten tillfälligt förbjuda användningen av sådana påståenden inom sitt territorium.

Medlemsstaten skall underrätta övriga medlemsstater och kommissionen och ange skälen för det tillfälliga förbudet.

2.   Ett beslut skall fattas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, i tillämpliga fall efter att ett yttrande har inhämtats från livsmedelsmyndigheten.

Kommissionen får inleda detta förfarande på eget initiativ.

3.   Den medlemsstat som avses i punkt 1 får upprätthålla det tillfälliga förbudet tills dess att den har underrättats om det beslut som avses i punkt 2.

Artikel 25

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av kommittén.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall anta sin arbetsordning.

Artikel 26

Övervakning

För att underlätta en effektiv övervakning av livsmedel som är försedda med näringspåståenden eller hälsopåståenden får medlemsstaterna kräva att tillverkaren eller den som släpper ut dessa livsmedel på marknaden inom deras territorium skall informera den behöriga myndigheten om detta genom att skicka in ett exemplar av den märkning som används för produkten.

Artikel 27

Utvärdering

Senast den ... (19) skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av denna förordning, särskilt marknadsutvecklingen när det gäller livsmedel om vilka näringspåståenden eller hälsopåståenden gjorts och om påståendenas begriplighet för konsumenterna, vid behov åtföljd av ett förslag till ändringar.
  Rapporten skall även innehålla en bedömning av denna förordnings inverkan på kostvanor och av den potentiella inverkan på förekomsten av fetma och icke överförbara sjukdomar.

Artikel 28

Övergångsåtgärder

1.   Livsmedel som släpps ut på marknaden eller som märks före den tillämpningsdag som anges i denna förordning och som inte är förenliga med denna förordning får saluföras fram till sista användningsdag, dock inte längre än till och med ... (20). När det gäller bestämmelserna i artikel 4.1 får livsmedel saluföras till och med
  tjugofyra månader
  efter antagandet av de relevanta näringsprofilerna och villkoren för användningen av dem.

2.   Produkter med varumärken eller märkesnamn som fanns före den 1 januari 2005 och som inte är förenliga med denna förordning får fortsätta att saluföras fram till och med ... (21) varefter bestämmelserna i denna förordning skall tillämpas.

3.   Sådana näringspåståenden som har använts i en medlemsstat före den 
  1 januari 2006
  i överensstämmelse med tillämpliga nationella bestämmelser och som inte är upptagna i bilagan får fortsätta att användas fram till ... (22), på livsmedelsföretagarens ansvar och utan att det påverkar antagandet av de skyddsåtgärder som avses i artikel 24.

4.   För sådana näringspåståenden i form av bilder, grafik eller symboler som är förenliga med denna förordnings allmänna principer, som inte ingår i bilagan och som används i enlighet med särskilda krav och kriterier som utarbetats genom nationella bestämmelser eller regler skall följande gälla:

| a) | Medlemsstaterna skall senast den ... (23) underrätta kommissionen om sådana näringspåståenden och tillämpliga nationella bestämmelser åtföljt av vetenskapliga fakta till stöd för sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna skall senast den ... (23) underrätta kommissionen om sådana näringspåståenden och tillämpliga nationella bestämmelser åtföljt av vetenskapliga fakta till stöd för sådana bestämmelser.

| b) | Kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, anta ett beslut om användningen av sådana påståenden. |
| --- | --- |

b)

Kommissionen skall, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, anta ett beslut om användningen av sådana påståenden.

Näringspåståenden som inte blir godkända i enlighet med detta förfarande får fortsätta att användas i tolv månader efter antagandet av beslutet.

5.   Sådana hälsopåståenden som avses i artikel 13.1 a får göras från och med den dag då denna förordning träder i kraft till och med den dag då den förteckning som avses i artikel 13.3 antas, på livsmedelsföretagarens ansvar, under förutsättning att de är förenliga med denna förordning och med gällande nationella bestämmelser som är tillämpliga på dem och utan att det påverkar antagandet av de skyddsåtgärder som avses i artikel 24.

6.   Andra hälsopåståenden än de som avses i artikel 13.1 a och artikel 14 och som i enlighet med nationella bestämmelser har använts före den dag då denna förordning träder i kraft skall omfattas av följande:

| a) | Hälsopåståenden som har bedömts och godkänts i en medlemsstat skall godkännas enligt följande:






  i) | Medlemsstaterna skall senast den ... (24) underrätta kommissionen om dessa påståenden tillsammans med en rapport som utvärderar de vetenskapliga fakta som stöder påståendet. |
| --- | --- | --- |

a)

Hälsopåståenden som har bedömts och godkänts i en medlemsstat skall godkännas enligt följande:

i)

Medlemsstaterna skall senast den ... (24) underrätta kommissionen om dessa påståenden tillsammans med en rapport som utvärderar de vetenskapliga fakta som stöder påståendet.

| ii) | Efter att ha samrått med livsmedelsmyndigheten skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, anta ett beslut om de hälsopåståenden som godkänts på detta sätt. |
| --- | --- |

ii)

Efter att ha samrått med livsmedelsmyndigheten skall kommissionen, i enlighet med det förfarande som avses i artikel 25.2, anta ett beslut om de hälsopåståenden som godkänts på detta sätt.

Hälsopåståenden som inte blir godkända enligt detta förfarande kan fortsätta att användas i sex månader efter antagandet av beslutet.

| b) | Hälsopåståenden som inte har bedömts och godkänts i en medlemsstat kan fortsätta att användas under förutsättning att en ansökan görs i enlighet med denna förordning före den ...
   (25); hälsopåståenden som inte blir godkända enligt detta förfarande kan fortsätta att användas i sex månader efter det att ett beslut har fattats enligt artikel 17.3. |
| --- | --- |

b)

Hälsopåståenden som inte har bedömts och godkänts i en medlemsstat kan fortsätta att användas under förutsättning att en ansökan görs i enlighet med denna förordning före den ...
   (25); hälsopåståenden som inte blir godkända enligt detta förfarande kan fortsätta att användas i sex månader efter det att ett beslut har fattats enligt artikel 17.3.

Artikel 29

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med ... (26).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 110, 30.4.2004, s. 18.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 maj 2005 (
  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 187
  ), rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 december 2005 (
  EUT C 80 E, 4.4.2006, s. 43
  ) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 maj 2006.

2

ståndpunkt

EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 187

8 december 2005

EUT C 80 E, 4.4.2006, s. 43

16 maj 2006

(3)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

3

(4)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

4

(5)  EGT L 316, 9.12.1994, s. 2.

5

(6)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51.

6

(7)  EGT L 250, 19.9.1984, s. 17. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22).

7

(8)  EGT L 276, 6.10.1990, s. 40. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 2003/120/EG (EUT L 333, 20.12.2003, s. 51).

8

(9)  EGT L 186, 30.6.1989, s. 27. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (

  EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

9

1882/2003 (

EUT

(10)  EGT L 55, 6.3.1996, s. 22.

10

(11)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

11

(12)  EGT L 229, 30.8.1980, s. 1. Direktivet senast ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

12

(13)  EGT L 330, 5.12.1998, s. 32. Direktivet ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003.

13

(14)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 1642/2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 4).

14

(15)  24 månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

15

(16)  
  Det näringsämne som överskrider profilen.

16

Det näringsämne som överskrider profilen.

(17)  EUT: Sista dagen i den månad då denna förordning trädde i kraft plus 1 år.

17

(18)  EUT: Sista dagen i den månad då denna förordning trädde i kraft plus 3 år.

18

(19)  EUT:
  Sex år
  efter det att denna förordning trädde i kraft.

19

Sex år

(20)  EUT: Sista dagen i den
  trettionde månaden
  efter denna förordnings ikraftträdande.

20

trettionde månaden

(21)  EUT: Den dag denna förordning trädde i kraft, plus
  femton år
  .

21

femton år

(22)  EUT:
  Tre år
  efter det att denna förordning har trätt i kraft.

22

Tre år

(23)  EUT: Sista dagen i den månad då denna förordning trädde i kraft plus 1 år.

23

(24)  EUT: Sista dagen i den månad då denna förordning trädde i kraft plus 1 år.

24

(25)  EUT: Tolv månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

25

(26)  EUT: Första dagen i den sjätte månaden efter denna förordnings ikraftträdande.

26

BILAGA

NÄRINGSPÅSTÅENDEN OCH VILLKOR FÖR ANVÄNDNINGEN AV DEM

LÅGT ENERGIINNEHÅLL

Ett påstående om att ett livsmedel har ett lågt energiinnehåll, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten inte innehåller mer än 40 kcal (170 kJ)/100 g för livsmedel i fast form eller mer än 20 kcal (80 kJ)/100 ml för livsmedel i flytande form. För ”bordssötningsmedel ”gäller gränsen 4 kcal (17 kJ)/portion, med sötande egenskaper som motsvarar 6 g sackaros (ungefär 1 tesked sackaros).

ENERGIREDUCERAD

Ett påstående om att ett livsmedel är energireducerat, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om energivärdet är minskat med minst 30 % och om de egenskaper anges som gör att livsmedlets totala energivärde minskats.

ENERGIFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är energifritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten inte innehåller mer än 4 kcal (17 kJ)/100 ml. För ”bordssötningsmedel ”gäller gränsen 0,4 kcal (1,7 kJ)/portion, med sötande egenskaper som motsvarar 6 g sackaros (ungefär 1 tesked sackaros).

LÅG FETTHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har låg fetthalt, och varje påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 3 g fett per 100 g för livsmedel i fast form eller 1,5 g fett per 100 ml för livsmedel i flytande form (1,8 g fett per 100 ml för mellanmjölk).

FETTFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är fettfritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,5 g fett per 100 g eller 100 ml. Påståenden som formuleras enligt modellen ”X % fettfri ”skall vara förbjudna.

LÅG HALT AV MÄTTAT FETT

Ett påstående om att ett livsmedel har lågt innehåll av mättat fett, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om summan av mättade fettsyror och transfettsyror i produkten inte överstiger 1,5 g per 100 g för livsmedel i fast form eller 0,75 g för 100 ml för livsmedel i flytande form. I båda fallen får summan av mättade fettsyror och transfettsyror tillsammans inte ge mer än 10 % av energiinnehållet.

FRI FRÅN MÄTTAT FETT

Ett påstående om att ett livsmedel inte innehåller mättat fett, och varje påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om summan av mättat fett och transfettsyror tillsammans inte överstiger 0,1 g mättat fett per 100 g eller 100 ml.

LÅG SOCKERHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har låg sockerhalt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 5 g sockerarter per 100 g för livsmedel i fast form eller 2,5 g sockerarter per 100 ml för livsmedel i flytande form.

SOCKERFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är sockerfritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,5 g sockerarter per 100 g eller 100 ml.

UTAN TILLSATT SOCKER

Ett påstående om att ett livsmedel inte har tillförts sockerarter, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten inte tillförts mono- eller disackarider eller något annat livsmedel som används på grund av sina sötande egenskaper. Om sockerarter förekommer naturligt i livsmedlet bör även följande uppgift finnas på märkningen: ”INNEHÅLLER NATURLIGT FÖREKOMMANDE SOCKER”.

LÅG NATRIUMHALT/LÅG SALTHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har låg natriumhalt/salthalt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,12 g natrium, eller motsvarande värde för salt, per 100 g eller 100 ml. För annat vatten än naturliga mineralvatten som omfattas av direktiv 80/777/EEG bör detta värde inte överstiga 2 mg natrium/100 ml.

MYCKET LÅG NATRIUMHALT/MYCKET LÅG SALTHALT

Ett påstående om att ett livsmedel har mycket låg natrium/salthalt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,04 g natrium, eller motsvarande värde för salt, per 100 g eller 100 ml. Detta påstående får inte användas om naturliga mineralvatten och annat vatten.

NATRIUMFRI eller SALTFRI

Ett påstående om att ett livsmedel är natriumfritt, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller högst 0,005 g natrium, eller motsvarande värde för salt, per 100 g.

KOSTFIBERKÄLLA

Ett påstående om att ett livsmedel är en kostfiberkälla, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst 3 g kostfiber per 100 g eller minst 1,5 g kostfiber per 100 kcal.

HÖGT KOSTFIBERINNEHÅLL

Ett påstående om att ett livsmedel har ett högt innehåll av kostfiber, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst 6 g kostfiber per 100 g eller minst 3 g kostfiber per 100 kcal.

PROTEINKÄLLA

Ett påstående om att ett livsmedel är en proteinkälla, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om minst 12 % av livsmedlets energivärde kommer från proteiner.

HÖGT PROTEININNEHÅLL

Ett påstående om att ett livsmedel har ett högt innehåll av protein, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om minst 20 % av livsmedlets energivärde kommer från proteiner.

[VITAMINETS/VITAMINERNAS BETECKNING] OCH/ELLER [MINERALÄMNETS/MINERALÄMNENAS BETECKNING] KÄLLA

Ett påstående om att ett livsmedel är en källa till vitaminer och/eller mineralämnen, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst en betydande mängd enligt bilagan till direktiv 90/496/EEG eller en mängd som anges i undantag som beviljats i enlighet med artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel].

HÖGT INNEHÅLL AV [VITAMINETS/VITAMINERNAS BETECKNING] OCH/ELLER [MINERALÄMNETS/MINERALÄMNENAS BETECKNING]

Ett påstående om att ett livsmedel har ett högt innehåll av vitaminer och/eller mineralämnen, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten innehåller minst dubbelt så mycket som en produkt som är en ”källa till [VITAMINETS/VITAMINERNAS BETECKNING] och/eller [MINERALÄMNETS/MINERALÄMNENAS BETECKNING]”

INNEHÅLLER [NÄRINGSÄMNETS ELLER ANNAT ÄMNES BETECKNING]

Ett påstående om att ett livsmedel innehåller ett näringsämne eller ett annat ämne, för vilket inga särskilda villkor har fastställts i denna förordning, eller varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten är förenlig med alla tillämpliga bestämmelser i förordningen, särskilt artikel 5. När det gäller vitaminer och mineralämnen skall kraven för påståendet ”källa ”gälla.

ÖKAT INNEHÅLL AV [NÄRINGSÄMNETS BETECKNING]

Ett påstående om att innehållet av ett eller flera näringsämnen, förutom vitaminer och mineralämnen, har ökats, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om produkten uppfyller kraven för påståendet ”källa”och innehållet har ökats med minst 30 % jämfört med en liknande produkt.

MINSKAT INNEHÅLL AV [NÄRINGSÄMNETS BETECKNING]

Ett påstående om att innehållet av ett eller flera näringsämnen har minskats, och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, får endast göras om innehållet har reducerats med minst 30 % jämfört med en liknande produkt utom i fråga om mikronäringsämnen där en avvikelse på 10 % från de referensvärden som anges i direktiv 90/496/EEG godtas, samt för natrium, eller motsvarande värde för salt, där en avvikelse på 25 % godtas.

LÄTT/LIGHT

Ett påstående om att en produkt är ”lätt ”eller ”light ”och varje annat påstående som kan antas ha samma innebörd för konsumenten, skall uppfylla samma villkor som de som gäller för begreppet ”minskat”. Påståendet skall åtföljas av uppgifter om den (eller de) egenskap(er) som gör produkten ”lätt ”eller ”light”.

NATURLIG/T

Om ett livsmedel naturligt uppfyller villkoren enligt denna bilaga för användningen av ett näringspåstående får formuleringen ”naturlig/t ”läggas till före påståendet.

P6_TA(2006)0199

Tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om rådets gemensamma ståndpunkt inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om tillsättning av vitaminer och mineralämnen och av vissa andra ämnen i livsmedel (9857/3/2005 – C6-0017/2006 – 2003/0262(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: andra behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9857/3/2005 – C6-0017/2006) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt (9857/3/2005 – C6-0017/2006) (1),

| — | med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0671) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av parlamentets ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2003)0671) (3),

| — | med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0078/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0078/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner den gemensamma ståndpunkten såsom ändrad av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  EUT C 80 E, 4.4.2006, s. 27.

(2)  Antagna texter från sammanträdet den 26.5.2005, P6_TA(2005)0202.

(3)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC2-COD(2003)0262

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid andra behandlingen den 16 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Det finns ett stort antal näringsämnen och andra ingredienser som kan användas vid livsmedelstillverkning, bland annat vitaminer, mineralämnen inklusive spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror och fibrer samt olika växt- och örtextrakt. Tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel regleras i medlemsstaterna av olika nationella bestämmelser som hindrar den fria rörligheten för dessa produkter, skapar ojämlika konkurrensförhållanden och därigenom direkt påverkar den inre marknadens funktion. Det är därför nödvändigt att anta gemenskapsbestämmelser för att harmonisera nationella bestämmelser om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel. |
| --- | --- |

(1)

Det finns ett stort antal näringsämnen och andra ingredienser som kan användas vid livsmedelstillverkning, bland annat vitaminer, mineralämnen inklusive spårämnen, aminosyror, essentiella fettsyror och fibrer samt olika växt- och örtextrakt. Tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel regleras i medlemsstaterna av olika nationella bestämmelser som hindrar den fria rörligheten för dessa produkter, skapar ojämlika konkurrensförhållanden och därigenom direkt påverkar den inre marknadens funktion. Det är därför nödvändigt att anta gemenskapsbestämmelser för att harmonisera nationella bestämmelser om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel.

| (2) | Denna förordning syftar till att reglera tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel och användningen av vissa andra ämnen eller ingredienser som innehåller andra ämnen än vitaminer och mineralämnen och som tillsätts i livsmedel eller används i livsmedelstillverkning under förhållanden som leder till intag i mängder som långt överskrider det rimligen förväntade intaget under normala förhållanden med en väl sammansatt och varierad kost och/eller på annat sätt torde utgöra en potentiell risk för konsumenterna. I avsaknad av särskilda gemenskapsbestämmelser om förbud mot eller begränsning av användning av ämnen eller ingredienser som innehåller andra substanser än vitaminer och mineralämnen enligt denna förordning eller enligt andra särskilda gemenskapsbestämmelser får relevanta nationella bestämmelser tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Denna förordning syftar till att reglera tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel och användningen av vissa andra ämnen eller ingredienser som innehåller andra ämnen än vitaminer och mineralämnen och som tillsätts i livsmedel eller används i livsmedelstillverkning under förhållanden som leder till intag i mängder som långt överskrider det rimligen förväntade intaget under normala förhållanden med en väl sammansatt och varierad kost och/eller på annat sätt torde utgöra en potentiell risk för konsumenterna. I avsaknad av särskilda gemenskapsbestämmelser om förbud mot eller begränsning av användning av ämnen eller ingredienser som innehåller andra substanser än vitaminer och mineralämnen enligt denna förordning eller enligt andra särskilda gemenskapsbestämmelser får relevanta nationella bestämmelser tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av fördraget.

| (3) | I några medlemsstater föreskrivs obligatorisk tillsättning av vissa vitaminer och mineralämnen i vissa vanliga livsmedel av folkhälsoskäl. Dessa skäl kan vara relevanta på nationell eller till och med regional nivå men torde för närvarande inte innebära att obligatorisk tillsättning av näringsämnen bör harmoniseras i hela gemenskapen. Bestämmelser härom kan dock komma att antas på gemenskapsnivå om och när så anses vara lämpligt. Under tiden är det av värde att sammanställa information om sådana nationella åtgärder. |
| --- | --- |

(3)

I några medlemsstater föreskrivs obligatorisk tillsättning av vissa vitaminer och mineralämnen i vissa vanliga livsmedel av folkhälsoskäl. Dessa skäl kan vara relevanta på nationell eller till och med regional nivå men torde för närvarande inte innebära att obligatorisk tillsättning av näringsämnen bör harmoniseras i hela gemenskapen. Bestämmelser härom kan dock komma att antas på gemenskapsnivå om och när så anses vara lämpligt. Under tiden är det av värde att sammanställa information om sådana nationella åtgärder.

| (4) | Livsmedelstillverkarna kan tillsätta vitaminer och mineralämnen i livsmedel, antingen på frivillig grund eller för att detta är obligatoriskt enligt viss gemenskapslagstiftning. Dessa ämnen får också tillsättas av tekniska skäl som tillsatser, färgämnen och aromer eller inom andra liknande användningsområden, till exempel godkända oenologiska metoder och processer enligt relevant gemenskapslagstiftning. Denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar särskilda gemenskapsbestämmelser om tillsättning eller användning av vitaminer och mineralämnen i specifika produkter eller produktgrupper eller i andra syften än dem som omfattas av denna förordning. |
| --- | --- |

(4)

Livsmedelstillverkarna kan tillsätta vitaminer och mineralämnen i livsmedel, antingen på frivillig grund eller för att detta är obligatoriskt enligt viss gemenskapslagstiftning. Dessa ämnen får också tillsättas av tekniska skäl som tillsatser, färgämnen och aromer eller inom andra liknande användningsområden, till exempel godkända oenologiska metoder och processer enligt relevant gemenskapslagstiftning. Denna förordning bör tillämpas utan att det påverkar särskilda gemenskapsbestämmelser om tillsättning eller användning av vitaminer och mineralämnen i specifika produkter eller produktgrupper eller i andra syften än dem som omfattas av denna förordning.

| (5) | Eftersom detaljerade bestämmelser om kosttillskott som innehåller vitaminer och mineralämnen har antagits genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (3), bör de bestämmelser i denna förordning som rör vitaminer och mineralämnen inte tillämpas på kosttillskott. |
| --- | --- |

(5)

Eftersom detaljerade bestämmelser om kosttillskott som innehåller vitaminer och mineralämnen har antagits genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/46/EG av den 10 juni 2002 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om kosttillskott (3), bör de bestämmelser i denna förordning som rör vitaminer och mineralämnen inte tillämpas på kosttillskott.

| (6) | Vitaminer och mineralämnen tillsätts i livsmedel av tillverkarna i flera olika syften, bl.a. för att återställa en halt om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, eller för att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka de är avsedda att utgöra ett alternativ. |
| --- | --- |

(6)

Vitaminer och mineralämnen tillsätts i livsmedel av tillverkarna i flera olika syften, bl.a. för att återställa en halt om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, eller för att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka de är avsedda att utgöra ett alternativ.

| (7) | Lämplig och varierad kost i mängder som fastställs och rekommenderas enligt allmänt vedertagna vetenskapliga rön kan under normala förhållanden innehålla alla näringsämnen som behövs för en normal utveckling och för att bibehålla hälsan. Undersökningar visar dock att denna ideala situation inte uppnås vare sig för alla vitaminer och mineralämnen eller hos alla befolkningsgrupper i gemenskapen. Livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen tycks utgöra ett avsevärt bidrag till intaget av dessa näringsämnen och kan således anses utgöra ett positivt bidrag till det totala intaget. |
| --- | --- |

(7)

Lämplig och varierad kost i mängder som fastställs och rekommenderas enligt allmänt vedertagna vetenskapliga rön kan under normala förhållanden innehålla alla näringsämnen som behövs för en normal utveckling och för att bibehålla hälsan. Undersökningar visar dock att denna ideala situation inte uppnås vare sig för alla vitaminer och mineralämnen eller hos alla befolkningsgrupper i gemenskapen. Livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen tycks utgöra ett avsevärt bidrag till intaget av dessa näringsämnen och kan således anses utgöra ett positivt bidrag till det totala intaget.

| (8) | Det kan konstateras att vissa näringsbrister för närvarande förekommer i gemenskapen, även om detta inte är så vanligt. Förändringar i den socioekonomiska situationen inom gemenskapen och de olika befolkningsgruppernas livsstilar har lett till olika näringsbehov och ändrade kostvanor. Detta har i sin tur lett till förändringar i olika befolkningsgruppers energi- och näringsbehov och till att intaget av vissa vitaminer och mineralämnen i dessa grupper torde ligga under det rekommenderade intaget i olika medlemsstater. Dessutom visar nyare vetenskapliga rön att intaget av vissa näringsämnen skulle kunna vara högre än det som för närvarande rekommenderas för att bästa möjliga hälsa och välbefinnande skall kunna bevaras. |
| --- | --- |

(8)

Det kan konstateras att vissa näringsbrister för närvarande förekommer i gemenskapen, även om detta inte är så vanligt. Förändringar i den socioekonomiska situationen inom gemenskapen och de olika befolkningsgruppernas livsstilar har lett till olika näringsbehov och ändrade kostvanor. Detta har i sin tur lett till förändringar i olika befolkningsgruppers energi- och näringsbehov och till att intaget av vissa vitaminer och mineralämnen i dessa grupper torde ligga under det rekommenderade intaget i olika medlemsstater. Dessutom visar nyare vetenskapliga rön att intaget av vissa näringsämnen skulle kunna vara högre än det som för närvarande rekommenderas för att bästa möjliga hälsa och välbefinnande skall kunna bevaras.

| (9) | Endast sådana vitaminer och mineralämnen som normalt förekommer i kosten och intas som en del av denna och som anses vara essentiella näringsämnen bör tillåtas som tillsatser i livsmedel, även om detta inte innebär att de nödvändigtvis måste tillsättas. Eventuell oenighet om vilka dessa essentiella näringsämnen är bör undvikas. Det är därför lämpligt att upprätta en positivlista över sådana vitaminer och mineralämnen. |
| --- | --- |

(9)

Endast sådana vitaminer och mineralämnen som normalt förekommer i kosten och intas som en del av denna och som anses vara essentiella näringsämnen bör tillåtas som tillsatser i livsmedel, även om detta inte innebär att de nödvändigtvis måste tillsättas. Eventuell oenighet om vilka dessa essentiella näringsämnen är bör undvikas. Det är därför lämpligt att upprätta en positivlista över sådana vitaminer och mineralämnen.

| (10) | Kemiska ämnen som används som källa för vitaminer och mineralämnen som kan tillsättas i livsmedel bör vara säkra och dessutom biotillgängliga, dvs. vara i en form som kroppen kan tillgodogöra sig. Därför bör även en positivlista över sådana ämnen upprättas. Ämnen som utifrån ovan nämnda kriterier för säkerhet och biotillgänglighet har godkänts av vetenskapliga livsmedelskommittén i ett yttrande av den 12 maj 1999 och som kan användas vid tillverkning av livsmedel för spädbarn och småbarn, andra livsmedel för särskilda näringsändamål eller kosttillskott bör tas upp i denna positivlista. Trots att natriumklorid (koksalt) inte förekommer bland ämnena i denna lista får detta ämne även i fortsättningen användas som en ingrediens vid beredning av livsmedel. |
| --- | --- |

(10)

Kemiska ämnen som används som källa för vitaminer och mineralämnen som kan tillsättas i livsmedel bör vara säkra och dessutom biotillgängliga, dvs. vara i en form som kroppen kan tillgodogöra sig. Därför bör även en positivlista över sådana ämnen upprättas. Ämnen som utifrån ovan nämnda kriterier för säkerhet och biotillgänglighet har godkänts av vetenskapliga livsmedelskommittén i ett yttrande av den 12 maj 1999 och som kan användas vid tillverkning av livsmedel för spädbarn och småbarn, andra livsmedel för särskilda näringsändamål eller kosttillskott bör tas upp i denna positivlista. Trots att natriumklorid (koksalt) inte förekommer bland ämnena i denna lista får detta ämne även i fortsättningen användas som en ingrediens vid beredning av livsmedel.

| (11) | Det är viktigt att vid behov snabbt se över de ovannämnda listorna för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För att förenkla och påskynda förfarandet bör denna översyn ske genom genomförandeåtgärder av teknisk art, vilka kan anförtros kommissionen att besluta om. |
| --- | --- |

(11)

Det är viktigt att vid behov snabbt se över de ovannämnda listorna för att ta hänsyn till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen. För att förenkla och påskynda förfarandet bör denna översyn ske genom genomförandeåtgärder av teknisk art, vilka kan anförtros kommissionen att besluta om.

| (12) | Om vitaminer och mineralämnen har tillsatts i livsmedel framhåller tillverkarna oftast detta i reklamen, och konsumenterna kan därför få intrycket att produkterna har ett bättre näringsvärde eller andra fysiologiska eller hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter utan tillsatta näringsämnen. Detta kan få konsumenterna att göra vissa val som av andra skäl inte är önskvärda. För att motverka denna potentiella icke önskvärda effekt anses det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller i vilka produkter vitaminer och mineralämnen får tillsättas, utöver de begränsningar som uppkommer naturligt på grund av tekniska hänsyn eller som är nödvändiga av säkerhetsskäl när de högsta halterna av vitaminer och mineralämnen i sådana produkter fastställs. Att produkten innehåller vissa ämnen, till exempel alkohol, skulle i detta sammanhang vara ett lämpligt kriterium för att inte tillåta tillsättning av vitaminer och mineralämnen. Varje undantag från förbud mot tillsättning av vitaminer och mineralämnen i alkoholhaltiga drycker bör begränsas till skydd av traditionella vinrecept, varvid produkterna i fråga bör anmälas till kommissionen. Inga påståenden om närings- eller hälsofördelar med sådana tillsatser bör göras. För att undvika oklarhet bland konsumenterna om det naturliga näringsvärdet hos färskvaror bör man dessutom heller inte tillåta att vitaminer och mineralämnen tillsätts i dessa. |
| --- | --- |

(12)

Om vitaminer och mineralämnen har tillsatts i livsmedel framhåller tillverkarna oftast detta i reklamen, och konsumenterna kan därför få intrycket att produkterna har ett bättre näringsvärde eller andra fysiologiska eller hälsorelaterade fördelar jämfört med liknande eller andra produkter utan tillsatta näringsämnen. Detta kan få konsumenterna att göra vissa val som av andra skäl inte är önskvärda. För att motverka denna potentiella icke önskvärda effekt anses det lämpligt att införa vissa begränsningar när det gäller i vilka produkter vitaminer och mineralämnen får tillsättas, utöver de begränsningar som uppkommer naturligt på grund av tekniska hänsyn eller som är nödvändiga av säkerhetsskäl när de högsta halterna av vitaminer och mineralämnen i sådana produkter fastställs. Att produkten innehåller vissa ämnen, till exempel alkohol, skulle i detta sammanhang vara ett lämpligt kriterium för att inte tillåta tillsättning av vitaminer och mineralämnen. Varje undantag från förbud mot tillsättning av vitaminer och mineralämnen i alkoholhaltiga drycker bör begränsas till skydd av traditionella vinrecept, varvid produkterna i fråga bör anmälas till kommissionen. Inga påståenden om närings- eller hälsofördelar med sådana tillsatser bör göras. För att undvika oklarhet bland konsumenterna om det naturliga näringsvärdet hos färskvaror bör man dessutom heller inte tillåta att vitaminer och mineralämnen tillsätts i dessa.

| (13) | Denna förordning är inte avsedd att omfatta användningen av vitaminer och mineralämnen i spårämnesmängder som äkthetsmarkörer i syfte att bekämpa bedrägeri. |
| --- | --- |

(13)

Denna förordning är inte avsedd att omfatta användningen av vitaminer och mineralämnen i spårämnesmängder som äkthetsmarkörer i syfte att bekämpa bedrägeri.

| (14) | Alltför höga intag av vitaminer och mineralämnen kan medföra negativa effekter, vilket innebär att det i förekommande fall måste fastställas högsta mängder för dessa när de tillsätts i livsmedel. Dessa mängder måste vara sådana att normal användning av produkten, i enlighet med de anvisningar som tillverkaren tillhandahåller och som led i en varierad kost, inte medför någon risk för konsumenten. Dessa mängder bör därför vara övre säkra totalnivåer av vitaminer och mineralämnen som förekommer naturligt i livsmedlet och/eller tillsätts i livsmedlet av tekniska eller andra skäl. |
| --- | --- |

(14)

Alltför höga intag av vitaminer och mineralämnen kan medföra negativa effekter, vilket innebär att det i förekommande fall måste fastställas högsta mängder för dessa när de tillsätts i livsmedel. Dessa mängder måste vara sådana att normal användning av produkten, i enlighet med de anvisningar som tillverkaren tillhandahåller och som led i en varierad kost, inte medför någon risk för konsumenten. Dessa mängder bör därför vara övre säkra totalnivåer av vitaminer och mineralämnen som förekommer naturligt i livsmedlet och/eller tillsätts i livsmedlet av tekniska eller andra skäl.

| (15) | Dessa högsta mängder och alla övriga villkor som begränsar tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel bör därför fastställas med beaktande av de övre säkra nivåer av dessa vitaminer och mineralämnen som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering på grundval av allmänt vedertagna vetenskapliga rön och potentiellt intag via andra livsmedel. Vederbörlig hänsyn bör även tas till referensintagen av vitaminer och mineralämnen hos befolkningen. Där det är nödvändigt att införa begränsningar för vissa vitaminer och mineralämnen när det gäller i vilka livsmedel de kan tillsättas
  (t.ex. tillsättning av jod i salt)
  , bör man prioritera syftet att återställa halten, om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, och att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka dessa livsmedel är avsedda att utgöra ett alternativ. |
| --- | --- |

(15)

Dessa högsta mängder och alla övriga villkor som begränsar tillsättningen av vitaminer och mineralämnen i livsmedel bör därför fastställas med beaktande av de övre säkra nivåer av dessa vitaminer och mineralämnen som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering på grundval av allmänt vedertagna vetenskapliga rön och potentiellt intag via andra livsmedel. Vederbörlig hänsyn bör även tas till referensintagen av vitaminer och mineralämnen hos befolkningen. Där det är nödvändigt att införa begränsningar för vissa vitaminer och mineralämnen när det gäller i vilka livsmedel de kan tillsättas
  (t.ex. tillsättning av jod i salt)
  , bör man prioritera syftet att återställa halten, om denna har minskats under tillverkning, lagring eller hantering, och att ge ett näringsvärde som är likartat de livsmedel till vilka dessa livsmedel är avsedda att utgöra ett alternativ.

| (16) | Vitaminer och mineralämnen som tillsätts i livsmedel bör resultera i att livsmedlen innehåller en lägsta mängd av dessa ämnen. Alltför små och obetydliga mängder vitaminer och mineralämnen i sådana berikade livsmedel skulle vara vilseledande och inte innebära någon fördel för konsumenten. Samma princip ligger bakom kravet att dessa näringsämnen bör förekomma i betydande mängd i livsmedlet för att de skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen. Det är därför lämpligt att de lägsta mängderna av vitaminer och mineralämnen i livsmedel till vilka vitaminer och mineralämnen har tillsatts motsvarar de betydande mängder som livsmedlet bör innehålla för att dessa näringsämnen skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen, såvida inte annat fastställs genom befogade undantag. |
| --- | --- |

(16)

Vitaminer och mineralämnen som tillsätts i livsmedel bör resultera i att livsmedlen innehåller en lägsta mängd av dessa ämnen. Alltför små och obetydliga mängder vitaminer och mineralämnen i sådana berikade livsmedel skulle vara vilseledande och inte innebära någon fördel för konsumenten. Samma princip ligger bakom kravet att dessa näringsämnen bör förekomma i betydande mängd i livsmedlet för att de skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen. Det är därför lämpligt att de lägsta mängderna av vitaminer och mineralämnen i livsmedel till vilka vitaminer och mineralämnen har tillsatts motsvarar de betydande mängder som livsmedlet bör innehålla för att dessa näringsämnen skall få tas upp i näringsvärdesdeklarationen, såvida inte annat fastställs genom befogade undantag.

| (17) | Fastställande av högsta mängder och andra villkor för användningen baserade på de principer och kriterier som anges i denna förordning och fastställande av lägsta mängder är genomförandeåtgärder av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet. |
| --- | --- |

(17)

Fastställande av högsta mängder och andra villkor för användningen baserade på de principer och kriterier som anges i denna förordning och fastställande av lägsta mängder är genomförandeåtgärder av teknisk art, och det bör därför anförtros kommissionen att besluta om dessa åtgärder för att förenkla och påskynda förfarandet.

| (18) | Allmänna bestämmelser om märkning samt definitioner finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (4). Denna förordning bör därför endast omfatta nödvändiga ytterligare bestämmelser. Dessa ytterligare bestämmelser bör också tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel]
   (5). |
| --- | --- |

(18)

Allmänna bestämmelser om märkning samt definitioner finns i Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG av den 20 mars 2000 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om märkning och presentation av livsmedel samt om reklam för livsmedel (4). Denna förordning bör därför endast omfatta nödvändiga ytterligare bestämmelser. Dessa ytterligare bestämmelser bör också tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... [om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel]
   (5).

| (19) | Eftersom produkter med tillsats av vitaminer och mineralämnen är näringsmässigt viktiga och potentiellt påverkar kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma dessa produkters generella näringskvalitet. Med avvikelse från artikel 2 i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (6) bör näringsvärdesdeklaration därför vara obligatoriskt. |
| --- | --- |

(19)

Eftersom produkter med tillsats av vitaminer och mineralämnen är näringsmässigt viktiga och potentiellt påverkar kostvanorna och det totala näringsintaget, bör konsumenterna kunna bedöma dessa produkters generella näringskvalitet. Med avvikelse från artikel 2 i rådets direktiv 90/496/EEG av den 24 september 1990 om näringsvärdesdeklaration för livsmedel (6) bör näringsvärdesdeklaration därför vara obligatoriskt.

| (20) | En normal och varierad kost innehåller många ingredienser som i sin tur innehåller många olika ämnen. Intaget av dessa ämnen eller ingredienser vid normal och traditionell användning i dagens kosthållning torde inte ge anledning till oro och behöver inte regleras. Vissa andra ämnen än vitaminer och mineralämnen eller ingredienser som innehåller sådana ämnen tillsätts dock i livsmedel som extrakt eller koncentrat, och detta kan leda till att intaget blir betydligt högre än med en väl sammansatt och varierad kost. Det kan i vissa fall starkt ifrågasättas om dessa metoder är säkra, och det är oklart vilka fördelar de innebär. De bör därför regleras. Det är i sådana fall lämpligt att livsmedelsföretagarna, som ansvarar för att de livsmedel som de släpper ut på marknaden är säkra, har bevisbördan när det gäller deras säkerhet. |
| --- | --- |

(20)

En normal och varierad kost innehåller många ingredienser som i sin tur innehåller många olika ämnen. Intaget av dessa ämnen eller ingredienser vid normal och traditionell användning i dagens kosthållning torde inte ge anledning till oro och behöver inte regleras. Vissa andra ämnen än vitaminer och mineralämnen eller ingredienser som innehåller sådana ämnen tillsätts dock i livsmedel som extrakt eller koncentrat, och detta kan leda till att intaget blir betydligt högre än med en väl sammansatt och varierad kost. Det kan i vissa fall starkt ifrågasättas om dessa metoder är säkra, och det är oklart vilka fördelar de innebär. De bör därför regleras. Det är i sådana fall lämpligt att livsmedelsföretagarna, som ansvarar för att de livsmedel som de släpper ut på marknaden är säkra, har bevisbördan när det gäller deras säkerhet.

| (21) | Eftersom livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen har särskilda egenskaper bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare möjligheter utöver de normala för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter. |
| --- | --- |

(21)

Eftersom livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen har särskilda egenskaper bör övervakningsorganen förfoga över ytterligare möjligheter utöver de normala för att underlätta en effektiv övervakning av dessa produkter.

| (22) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl när det gäller tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel och samtidigt trygga en hög nivå i fråga om konsumentskydd, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl när det gäller tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel och samtidigt trygga en hög nivå i fråga om konsumentskydd, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (23) | De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7). |
| --- | --- |

(23)

De åtgärder som krävs för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (7).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH DEFINITIONER

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Genom denna förordning harmoniseras de bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna som avser tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen till livsmedel, i syfte att säkerställa att den inre marknaden fungerar väl och samtidigt trygga en hög nivå i fråga om konsumentskydd.

2.   Bestämmelserna avseende vitaminer och mineralämnen i denna förordning skall inte gälla kosttillskott som omfattas av direktiv 2002/46/EG.

3.   Denna förordning skall inte påverka tillämpningen av särskilda bestämmelser i gemenskapslagstiftningen om

| a) | livsmedel för särskilda näringsändamål samt, om det inte finns några särskilda bestämmelser, krav på sådana produkters sammansättning som är nödvändiga med tanke på målgruppens specifika näringsbehov, |
| --- | --- |

a)

livsmedel för särskilda näringsändamål samt, om det inte finns några särskilda bestämmelser, krav på sådana produkters sammansättning som är nödvändiga med tanke på målgruppens specifika näringsbehov,

| b) | nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser, |
| --- | --- |

b)

nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser,

| c) | genetiskt modifierade livsmedel, |
| --- | --- |

c)

genetiskt modifierade livsmedel,

| d) | livsmedelstillsatser och aromer, |
| --- | --- |

d)

livsmedelstillsatser och aromer,

| e) | godkända oenologiska metoder och processer. |
| --- | --- |

e)

godkända oenologiska metoder och processer.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning avses med

| 1. | ”myndigheten”: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (8); |
| --- | --- |

1.

”myndigheten”: Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, som inrättats enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (8);

| 2. | ”visst annat ämne”: ett ämne som inte är ett vitamin eller mineralämne men som har näringsmässiga eller fysiologiska effekter. |
| --- | --- |

2.

”visst annat ämne”: ett ämne som inte är ett vitamin eller mineralämne men som har näringsmässiga eller fysiologiska effekter.

KAPITEL II

TILLSÄTTNING AV VITAMINER OCH MINERALÄMNEN

Artikel 3

Krav för tillsättning av vitaminer och mineralämnen

1.   Endast de vitaminer och/eller mineralämnen som förtecknas i bilaga I, i de former som förtecknas i bilaga II, får tillsättas i livsmedel enligt bestämmelserna i denna förordning.

2.   Vitaminer och mineralämnen
  i för människokroppen biotillgänglig form
  får tillsättas i livsmedel, oberoende av om de vanligen ingår i livsmedlet eller ej, för att
  särskilt
  ta hänsyn till

| a) | en brist på en eller flera vitaminer och/eller ett eller flera mineralämnen hos befolkningen eller inom särskilda befolkningsgrupper som kan påvisas genom klinisk eller subklinisk evidens eller genom uppskattningar som visar att intaget av näringsämnen är lågt, eller |
| --- | --- |

a)

en brist på en eller flera vitaminer och/eller ett eller flera mineralämnen hos befolkningen eller inom särskilda befolkningsgrupper som kan påvisas genom klinisk eller subklinisk evidens eller genom uppskattningar som visar att intaget av näringsämnen är lågt, eller

| b) | möjligheten att förbättra nutritionsstatus hos befolkningen eller särskilda befolkningsgrupper och/eller avhjälpa eventuella brister i fråga om intaget av vitaminer och mineralämnen på grund av ändrade kostvanor, eller |
| --- | --- |

b)

möjligheten att förbättra nutritionsstatus hos befolkningen eller särskilda befolkningsgrupper och/eller avhjälpa eventuella brister i fråga om intaget av vitaminer och mineralämnen på grund av ändrade kostvanor, eller

| c) | utvecklingen av allmänt vedertagna vetenskapliga rön om vitaminers och mineralämnens betydelse från näringssynpunkt och följdeffekter på hälsan. |
| --- | --- |

c)

utvecklingen av allmänt vedertagna vetenskapliga rön om vitaminers och mineralämnens betydelse från näringssynpunkt och följdeffekter på hälsan.

3.   Ändringar av de förteckningar som avses i punkt 1 skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 med beaktande av myndighetens yttrande.

Kommissionen skall innan sådana ändringar fastställs samråda med berörda parter, framför allt med livsmedelsföretag och konsumentorganisationer.

Artikel 4

Begränsningar för tillsättning av vitaminer och mineralämnen

Vitaminer och mineralämnen får inte tillsättas i

| a) | obearbetade livsmedel, bland annat frukt, grönsaker, kött, fjäderfä och fisk, |
| --- | --- |

a)

obearbetade livsmedel, bland annat frukt, grönsaker, kött, fjäderfä och fisk,

| b) | drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol, utom, med avvikelse från vad som sägs i artikel 3.2, produkter






  i) | som avses i artikel 44.6 och 44.13 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (9), och |
| --- | --- | --- |

b)

drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol, utom, med avvikelse från vad som sägs i artikel 3.2, produkter

i)

som avses i artikel 44.6 och 44.13 i rådets förordning (EG) nr 1493/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för vin (9), och

| ii) | som släpptes ut på marknaden före antagandet av denna förordning, och |
| --- | --- |

ii)

som släpptes ut på marknaden före antagandet av denna förordning, och

| iii) | som anmälts till kommissionen av en medlemsstat i enlighet med artikel 11, |
| --- | --- |

iii)

som anmälts till kommissionen av en medlemsstat i enlighet med artikel 11,

förutsatt att det inte görs några närings- eller hälsopåståenden.

Andra livsmedel eller livsmedelskategorier där
  vissa
  vitaminer och mineralämnen inte får tillsättas får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 mot bakgrund av vetenskaplig evidensoch med hänsyn till deras näringsvärde.

Artikel 5

Renhetskriterier

1.   Renhetskriterierna för vitaminföreningar och mineralämnen som förtecknas i bilaga II skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, utom när de tillämpas i enlighet med punkt 2 i denna artikel.

2.   Om renhetskriterier har fastställts i gemenskapslagstiftningen för vitaminföreningar och mineralämnen som förtecknas i bilaga II, för användning vid livsmedelstillverkning för andra ändamål än dem som omfattas av denna förordning, skall de kriterierna gälla.

3.   För de vitaminföreningar och mineralämnen som förtecknas i bilaga II för vilka renhetskriterier inte fastställs i gemenskapslagstiftningen, skall de allmänt vedertagna renhetskriterier som rekommenderas av internationella organ tillämpas till dess att gemenskapsbestämmelser antagits, och nationella bestämmelser om strängare renhetskriterier får bibehållas.

Artikel 6

Villkor för tillsättning av vitaminer och mineralämnen

1.   När ett vitamin eller ett mineralämne tillsätts i livsmedel, oavsett ändamål, får den totala mängden av vitaminet eller mineralämnet i livsmedlet när det säljs inte överstiga de högsta mängder som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.
  Kommissionen kan för detta ändamål lägga fram förslag om högsta mängder senast ...

   (10). För koncentrerade och torkade produkter skall de högsta mängder som fastställs vara de som finns i livsmedlen när de bereds för konsumtion enligt tillverkarens anvisningar.

2.   Eventuella villkor som begränsar eller förbjuder tillsättningen av ett visst vitamin eller mineralämne i ett livsmedel eller en livsmedelskategori skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

3.   De högsta mängder som avses i punkt 1 och de villkor som avses i punkt 2 skall fastställas med hänsyn till följande:

| a) | De övre säkra nivåerna för vitaminer och mineralämnen enligt vad som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering baserad på allmänt vedertagna vetenskapliga rön, i förekommande fall med beaktande av olika konsumentgruppers varierande grad av känslighet. |
| --- | --- |

a)

De övre säkra nivåerna för vitaminer och mineralämnen enligt vad som fastställts genom vetenskaplig riskvärdering baserad på allmänt vedertagna vetenskapliga rön, i förekommande fall med beaktande av olika konsumentgruppers varierande grad av känslighet.

| b) | Intag av vitaminer och mineralämnen från andra kostkällor. |
| --- | --- |

b)

Intag av vitaminer och mineralämnen från andra kostkällor.

4.   Vid fastställandet av de högsta mängder som avses i punkt 1 och de villkor som avses i punkt 2 skall även vederbörlig hänsyn tas till referensintagen av vitaminer och mineralämnen för befolkningen.

5.   När de högsta mängder som avses i punkt 1 och de villkor som avses i punkt 2 fastställs för vitaminer och mineralämnen vars referensintag för befolkningen ligger nära den övre säkra nivån, skall även följande beaktas vid behov:

| a) | Enskilda produkters bidrag till den totala kosten för befolkningen i allmänhet eller för olika befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

a)

Enskilda produkters bidrag till den totala kosten för befolkningen i allmänhet eller för olika befolkningsgrupper.

| b) | Produktens näringsprofil enligt förordning (EG) nr .../... [om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel]. |
| --- | --- |

b)

Produktens näringsprofil enligt förordning (EG) nr .../... [om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel].

6.   Tillsättning av ett vitamin eller ett mineralämne i ett livsmedel skall leda till att livsmedlet innehåller åtminstone en betydande mängd av det vitaminet eller mineralämnet, om en sådan mängd definieras i bilagan till direktiv 90/496/EEG. De lägsta mängderna, inbegripet eventuella lägre mängder som avviker från de betydande mängder som nämns ovan, skall för särskilda livsmedel eller livsmedelskategorier fastställas enligt förfarandet i artikel 14.2.

Artikel 7

Märkning, presentation och reklam

1.   I märkning och presentation av samt reklam för livsmedel som tillsatts vitaminer och mineralämnen får det inte påstås eller antydas att en väl sammansatt och varierad kost inte skulle tillhandahålla tillräckliga mängder näringsämnen. Undantag avseende ett särskilt näringsämne får om lämpligt beviljas enligt förfarandet i artikel 14.2.

2.   Märkning och presentation av samt reklam för livsmedel som tillsatts vitaminer och mineralämnen får inte förvirra eller vilseleda konsumenten i fråga om ett livsmedels eventuellt ökade näringsvärde till följd av tillsättningen av dessa näringsämnen.

3.   Näringsvärdesdeklarationer skall vara obligatoriska för sådana produkter med tillsats av vitaminer och mineralämnen som omfattas av denna förordning. Den information som skall lämnas skall bestå av de uppgifter som anges i artikel 4.1 grupp 2 i direktiv 90/496/EEG och av de totala ingående mängderna av de vitaminer och mineralämnen som tillsatts i livsmedlet.

4.   I märkningen av produkter som tillsatts vitaminer och mineralämnen får det finnas en uppgift som anger denna tillsättning enligt villkoren i förordning (EG) nr .../... [om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel].

5.   Denna artikel skall inte påverka andra bestämmelser i gällande livsmedelslagstiftning som är tillämpliga på särskilda livsmedelskategorier.

6.   Tillämpningsföreskrifter för denna artikel får fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

KAPITEL III

TILLSÄTTNING AV VISSA ANDRA ÄMNEN

Artikel 8

Ämnen som omfattas av förbud eller begränsningar eller som är föremål för gemenskapens granskning

1.   Förfarandet i denna artikel skall följas om ett annat ämne än vitaminer och mineralämnen, eller en ingrediens som innehåller ett sådant annat ämne, tillsätts i livsmedel eller används vid livsmedelstillverkning under förhållanden som skulle leda till att ämnet intas i mängder som långt överskrider det rimligen förväntade intaget under normala förhållanden med en väl sammansatt och varierad kost och/eller annars skulle komma att utgöra en potentiell risk för konsumenterna.

2.   På eget initiativ eller på grundval av information från medlemsstaterna får kommissionen, efter myndighetens bedömning av tillgänglig information i varje enskilt fall och i enlighet med förfarandet i artikel 14.2, besluta att vid behov ta upp ämnet eller ingrediensen i bilaga III. Särskilt gäller följande:

| a) | Om det framgår att ämnet har en skadlig effekt på hälsan, skall ämnet och/eller den ingrediens som innehåller ämnet






  i) | tas upp i del A i bilaga III, vilket innebär ett förbud mot tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning, eller |
| --- | --- | --- |

a)

Om det framgår att ämnet har en skadlig effekt på hälsan, skall ämnet och/eller den ingrediens som innehåller ämnet

i)

tas upp i del A i bilaga III, vilket innebär ett förbud mot tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning, eller

| ii) | tas upp i del B i bilaga III, vilket innebär att tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning endast får ske på de villkor som där anges. |
| --- | --- |

ii)

tas upp i del B i bilaga III, vilket innebär att tillsättning i livsmedel eller användning i livsmedelstillverkning endast får ske på de villkor som där anges.

| b) | Om det framgår att ämnet kan ha en skadlig effekt på hälsan utan att det ännu är vetenskapligt bevisat, skall ämnet tas upp i del C i bilaga III. |
| --- | --- |

b)

Om det framgår att ämnet kan ha en skadlig effekt på hälsan utan att det ännu är vetenskapligt bevisat, skall ämnet tas upp i del C i bilaga III.

3.   Gemenskapsbestämmelser som gäller särskilda livsmedel får även omfatta ytterligare begränsningar för eller förbud mot användning av vissa ämnen utöver dem som fastställs i denna förordning.

4.   Livsmedelsföretagare eller andra berörda parter får när som helst, för bedömning, lämna in dokumentation till myndigheten med vetenskapliga uppgifter som visar att ett ämne som förtecknas i del C i bilaga III är säkert enligt villkoren för dess användning i ett livsmedel eller en livsmedelskategori och en beskrivning av syftet med användningen. Myndigheten skall utan dröjsmål informera medlemsstaterna och kommissionen om inlämnandet och låta dem ta del av dokumentationen.

5.   Inom fyra år efter det att ett ämne har tagits upp i del C i bilaga III skall ett beslut fattas, enligt förfarandet i artikel 14.2 och med beaktande av myndighetens yttrande om den dokumentation som lämnats in för bedömning enligt punkt 4 i denna artikel, om huruvida användning av ämnet i del C i bilaga III skall tillåtas allmänt eller om ämnet i stället skall tas upp i del A eller B i bilaga III.

6.   Kommissionen skall i enlighet med förfarandet i artikel 14.2 fastställa genomförandebestämmelser för tillämpningen av denna artikel, inbegripet bestämmelser om den inlämning av dokumentation som avses i punkt 4 i denna artikel.

KAPITEL IV

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 9

Gemenskapsregister

1.   Kommissionen skall upprätta och underhålla ett gemenskapsregister om tillsättning av vitaminer och mineralämnen samt vissa andra ämnen i livsmedel, nedan kallat ”registret”.

2.   Registret skall innehålla följande:

| a) | De vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga I. |
| --- | --- |

a)

De vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga I.

| b) | De vitaminföreningar och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

De vitaminföreningar och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel enligt förteckningen i bilaga II.

| c) | De högsta och lägsta mängder av vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel och eventuella tillhörande villkor enligt artikel 6. |
| --- | --- |

c)

De högsta och lägsta mängder av vitaminer och mineralämnen som får tillsättas i livsmedel och eventuella tillhörande villkor enligt artikel 6.

| d) | Den information om nationella bestämmelser om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen som avses i artikel 11. |
| --- | --- |

d)

Den information om nationella bestämmelser om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen som avses i artikel 11.

| e) | Eventuella begränsningar för tillsättningen av vitaminer och mineralämnen enligt artikel 4. |
| --- | --- |

e)

Eventuella begränsningar för tillsättningen av vitaminer och mineralämnen enligt artikel 4.

| f) | De ämnen för vilka dokumentation har lämnats in enligt artikel 17.1 b. |
| --- | --- |

f)

De ämnen för vilka dokumentation har lämnats in enligt artikel 17.1 b.

| g) | Information om de ämnen som avses i bilaga III och skälen till att de tagits upp där. |
| --- | --- |

g)

Information om de ämnen som avses i bilaga III och skälen till att de tagits upp där.

| h) | Information om de ämnen som tagits upp i bilaga III del C och som tillåtits allmänt för användning enligt artikel 8.5. |
| --- | --- |

h)

Information om de ämnen som tagits upp i bilaga III del C och som tillåtits allmänt för användning enligt artikel 8.5.

3.   Registret skall göras tillgängligt för allmänheten.

Artikel 10

Fri rörlighet för varor

Om inte annat följer av fördraget, särskilt artiklarna 28 och 30, får medlemsstaterna inte förbjuda eller begränsa handeln med livsmedel som överensstämmer med denna förordning och med gemenskapsrättsakter som antagits i syfte att genomföra denna, genom att tillämpa icke-harmoniserade nationella bestämmelser om tillsättning av vitaminer och mineralämnen i livsmedel.

Artikel 11

Nationella bestämmelser

1.   Medlemsstaterna skall senast den ... (11) underrätta kommissionen om gällande nationella bestämmelser om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen och om produkter som omfattas av undantaget i artikel 4 b.

2.   Om det saknas gemenskapsbestämmelser och en medlemsstat anser att det är nödvändigt att anta ny lagstiftning

| a) | om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen i särskilda livsmedel eller kategorier av livsmedel, eller |
| --- | --- |

a)

om obligatorisk tillsättning av vitaminer och mineralämnen i särskilda livsmedel eller kategorier av livsmedel, eller

| b) | om förbjuden eller begränsad användning av vissa andra ämnen vid tillverkning av särskilda livsmedel, |
| --- | --- |

b)

om förbjuden eller begränsad användning av vissa andra ämnen vid tillverkning av särskilda livsmedel,

skall den anmäla detta till kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 12.

Artikel 12

Anmälningsförfarande

1.   Om en medlemsstat anser att det är nödvändigt att anta ny lagstiftning, skall den anmäla de planerade åtgärderna och skälen för dessa till kommissionen och de övriga medlemsstaterna.

2.   Kommissionen skall samråda med den kommitté som avses i artikel 14, om den anser det lämpligt eller om en medlemsstat begär detta, och skall yttra sig om de planerade åtgärderna.

3.   Den berörda medlemsstaten får vidta de planerade åtgärderna tidigast sex månader efter anmälan enligt punkt 1 och förutsatt att kommissionens yttrande inte är negativt.

Om kommissionens yttrande är negativt skall kommissionen enligt förfarandet i artikel 14.2, och före utgången av den tid som avses i första stycket i denna punkt, avgöra om de planerade åtgärderna får genomföras. Kommissionen kan kräva vissa ändringar av de planerade åtgärderna.

Artikel 13

Skyddsåtgärder

1.   Om en medlemsstat har starka skäl att anse att en produkt innebär en fara för människors hälsa trots att den uppfyller kraven i denna förordning, får medlemsstaten tillfälligt upphäva eller begränsa tillämpningen av de berörda bestämmelserna inom sitt territorium.

Medlemsstaten skall omedelbart underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om detta och ange skälen för sitt beslut.

2.   Ett beslut skall fattas enligt förfarandet i artikel 14.2, när så är lämpligt efter det att myndigheten yttrat sig.

Kommissionen får inleda detta förfarande på eget initiativ.

3.   Den medlemsstat som avses i punkt 1 får bibehålla upphävandet eller begränsningen fram till dess att den har underrättats om det beslut som avses i punkt 2.

Artikel 14

Kommittéförfarande

1.   Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa, som inrättats enligt artikel 58.1 i förordning (EG) nr 178/2002, nedan kallad ”kommittén”.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 5 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 15

Övervakning

För att underlätta en effektiv övervakning av livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen, och av livsmedel som innehåller ämnen som förtecknas i delarna B och C i bilaga III, kan medlemsstaterna kräva att tillverkaren eller den som släpper ut sådana livsmedel på marknaden inom deras territorium skall underrätta den behöriga myndigheten om utsläppandet på marknaden genom att tillhandahålla en förlaga av den etikett som används för produkten. I sådana fall kan det också krävas information om att produkten dras tillbaka från marknaden.

Artikel 16

Utvärdering

Senast den ... (12) skall kommissionen för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om effekterna av förordningens tillämpning, särskilt vad gäller utvecklingen på marknaden för livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen, konsumtionen av dessa, befolkningens intag av näringsämnen och ändrade kostvanor samt tillsats av vissa andra ämnen, och till denna rapport foga eventuella förslag till ändringar av denna förordning som kommissionen anser vara nödvändiga. I detta sammanhang skall medlemsstaterna lämna nödvändig relevant information till kommissionen senast den ... (13). Tillämpningsföreskrifter för denna artikel skall anges i enlighet med förfarandet i artikel 14.2.

Artikel 17

Övergångsbestämmelser

1.   Medlemsstaterna får, med avvikelse från artikel 3.1 och till och med den ... (14), inom sina respektive territorier tillåta användning av vitaminer och mineralämnen som inte tas upp på förteckningen i bilaga I eller i andra former än dem som anges i bilaga II, förutsatt att

| a) | ämnet i fråga tillsätts i livsmedel som saluförs i gemenskapen den ... (15), och |
| --- | --- |

a)

ämnet i fråga tillsätts i livsmedel som saluförs i gemenskapen den ... (15), och

| b) | myndigheten inte avgett ett negativt yttrande om användningen av detta ämne eller en användning i denna form vid livsmedelstillverkning, på grundval av dokumentation som stöder användningen av ämnet och som skall ha lämnats in till kommissionen av medlemsstaten senast den ... (16). |
| --- | --- |

b)

myndigheten inte avgett ett negativt yttrande om användningen av detta ämne eller en användning i denna form vid livsmedelstillverkning, på grundval av dokumentation som stöder användningen av ämnet och som skall ha lämnats in till kommissionen av medlemsstaten senast den ... (16).

2.   Till och med den ... (14) får medlemsstaterna enligt bestämmelserna i fördraget fortsätta att tillämpa gällande nationella begränsningar av eller förbud mot handel med livsmedel med tillsats av vitaminer och mineralämnen som inte förtecknas i bilaga I eller i former som inte förtecknas i bilaga II.

3.   Medlemsstaterna får, i enlighet med bestämmelserna i fördraget, fortsätta att tillämpa gällande nationella bestämmelser om högsta och lägsta mängder av vitaminer och mineralämnen förtecknade i bilaga I som tillsatts i livsmedel och om de villkor som gäller för denna tillsättning, till dess att motsvarande gemenskapsbestämmelser antagits i enlighet med artikel 6 eller i enlighet med andra särskilda gemenskapsbestämmelser.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas från och med den ... (17).

Livsmedel som släpps ut på marknaden eller märks före den ... (17) och som inte uppfyller kraven i denna förordning får saluföras till
  slutet av livsmedlets sista förbrukningsdag ...

   (18).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 112, 30.4.2004, s. 44.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 26 maj 2005 (
  EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 206
  ), rådets gemensamma ståndpunkt av den 8 december 2005 (
  EUT C 80 E, 4.4.2006, s. 27
  ) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 16 maj 2006.

2

ståndpunkt

EUT C 117 E, 18.5.2006, s. 206

8 december 2005

EUT C 80 E, 4.4.2006, s. 27

16 maj 2006.

(3)  EGT L 183, 12.7.2002, s. 51. Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 2006/37/EG (
  EUT L 94, 1.4.2006, s. 32
  ).

3

Direktivet ändrat genom kommissionens direktiv 2006/37/EG

EUT L 94, 1.4.2006, s. 32

(4)  EGT L 109, 6.5.2000, s. 29. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2003/89/EG (EUT L 308, 25.11.2003, s. 15).

4

(5)  EUT ...

5

(6)  EGT L 276, 6.10.1990, s. 40. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1).

6

(7)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

7

(8)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 575/2006 (EUT L 100, 8.4.2006, s. 3
  ).

8

kommissionens

575/2006

100

8.4.2006

s. 3

(9)  EGT L 179, 14.7.1999, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2165/2005 (EUT L 345, 28.12.2005, s. 1
  ).

9

genom förordning

2165/2005

345, 28.12.2005, s. 1

(10)  
  Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

10

Två år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

(11)  Sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.

11

Sex

(12)  Första dagen i sjätte månaden efter det att denna förordning har trätt i kraft + sex år.

12

Första

det att

har trätt

(13)  Första dagen i sjätte månaden efter det att denna förordning har trätt i kraft + fem år.

13

Första

det att

har trätt

(14)  Sju år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

14

Sju

det att

har trätt

(15)  Den dag då denna förordning träder i kraft.

15

Den

(16)  Tre år efter det att denna förordning har trätt i kraft.

16

Tre

det att

har trätt

(17)  Första dagen i sjätte månaden efter det att denna förordning har trätt i kraft.

17

Första

det att

har trätt

(18)  Sista dagen i
  trettiofemte månaden
  efter det att denna förordning har trätt i kraft.

18

Sista

trettiofemte månaden

det att

har trätt

BILAGA I

VITAMINER OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL

| 1. | Vitaminer
  Vitamin A
  Vitamin D
  Vitamin E
  Vitamin K
  Vitamin B1
  Vitamin B2
  Niacin
  Pantotensyra
  Vitamin B6
  Folsyra
  Vitamin B12
  Biotin
  Vitamin C |
| --- | --- |

1.

Vitaminer

Vitamin A

Vitamin D

Vitamin E

Vitamin K

Vitamin B1

Vitamin B2

Niacin

Pantotensyra

Vitamin B6

Folsyra

Vitamin B12

Biotin

Vitamin C

| 2. | Mineralämnen
  Kalcium
  Magnesium
  Järn
  Koppar
  Jod
  Zink
  Mangan
  Natrium
  Kalium
  Selen
  Krom
  Molybden
  Fluorid
  Klorid
  Fosfor |
| --- | --- |

2.

Mineralämnen

Kalcium

Magnesium

Järn

Koppar

Jod

Zink

Mangan

Natrium

Kalium

Selen

Krom

Molybden

Fluorid

Klorid

Fosfor

BILAGA II

VITAMINFÖRENINGAR OCH MINERALÄMNEN SOM FÅR TILLSÄTTAS I LIVSMEDEL

| 1. | Vitaminföreningar
  VITAMIN A
  Retinol
  Retinylacetat
  Retinylpalmitat
  Betakaroten
  VITAMIN D
  Kolekalciferol
  Ergokalciferol
  VITAMIN E
  D-alfa-tokoferol
  DL-alfa-tokoferol
  D-alfa-tokoferylacetat
  DL-alfa-tokoferylacetat
  D-alfa-tokoferylsyrasuccinat
  VITAMIN K
  Fyllokinon (fytomenadion)
  VITAMIN B1
  Tiaminhydroklorid
  Tiaminmononitrat
  VITAMIN B2
  Riboflavin
  Natriumriboflavin-5'-fosfat
  NIACIN
  Nikotinsyra
  Nikotinamid
  PANTOTENSYRA
  Kalcium-D-pantotenat
  Natrium-D-pantotenat
  Dexpantenol
  VITAMIN B6
  Pyridoxinhydroklorid
  Pyridoxin-5'-fosfat
  Pyridoxindipalmitat
  FOLSYRA
  Pteroylmonoglutaminsyra
  VITAMIN B12
  Cyanokobalamin
  Hydroxykobalamin
  BIOTIN
  D-biotin
  VITAMIN C
  L-askorbinsyra
  Natrium-L-askorbat
  Kalcium-L-askorbat
  Kalium-L-askorbat
  L-askorbyl-6-palmitat |
| --- | --- |

1.

Vitaminföreningar

VITAMIN A

Retinol

Retinylacetat

Retinylpalmitat

Betakaroten

VITAMIN D

Kolekalciferol

Ergokalciferol

VITAMIN E

D-alfa-tokoferol

DL-alfa-tokoferol

D-alfa-tokoferylacetat

DL-alfa-tokoferylacetat

D-alfa-tokoferylsyrasuccinat

VITAMIN K

Fyllokinon (fytomenadion)

VITAMIN B1

Tiaminhydroklorid

Tiaminmononitrat

VITAMIN B2

Riboflavin

Natriumriboflavin-5'-fosfat

NIACIN

Nikotinsyra

Nikotinamid

PANTOTENSYRA

Kalcium-D-pantotenat

Natrium-D-pantotenat

Dexpantenol

VITAMIN B6

Pyridoxinhydroklorid

Pyridoxin-5'-fosfat

Pyridoxindipalmitat

FOLSYRA

Pteroylmonoglutaminsyra

VITAMIN B12

Cyanokobalamin

Hydroxykobalamin

BIOTIN

D-biotin

VITAMIN C

L-askorbinsyra

Natrium-L-askorbat

Kalcium-L-askorbat

Kalium-L-askorbat

L-askorbyl-6-palmitat

| 2. | Mineralämnen
  Kalciumkarbonat
  Kalciumklorid
  Kalciumsalter av citronsyra
  Kalciumglukonat
  Kalciumglycerolfosfat
  Kalciumlaktat
  Kalciumsalter av ortofosforsyra
  Kalciumhydroxid
  Kalciumoxid
  Kalciumsulfat
  Magnesiumacetat
  Magnesiumkarbonat
  Magnesiumklorid
  Magnesiumsalter av citronsyra
  Magnesiumglukonat
  Magnesiumglycerolfosfat
  Magnesiumsalter av ortofosforsyra
  Magnesiumlaktat
  Magnesiumhydroxid
  Magnesiumoxid
  Magnesiumsulfat
  Ferrokarbonat
  Ferrocitrat
  Ferriammoniumcitrat
  Ferroglukonat
  Ferrofumarat
  Natriumferridifosfat
  Ferrolaktat
  Ferrosulfat
  Ferridifosfat (ferripyrofosfat)
  Ferrisackarat
  Elementarjärn (karbonyljärn, elektrolytjärn, ferrum reductum)
  Kopparkarbonat
  Kopparcitrat
  Kopparglukonat
  Kopparsulfat
  Kopparlysin-komplex
  Natriumjodid
  Natriumjodat
  Kaliumjodid
  Kaliumjodat
  Zinkacetat
  Zinkklorid
  Zinkcitrat
  Zinkglukonat
  Zinklaktat
  Zinkoxid
  Zinkkarbonat
  Zinksulfat
  Mangankarbonat
  Manganklorid
  Mangancitrat
  Manganglukonat
  Manganglycerolfosfat
  Mangansulfat
  Natriumbikarbonat
  Natriumkarbonat
  Natriumcitrat
  Natriumglukonat
  Natriumlaktat
  Natriumhydroxid
  Natriumsalter av ortofosforsyra
  Natriumselenat
  Natriumväteselenit
  Natriumselenit
  Natriumfluorid
  Kaliumfluorid
  Kaliumbikarbonat
  Kaliumkarbonat
  Kaliumklorid
  Kaliumcitrat
  Kaliumglukonat
  Kaliumglycerolfosfat
  Kaliumlaktat
  Kaliumhydroxid
  Kaliumsalter av ortofosforsyra
  Krom (III) klorid och dess hexahydrat
  Krom (III) sulfat och dess hexahydrat
  Ammoniummolybdat (molybden (VI))
  Natriummolybdat (molybden (VI)) |
| --- | --- |

2.

Mineralämnen

Kalciumkarbonat

Kalciumklorid

Kalciumsalter av citronsyra

Kalciumglukonat

Kalciumglycerolfosfat

Kalciumlaktat

Kalciumsalter av ortofosforsyra

Kalciumhydroxid

Kalciumoxid

Kalciumsulfat

Magnesiumacetat

Magnesiumkarbonat

Magnesiumklorid

Magnesiumsalter av citronsyra

Magnesiumglukonat

Magnesiumglycerolfosfat

Magnesiumsalter av ortofosforsyra

Magnesiumlaktat

Magnesiumhydroxid

Magnesiumoxid

Magnesiumsulfat

Ferrokarbonat

Ferrocitrat

Ferriammoniumcitrat

Ferroglukonat

Ferrofumarat

Natriumferridifosfat

Ferrolaktat

Ferrosulfat

Ferridifosfat (ferripyrofosfat)

Ferrisackarat

Elementarjärn (karbonyljärn, elektrolytjärn, ferrum reductum)

Kopparkarbonat

Kopparcitrat

Kopparglukonat

Kopparsulfat

Kopparlysin-komplex

Natriumjodid

Natriumjodat

Kaliumjodid

Kaliumjodat

Zinkacetat

Zinkklorid

Zinkcitrat

Zinkglukonat

Zinklaktat

Zinkoxid

Zinkkarbonat

Zinksulfat

Mangankarbonat

Manganklorid

Mangancitrat

Manganglukonat

Manganglycerolfosfat

Mangansulfat

Natriumbikarbonat

Natriumkarbonat

Natriumcitrat

Natriumglukonat

Natriumlaktat

Natriumhydroxid

Natriumsalter av ortofosforsyra

Natriumselenat

Natriumväteselenit

Natriumselenit

Natriumfluorid

Kaliumfluorid

Kaliumbikarbonat

Kaliumkarbonat

Kaliumklorid

Kaliumcitrat

Kaliumglukonat

Kaliumglycerolfosfat

Kaliumlaktat

Kaliumhydroxid

Kaliumsalter av ortofosforsyra

Krom (III) klorid och dess hexahydrat

Krom (III) sulfat och dess hexahydrat

Ammoniummolybdat (molybden (VI))

Natriummolybdat (molybden (VI))

BILAGA III

ÄMNEN VARS ANVÄNDNING I LIVSMEDEL ÄR FÖRBJUDEN, BEGRÄNSAD ELLER FÖREMÅL FÖR GEMENSKAPENS GRANSKNING

Del A – Förbjudna ämnen

Del B – Ämnen som omfattas av begränsningar

Del C – Ämnen som är föremål för gemenskapens granskning

P6_TA(2006)0200

Återhämtning av beståndet av europeisk ål *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om åtgärder för återhämtning av beståndet av europeisk ål (KOM(2005)0472 – C6-0326/2005 – 2005/0201(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0472) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0472) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0326/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0326/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0140/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A6-0140/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed i enlighet med artikel 250.2 i EG-fördraget.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet begär att medlingsförfarandet enligt den gemensamma förklaringen av den 4 mars 1975 inleds om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 5. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

5.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

| (4a) | Den 15 november 2005 antog Europaparlamentet en resolution om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för återhämtning av europeisk ål

   (2)

  i vilken kommissionen uppmanas att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till förordning om återhämtning av beståndet av europeisk ål. |
| --- | --- |

(4a)

Den 15 november 2005 antog Europaparlamentet en resolution om utarbetande av gemenskapens handlingsplan för återhämtning av europeisk ål

   (2)

  i vilken kommissionen uppmanas att utan dröjsmål lägga fram ett förslag till förordning om återhämtning av beståndet av europeisk ål.

| (8) | En förutsättning för att åtgärderna för återhämtning av det europeiska ålbeståndet skall bli framgångsrika är ett nära samarbete och ett konsekvent agerande från alla berörda parters sida, EU, medlemsstaterna och de lokala aktörerna, samt att de berörda offentliga sektorerna blir informerade, tillfrågade och involverade. |
| --- | --- |

(8)

En förutsättning för att åtgärderna för återhämtning av det europeiska ålbeståndet skall bli framgångsrika är ett nära samarbete och ett konsekvent agerande från alla berörda parters sida, EU, medlemsstaterna och de lokala aktörerna, samt att de berörda offentliga sektorerna blir informerade, tillfrågade och involverade.

| (8) | En förutsättning för att åtgärderna för återhämtning av det europeiska ålbeståndet skall bli framgångsrika är ett nära samarbete och ett konsekvent agerande från alla berörda parters sida, EU, medlemsstaterna och de lokala
  och regionala
  aktörerna, samt att de berörda offentliga sektorerna blir informerade, tillfrågade och involverade. |
| --- | --- |

(8)

En förutsättning för att åtgärderna för återhämtning av det europeiska ålbeståndet skall bli framgångsrika är ett nära samarbete och ett konsekvent agerande från alla berörda parters sida, EU, medlemsstaterna och de lokala
  och regionala
  aktörerna, samt att de berörda offentliga sektorerna blir informerade, tillfrågade och involverade.

| (10) | I ett avrinningsområde där fisket och andra mänskliga verksamheter som påverkar ålen kan få effekter som går utanför nationsgränserna, bör program och åtgärder samordnas för hela avrinningsområdet i fråga. För avrinningsområden som sträcker sig utanför EU bör unionen försöka få till stånd en lämplig samordning med berörda tredjeländer. En sådan samordning får emellertid inte hindra medlemsstaterna från att vidta brådskande åtgärder. |
| --- | --- |

(10)

I ett avrinningsområde där fisket och andra mänskliga verksamheter som påverkar ålen kan få effekter som går utanför nationsgränserna, bör program och åtgärder samordnas för hela avrinningsområdet i fråga. För avrinningsområden som sträcker sig utanför EU bör unionen försöka få till stånd en lämplig samordning med berörda tredjeländer. En sådan samordning får emellertid inte hindra medlemsstaterna från att vidta brådskande åtgärder.

| (10) | I ett avrinningsområde där fisket och andra mänskliga verksamheter som påverkar ålen kan få effekter som går utanför nationsgränserna, bör program och åtgärder samordnas för hela avrinningsområdet i fråga.
  Samordningen får emellertid inte inverka negativt på möjligheterna att snabbt ta i bruk de nationella delarna av förvaltningsplanerna för ål.
  För avrinningsområden som sträcker sig utanför EU bör unionen försöka få till stånd en lämplig samordning med berörda tredjeländer.
  Inom ramen för den internationella samordningen, både inom och utanför gemenskapen, bör särskild uppmärksamhet fästas vid Östersjön och de europeiska kustområden som faller utanför tillämpningsområdet för direktiv 2000/60/EG.
  En sådan samordning får emellertid inte hindra medlemsstaterna från att vidta brådskande åtgärder. |
| --- | --- |

(10)

I ett avrinningsområde där fisket och andra mänskliga verksamheter som påverkar ålen kan få effekter som går utanför nationsgränserna, bör program och åtgärder samordnas för hela avrinningsområdet i fråga.
  Samordningen får emellertid inte inverka negativt på möjligheterna att snabbt ta i bruk de nationella delarna av förvaltningsplanerna för ål.
  För avrinningsområden som sträcker sig utanför EU bör unionen försöka få till stånd en lämplig samordning med berörda tredjeländer.
  Inom ramen för den internationella samordningen, både inom och utanför gemenskapen, bör särskild uppmärksamhet fästas vid Östersjön och de europeiska kustområden som faller utanför tillämpningsområdet för direktiv 2000/60/EG.
  En sådan samordning får emellertid inte hindra medlemsstaterna från att vidta brådskande åtgärder.

| (10a) | Med tanke på att en stor del av tillskottet av glasål naturligtvis går förlorat bör kommissionen utan dröjsmål utreda hur det europeiska vattenbruket kan involveras i återhämtningen av beståndet av europeisk ål. Detta kan bland annat ske genom att man föder upp infångad glasål till gulål som sätts ut i de europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet. |
| --- | --- |

(10a)

Med tanke på att en stor del av tillskottet av glasål naturligtvis går förlorat bör kommissionen utan dröjsmål utreda hur det europeiska vattenbruket kan involveras i återhämtningen av beståndet av europeisk ål. Detta kan bland annat ske genom att man föder upp infångad glasål till gulål som sätts ut i de europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet.

| (10b) | I samband med återhämtningen av beståndet av europeisk ål kan det konstateras att glasålen är särskilt utsatt, bl.a. på grund av att stora mängder glasål exporteras. Särskilda åtgärder bör därför vidtas för att öka den mängd glasål som släpps ut i europeiska vatten. |
| --- | --- |

(10b)

I samband med återhämtningen av beståndet av europeisk ål kan det konstateras att glasålen är särskilt utsatt, bl.a. på grund av att stora mängder glasål exporteras. Särskilda åtgärder bör därför vidtas för att öka den mängd glasål som släpps ut i europeiska vatten.

Från den första till och med den femtonde dagen i varje månad är det förbjudet att fiska, landa eller inneha ål (Anguilla anguilla)
  .

Fiskeperioden skall begränsas så att fiskeansträngningen minskas med hälften
  .

Genom undantag från artikel 2 är det fram till och med den 30 juni 2007 tillåtet att fiska, inneha och landa ål (Anguilla anguilla)
  under de femton första dagarna i varje månad
  , under förutsättning

Genom undantag från artikel 2 är det fram till och med den 30 juni 2007 tillåtet att fiska, inneha och landa ål (Anguilla anguilla)
  utanför den fastställda fiskeperioden
  , under förutsättning

| b) | att all ål som fångas släpps ut i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål. |
| --- | --- |

b)

att all ål som fångas släpps ut i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål.

| b) | att all ål som fångas






  — | släpps ut i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål
  eller |
| --- | --- | --- |

b)

att all ål som fångas

—

släpps ut i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål
  eller

| — | används för vattenbruket i Europeiska unionen, förutsatt att en av kommissionen fastställd procentandel av den ål som används för vattenbruket skall utnyttjas för odling och utsättning av gulål i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål, och |
| --- | --- |

—

används för vattenbruket i Europeiska unionen, förutsatt att en av kommissionen fastställd procentandel av den ål som används för vattenbruket skall utnyttjas för odling och utsättning av gulål i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål, och

| (ba) | att medlemsstaterna även vidtar kompletterande åtgärder så att glasålens naturliga vandring hindras så litet som möjligt under bestämda perioder. |
| --- | --- |

(ba)

att medlemsstaterna även vidtar kompletterande åtgärder så att glasålens naturliga vandring hindras så litet som möjligt under bestämda perioder.

1.   Om de befintliga nationella åtgärderna redan garanterar att de mål som anges i artikel 6.4 kommer att uppnås i vissa avrinningsområden får medlemsstaten i fråga lämna in en begäran om att ett undantag från åtgärderna i artikel 2 beviljas i dessa områden fram till och med den
  30 juni 2007
  .

1.   Om de befintliga nationella åtgärderna redan garanterar att de mål som anges i artikel 6.4 kommer att uppnås i vissa avrinningsområden får medlemsstaten i fråga lämna in en begäran om att ett undantag från åtgärderna i artikel 2 beviljas i dessa områden fram till och med den
  30 juni 2008
  .

Artikel 4a

Ytterligare skydd för glasål

Det är tillåtet att fiska ål som är kortare än 12 cm om ett av följande villkor uppfylls:

| a) | Största delen av den ål som fångas skall sättas ut i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål. |
| --- | --- |

a)

Största delen av den ål som fångas skall sättas ut i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål.

| b) | Ål som fångas för vattenbruket i Europeiska unionen skall omfattas av ett villkor som innebär att en av kommissionen fastställd procentandel av den ål som används för vattenbruket utnyttjas för odling och utsättning av ålyngel i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål. |
| --- | --- |

b)

Ål som fångas för vattenbruket i Europeiska unionen skall omfattas av ett villkor som innebär att en av kommissionen fastställd procentandel av den ål som används för vattenbruket utnyttjas för odling och utsättning av ålyngel i europeiska sötvatten som står i förbindelse med havet, i syfte att öka överlevnaden för vuxna exemplar av blankål.

Om en medlemsstat så önskar kan kommissionen även fastställa en kvot för export av glasål under förutsättning att detta inte strider mot kriteriet om hållbar utveckling eller återhämtning av beståndet av europeisk ål.

Kommissionen kan tillåta att fångsten av glasål i en medlemsstat eller en region används för konsumtion under förutsättning att detta inte strider mot kriteriet om hållbar utveckling.

Genom undantag från artikel 2
  är det
  från och med den
  1 juli 2007 tillåtet att fiska, inneha och landa ål (Anguilla anguilla) från den första till och med den femtonde dagen varje månad, under förutsättning att detta fiske bedrivs enligt
  reglerna och restriktionerna i en förvaltningsplan för ål.

Genom undantag från artikel 2
  skall fisket
  från och med den
  1 juli 2008 anpassas till
  reglerna och restriktionerna i en förvaltningsplan för ål.

För medlemsstater som före den 31 december 2006 förelagt kommissionen en förvaltningsplan för ål för godkännande skall artikel 2 börja tillämpas först då kommissionen fattat ett slutligt beslut.

1.   Medlemsstaterna skall identifiera och definiera de avrinningsområden som ligger i det egna landet och som innan de påverkades av människans verksamheter utgjorde livsmiljöer för europeisk ål (”ålområden”).

1.   Medlemsstaterna skall identifiera och definiera de avrinningsområden som ligger i det egna landet och som innan de påverkades av människans verksamheter utgjorde livsmiljöer för europeisk ål (”ålområden”).
  En medlemsstat kan i motiverade fall välja att låta hela det nationella territoriet eller en befintlig administrativ enhet utgöra ett avrinningsområde.

2.   När dessa områden definieras skall medlemsstaterna beakta de administrativa rutiner som avses i artikel 3 i direktiv 2000/60/EG.

2.   När dessa områden definieras skall medlemsstaterna
  i så hög grad som möjligt
  beakta de administrativa rutiner som avses i artikel 3 i direktiv 2000/60/EG.

3a.
     
  Medlemsstaterna skall utarbeta en förvaltningsplan för ål i säkerställa en effektiv återhämtning av ålbeståndet. Medlemsstaterna skall föreslå vilka avrinningsområden som skall omfattas av dessa insatsplaner.

3b.
     
  Förvaltningsplaner för avrinningsområden som delas av flera medlemsstater skall utarbetas gemensamt och läggas fram för kommissionen.

4.   För varje område skall målet för förvaltningsplanen vara att
  åtminstone 40 %
  av de vuxna exemplaren med stor sannolikhet kan ta sig ut i havet, på grundval av bästa tänkbara uppskattning av ålens möjligheter att klara av detta
  under förhållanden där det inte finns några
  mänskliga verksamheter som påverkar fiskeområdet eller ålbeståndet.

4.   För varje område skall målet för förvaltningsplanen vara att
  en stor procentandel
  av de vuxna exemplaren med stor sannolikhet kan ta sig ut i havet, på grundval av bästa tänkbara uppskattning av ålens möjligheter att klara av detta
  med beaktande av alla de
  mänskliga verksamheter som påverkar fiskeområdet eller ålbeståndet.

5a.
     
  Europeiska unionen skall stödja åtgärder som möjliggör en återuppbyggnad av ålbeståndet i de olika medlemsstaternas avrinningsområden.

5b.
     
  Europeiska unionen skall främja stödåtgärder till förmån för konstruktion och/eller anpassning av anordningar för avlägsnande av hinder så att inte ålens vandring längs floderna äventyras.

1.   Medlemsstaterna skall senast den
  31 december 2006
  skicka in sina förvaltningsplaner enligt artikel 6 till kommissionen.

1.   Medlemsstaterna skall senast den
  30 juni 2007
  skicka in sina förvaltningsplaner enligt artikel 6 till kommissionen.

3.   Medlemsstaterna skall från och med den
  1 juli 2007
  genomföra de förvaltningsplaner som godkänts enligt punkt 2.

3.   Medlemsstaterna skall från och med den
  1 juli 2008 eller så tidigt som möjligt före detta datum
  genomföra de förvaltningsplaner som godkänts enligt punkt 2.

1.   För varje ålområde som sträcker sig över en nationsgräns skall de berörda medlemsstaterna tillsammans utarbeta en förvaltningsplan.

1.   För varje ålområde som sträcker sig över en nationsgräns skall de berörda medlemsstaterna tillsammans utarbeta en förvaltningsplan.
  Om samordningen riskerar att leda till en försening som gör det omöjligt att inge förvaltningsplanen i tid får medlemsstaterna inge förvaltningsplaner för sin nationella del av ålområdet.

2.   Om ett ålområde sträcker sig över gränsen till ett eller flera länder utanför EU skall den eller de berörda medlemsstaterna sträva efter att utarbeta en förvaltningsplan tillsammans med det eller de berörda tredjeländerna.

2.   Om ett ålområde sträcker sig över gränsen till ett eller flera länder utanför EU skall den eller de berörda medlemsstaterna sträva efter att utarbeta en förvaltningsplan tillsammans med det eller de berörda tredjeländerna.
  I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet fästas vid Östersjön och de kustvatten som inte omfattas av tillämpningsområdet för direktiv 2000/60/EG.

Artikel 8a

Särskilda åtgärder för glasål

Kommissionen skall som ett led i planen för återhämtning av beståndet av europeisk ål vidta särskilda åtgärder för att garantera en ökning av mängden glasål som sätts ut i vattendragen, och skall i detta sammanhang särskilt uppmärksamma de problem som den stora exporten av glasål förorsakar.

1.   För varje förvaltningsplan skall medlemsstaterna senast den 31 december 2009 rapportera till kommissionen om övervakning, måluppfyllelse och resultat
  , och för varje avrinningsområde skall de göra en beräkning av den andel biomassa av ål som kan ta sig ut i havet för att leka, jämfört med den andel som skulle ha klarat av detta om det inte hade funnits fiske eller andra mänskliga verksamheter som påverkat fisket eller beståndet
  .

1.   För varje förvaltningsplan skall medlemsstaterna senast den 31 december 2009 rapportera till kommissionen om övervakning, måluppfyllelse och resultat.

2.   Kommissionen skall senast den
  1 juli 2010
  lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med statistisk och en vetenskaplig utvärdering av vilka resultat som uppnåtts genom förvaltningsplanerna. Denna rapport skall åtföljas av ett utlåtande från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska fiskerikommittén.

2.   Kommissionen skall senast den
  1 juli 2011
  lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med statistisk och en vetenskaplig utvärdering av vilka resultat som uppnåtts genom förvaltningsplanerna. Denna rapport skall åtföljas av ett utlåtande från Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska fiskerikommittén.

3a.
     
  Före den 1 januari 2007 skall kommissionen i samråd med ICES, European Inland Fisheries Advisory Commission, medlemsstaterna och fiskerisektorn besluta om den norm som fastställs i artikel 6.4 är tillräckligt mätbar och anpassningsbar i pratiken. Därefter skall kommissionen om nödvändigt lägga fram ett ändrat eller anpassat förslag.

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning

  , tidigast dock den 1 januari 2007
  .

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0201

Partnerskapsavtal EG/Marocko inom fiskesektorn *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ingående av avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko (KOM(2005)0692 – C6-0040/2006 – 2005/0280(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0692) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning (KOM(2005)0692) (1),

| — | med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 37 och artikel 300.2 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0040/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0040/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från Europaparlamentets rättstjänst (SJ-0085-06), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europaparlamentets rättstjänst (SJ-0085-06),

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0163/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet och yttrandet från utskottet för utveckling (A6-0163/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets förordning med de ändringar som gjorts och godkänner ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Konungariket Marocko parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Konungariket Marocko parlamentets ståndpunkt.

| (2a) | Gemenskapens ekonomiska ersättning bör även användas till utveckling som gynnar de kustbefolkningar i Marocko och Västsahara som livnär sig på fiske och till grundande av små och medelstora företag inom fiskesektorn. |
| --- | --- |

(2a)

Gemenskapens ekonomiska ersättning bör även användas till utveckling som gynnar de kustbefolkningar i Marocko och Västsahara som livnär sig på fiske och till grundande av små och medelstora företag inom fiskesektorn.

| (3a) | Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet, och kommissionen bör därför utarbeta en årlig rapport om hur detta avtal tillämpats, vilken inbegriper samtliga fiskemetoder som omfattas av avtalet samt positiva yttranden från kommissionen, i enlighet med artikel 6.2 i avtalet. |
| --- | --- |

(3a)

Det är viktigt att förbättra informationen till Europaparlamentet, och kommissionen bör därför utarbeta en årlig rapport om hur detta avtal tillämpats, vilken inbegriper samtliga fiskemetoder som omfattas av avtalet samt positiva yttranden från kommissionen, i enlighet med artikel 6.2 i avtalet.

Avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko godkänns härmed på gemenskapens vägnar.

Avtalet om fiskepartnerskap mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Marocko godkänns härmed på gemenskapens vägnar
  , under förutsättning att det genomförs i enlighet med folkrätten
  .

De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet till avtalet skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

De fiskemöjligheter som fastställs i protokollet till avtalet,
  i enlighet med de principer som gör det möjligt att upprätthålla en relativ stabilitet,
  skall fördelas mellan medlemsstaterna enligt följande:

Kommissionen skall varje år lämna en rapport till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av avtalet på grundval av dessa uppgifter och den information som tillhandahålls av den gemensamma kommitté som skall inrättas i enlighet med artikel 10 i avtalet.

Om det framkommer bevis för att avtalet används på ett sätt som innebär en kränkning av internationella åtaganden, skall kommissionen omedelbart vidta åtgärder för att upphäva avtalet i enlighet med artikel 15 i avtalet.

Artikel 3a

I sin årliga rapport till Europaparlamentet skall kommissionen även bifoga information om eventuella förändringar när det gäller fiskeresursernas tillstånd, om åtgärder som syftar till att förvalta och bevara dessa resurser och om resultatet av det experimentella fiske efter nya arter som avses i artikel 5 i protokollet.

Artikel 3b

I enlighet med artikel 4 i protokollet skall kommissionen, om den biologiska situationen för bestånden av bläckfisk och skaldjur förbättrats och detta bekräftats av ett positivt vetenskapligt utlåtande, sträva efter att i avtalet införliva eventuella nya fiskemöjligheter inom dessa båda kategorier.

Artikel 3c

De tekniska åtgärder och de åtgärder för förvaltning av fisket som antagits av de marockanska myndigheterna till förmån för den lokala flottan skall även gälla den gemenskapsflotta som bedriver fiske i enlighet med detta avtal.

Artikel 3d

Under protokollets sista giltighetsår, och innan ett avtal om att förnya protokollet ingås, skall kommissionen förelägga Europaparlamentet och rådet en rapport om avtalets tillämpning.

Artikel 3e

På grundval av den rapport som avses i artikel 3d och efter att ha hört Europaparlamentet skall rådet när så är lämpligt ge kommissionen mandat att inleda förhandlingar i syfte att anta ett nytt protokoll.

Artikel 3f

En ledamot av Europaparlamentet samt företrädare för den fiskesektor som bedriver fiske enligt detta avtal får delta som observatörer i den enligt avtalets artikel 10 inrättade gemensamma kommitténs möten och arbete.

Artikel 3g

Kommissionen skall informera Europaparlamentet om alla initiativ som syftar till att ändra avtalets innehåll, inbegripet protokollet, faktabladen och bilagorna.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0202

Kontroll av gemenskapsrättens tillämpning (2003-2004)

Europaparlamentets resolution om kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapport om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning (2003 och 2004) (2005/2150(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapport (KOM(2004)0839 och KOM(2005)0570), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tjugoförsta och tjugoandra årsrapport (KOM(2004)0839 och KOM(2005)0570),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2004)1638 och SEK(2005)1446 och 1447), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument (SEK(2004)1638 och SEK(2005)1446 och 1447),

| — | med beaktande av artiklarna 45 och 112.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 45 och 112.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A6-0089/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandet från utskottet för framställningar (A6-0089/2006), och av följande skäl:

| A. | I sina årsrapporter redovisar kommissionen i vilken utsträckning medlemsstaterna införlivat gemenskapens direktiv med sin nationella lagstiftning. Syftet är att säkra en effektiv kontroll av att EU:s lagstiftning faktiskt tillämpas. Enligt den tjugoförsta årsrapporten pågick 3 927 överträdelseärenden den 31 december 2003, inklusive 1 855 ärenden där förfarandet hade inletts, 999 ärenden där ett motiverat yttrande hade avgetts, 411 ärenden där talan väckts inför EG-domstolen och 69 ärenden (av vilka 40 gällde miljöområdet) där förfaranden enligt artikel 228 i EG-fördraget hade inletts. |
| --- | --- |

A.

I sina årsrapporter redovisar kommissionen i vilken utsträckning medlemsstaterna införlivat gemenskapens direktiv med sin nationella lagstiftning. Syftet är att säkra en effektiv kontroll av att EU:s lagstiftning faktiskt tillämpas. Enligt den tjugoförsta årsrapporten pågick 3 927 överträdelseärenden den 31 december 2003, inklusive 1 855 ärenden där förfarandet hade inletts, 999 ärenden där ett motiverat yttrande hade avgetts, 411 ärenden där talan väckts inför EG-domstolen och 69 ärenden (av vilka 40 gällde miljöområdet) där förfaranden enligt artikel 228 i EG-fördraget hade inletts.

| B. | För en korrekt kontroll av att gemenskapens lagar tillämpas krävs inte bara en kvantitativ beräkning av hur stor del av lagstiftningen som införlivats i den nationella lagstiftningen, utan också en utvärdering av införlivandets kvalitet och av de sätt som används för att faktiskt gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

B.

För en korrekt kontroll av att gemenskapens lagar tillämpas krävs inte bara en kvantitativ beräkning av hur stor del av lagstiftningen som införlivats i den nationella lagstiftningen, utan också en utvärdering av införlivandets kvalitet och av de sätt som används för att faktiskt gemenskapsrätten.

| C. | En korrekt och snabb tillämpning av gemenskapslagstiftningen är en integrerad och viktig del av ”bättre lagstiftning”. Klara och välskrivna lagar är en nödvändig förutsättning för en god tillämpning av gemenskapsrätten i hela EU. Lagstiftningens kvalitet och tydligheten när det gäller medlemsstaternas skyldigheter är inte alltid tillfredsställande på grund av att lagstiftningen i många fall är en följd av olika politiska kompromisser. |
| --- | --- |

C.

En korrekt och snabb tillämpning av gemenskapslagstiftningen är en integrerad och viktig del av ”bättre lagstiftning”. Klara och välskrivna lagar är en nödvändig förutsättning för en god tillämpning av gemenskapsrätten i hela EU. Lagstiftningens kvalitet och tydligheten när det gäller medlemsstaternas skyldigheter är inte alltid tillfredsställande på grund av att lagstiftningen i många fall är en följd av olika politiska kompromisser.

| D. | Kommissionen kan anpassa de metoder den använder för att utföra sitt uppdrag effektivt och införa nyheter som syftar till att förbättra tillämpningen av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

D.

Kommissionen kan anpassa de metoder den använder för att utföra sitt uppdrag effektivt och införa nyheter som syftar till att förbättra tillämpningen av gemenskapsrätten.

| E. | Kommissionen arbetar för närvarande med att anpassa befintliga förfaranden och göra dem snabbare och effektivare. Detta är emellertid inte ett tillräckligt skäl för att inte i tid skicka begärd information om de sammanlagda resurser som avsatts för överträdelser i berörda generaldirektorat och generalsekretariat. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen arbetar för närvarande med att anpassa befintliga förfaranden och göra dem snabbare och effektivare. Detta är emellertid inte ett tillräckligt skäl för att inte i tid skicka begärd information om de sammanlagda resurser som avsatts för överträdelser i berörda generaldirektorat och generalsekretariat.

| F. | Antalet klagomål som avser överträdelser av gemenskapsrätten visar att EU-medborgarna spelar en avgörande roll för gemenskapsrättens tillämpning, och att möjligheterna att på ett tillfredsställande sätt möta deras oro är viktiga för Europeiska unionens trovärdighet. |
| --- | --- |

F.

Antalet klagomål som avser överträdelser av gemenskapsrätten visar att EU-medborgarna spelar en avgörande roll för gemenskapsrättens tillämpning, och att möjligheterna att på ett tillfredsställande sätt möta deras oro är viktiga för Europeiska unionens trovärdighet.

| G. | Klagomål från medborgarna är inte bara symbolhandlingar när man bygger upp ett ”medborgarnas Europa”, utan de utgör ett billigt och effektivt redskap för att övervaka gemenskapsrättens tillämpning. |
| --- | --- |

G.

Klagomål från medborgarna är inte bara symbolhandlingar när man bygger upp ett ”medborgarnas Europa”, utan de utgör ett billigt och effektivt redskap för att övervaka gemenskapsrättens tillämpning.

| H. | Ett effektivt rättsligt skydd och en enhetlig tillämpning och tolkning är viktiga inslag i gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

H.

Ett effektivt rättsligt skydd och en enhetlig tillämpning och tolkning är viktiga inslag i gemenskapsrätten.

| I. | Europaparlamentet mottog kommissionens tjugoandra årsrapport först i januari 2006. På grund av denna försening kommer endast ett fåtal hänvisningar att göras till den rapporten i denna resolution. Kärnan i analysen kommer att avse kommissionens tjugoförsta årsrapport om gemenskapsrättens tillämpning under 2003. |
| --- | --- |

I.

Europaparlamentet mottog kommissionens tjugoandra årsrapport först i januari 2006. På grund av denna försening kommer endast ett fåtal hänvisningar att göras till den rapporten i denna resolution. Kärnan i analysen kommer att avse kommissionens tjugoförsta årsrapport om gemenskapsrättens tillämpning under 2003.

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att samtliga EU:s institutioner måste behandla frågan om kontroll av tillämpningen seriöst och öppet och prioritera den med större övertygelse, framför allt med tanke på den vikt man under senare tid lagt vid det överhängande behovet av att minska mängden gemenskapslagstiftning och lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är övertygat om att samtliga EU:s institutioner måste behandla frågan om kontroll av tillämpningen seriöst och öppet och prioritera den med större övertygelse, framför allt med tanke på den vikt man under senare tid lagt vid det överhängande behovet av att minska mängden gemenskapslagstiftning och lagstiftningsinitiativ.

| 2. | Europaparlamentet insisterar på att en minskning av antalet lagar måste kompenseras av att man lägger större vikt vid tillämpningen. Parlamentet understryker att klagomål är ett billigt och effektivt sätt att övervaka tillämpningen av gemenskapens lagar och uppmanar kommissionen att tillse att åtminstone en del av de resurser som tidigare avsattes för utarbetande och uppföljning av lagstiftning nu bör avsättas för en effektiv och korrekt tillämpning av den befintliga gemenskapslagstiftningen i de olika behöriga enheter som hanterar individuella klagomål och överträdelseärenden. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet insisterar på att en minskning av antalet lagar måste kompenseras av att man lägger större vikt vid tillämpningen. Parlamentet understryker att klagomål är ett billigt och effektivt sätt att övervaka tillämpningen av gemenskapens lagar och uppmanar kommissionen att tillse att åtminstone en del av de resurser som tidigare avsattes för utarbetande och uppföljning av lagstiftning nu bör avsättas för en effektiv och korrekt tillämpning av den befintliga gemenskapslagstiftningen i de olika behöriga enheter som hanterar individuella klagomål och överträdelseärenden.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att även parlamentets olika utskott bör uppmärksamma frågan om tillämpning av gemenskapens lagstiftning, och i synnerhet att den ansvariga föredraganden bör spela en aktivare roll när det gäller att övervaka att gemenskapens lagstiftning genomförs i medlemsstaterna. De regelbundna sammanträden om tillämpning som organiseras av utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor kan i det sammanhanget vara en förebild. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är övertygat om att även parlamentets olika utskott bör uppmärksamma frågan om tillämpning av gemenskapens lagstiftning, och i synnerhet att den ansvariga föredraganden bör spela en aktivare roll när det gäller att övervaka att gemenskapens lagstiftning genomförs i medlemsstaterna. De regelbundna sammanträden om tillämpning som organiseras av utskottet för miljö, folkhälsa och konsumentfrågor kan i det sammanhanget vara en förebild.

| 4. | Europaparlamentet är medvetet om att denna resolution inte rör kommittéförfarandet, och betonar att den frågan därför bör bli föremål för en särskild resolution. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är medvetet om att denna resolution inte rör kommittéförfarandet, och betonar att den frågan därför bör bli föremål för en särskild resolution.

| 5. | Europaparlamentet understryker att artikel 211 i EG-fördraget ger kommissionen det institutionella ansvaret för att övervaka tillämpningen av bestämmelserna i fördraget och av bestämmelser som antagits av institutionerna med stöd av fördraget, och att artikel 226 i EG-fördraget ger kommissionen rätt att vidta åtgärder mot medlemsstater som inte uppfyller sina fördragsenliga skyldigheter. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att artikel 211 i EG-fördraget ger kommissionen det institutionella ansvaret för att övervaka tillämpningen av bestämmelserna i fördraget och av bestämmelser som antagits av institutionerna med stöd av fördraget, och att artikel 226 i EG-fördraget ger kommissionen rätt att vidta åtgärder mot medlemsstater som inte uppfyller sina fördragsenliga skyldigheter.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att de viktigaste problemen i samband med överträdelseförfarandet (artiklarna 226 och 228 i EG-fördraget) är förfarandets längd (54 månader i genomsnitt från det att klagomålet diarieförs och till dess talan väcks i domstolen) och den begränsade tillämpningen av artikel 228. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att de viktigaste problemen i samband med överträdelseförfarandet (artiklarna 226 och 228 i EG-fördraget) är förfarandets längd (54 månader i genomsnitt från det att klagomålet diarieförs och till dess talan väcks i domstolen) och den begränsade tillämpningen av artikel 228.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen organiserar fyra sammanträden per år för att besluta om överträdelseförfaranden och att samtliga beslut (från att skicka den första formella underrättelsen, som syftar till att inhämta information från medlemsstaten i fråga, till beslutet att väcka talan i EG domstolen) fattas av kommissionärskollegiet. Samtidigt som parlamentet inser vikten och behovet av ett kollektivt ingripande i de olika överträdelsefaserna, föreslår parlamentet att man noga bör överväga möjligheten att det interna förfarandet förkortas i inledningsskedet genom att varje enskild kommissionsledamot ges behörighet att skicka formella underrättelser till medlemsstaterna inom sina respektive kompetensområden, enligt samma system som för övrigt tillämpas redan nu om en medlemsstat inte har införlivat gemenskapens lagstiftning i den nationella lagstiftningen inom den utsatta tidsfristen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen organiserar fyra sammanträden per år för att besluta om överträdelseförfaranden och att samtliga beslut (från att skicka den första formella underrättelsen, som syftar till att inhämta information från medlemsstaten i fråga, till beslutet att väcka talan i EG domstolen) fattas av kommissionärskollegiet. Samtidigt som parlamentet inser vikten och behovet av ett kollektivt ingripande i de olika överträdelsefaserna, föreslår parlamentet att man noga bör överväga möjligheten att det interna förfarandet förkortas i inledningsskedet genom att varje enskild kommissionsledamot ges behörighet att skicka formella underrättelser till medlemsstaterna inom sina respektive kompetensområden, enligt samma system som för övrigt tillämpas redan nu om en medlemsstat inte har införlivat gemenskapens lagstiftning i den nationella lagstiftningen inom den utsatta tidsfristen.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar de nationella domstolarnas bristande samarbetsvilja i de flesta medlemsstater, där domstolarna fortfarande är ovilliga att tillämpa principen om gemenskapsrättens företräde. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar de nationella domstolarnas bristande samarbetsvilja i de flesta medlemsstater, där domstolarna fortfarande är ovilliga att tillämpa principen om gemenskapsrättens företräde.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002)0725), där olika åtgärder för att uppnå meddelandets syfte anges. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002)0725), där olika åtgärder för att uppnå meddelandets syfte anges.

| 10. | Europaparlamentet beklagar trots detta att kommissionen inte har presenterat en strukturerad och detaljerad uppföljning av vissa av de åtaganden som angavs i ovan nämnda meddelanden, till exempel att ”när årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning behandlas av kommissionen (i juni) kommer en utvärdering att göras av hur prioritetskriterierna används”. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet beklagar trots detta att kommissionen inte har presenterat en strukturerad och detaljerad uppföljning av vissa av de åtaganden som angavs i ovan nämnda meddelanden, till exempel att ”när årsrapporten om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning behandlas av kommissionen (i juni) kommer en utvärdering att göras av hur prioritetskriterierna används”.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en särskild utvärdering av tillämpningen av de kriterier som anges i ovan nämnda meddelande för att bedöma om en sådan rutin verkligen behövs och inte riskerar att i alltför hög grad inskränka syftet med överträdelseförfarandet, för vilket fördraget inte nämner någon hierarki. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera om en enkel ökning av de tillgängliga resurserna i de mest utsatta generaldirektoraten inte skulle vara att föredra i syfte att förbättra kapaciteten att följa upp klagomål. Parlamentet påpekar att det behövs juridiska experter inom de kommissionsavdelningar som har hand om rättsakters införlivande, för att analysera om alla införlivanden av lagstiftningen verkligen har genomförts ordentligt. Man kan inte enbart förlita sig på ett automatiskt konkordanssystem för att analysera om en rättsakt införlivats. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en särskild utvärdering av tillämpningen av de kriterier som anges i ovan nämnda meddelande för att bedöma om en sådan rutin verkligen behövs och inte riskerar att i alltför hög grad inskränka syftet med överträdelseförfarandet, för vilket fördraget inte nämner någon hierarki. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera om en enkel ökning av de tillgängliga resurserna i de mest utsatta generaldirektoraten inte skulle vara att föredra i syfte att förbättra kapaciteten att följa upp klagomål. Parlamentet påpekar att det behövs juridiska experter inom de kommissionsavdelningar som har hand om rättsakters införlivande, för att analysera om alla införlivanden av lagstiftningen verkligen har genomförts ordentligt. Man kan inte enbart förlita sig på ett automatiskt konkordanssystem för att analysera om en rättsakt införlivats.

| 12. | Kommissionen uppmanas hålla Europaparlamentet informerat om resultaten av sådana utvärderingar. Parlamentet insisterar på att prioriteringarnas utformning inte får leda till färre svar på medborgarnas klagomål, och uppmanar kommissionen att samråda med parlamentet om alla eventuella ändringar av prioritetskriterierna. |
| --- | --- |

12.

Kommissionen uppmanas hålla Europaparlamentet informerat om resultaten av sådana utvärderingar. Parlamentet insisterar på att prioriteringarnas utformning inte får leda till färre svar på medborgarnas klagomål, och uppmanar kommissionen att samråda med parlamentet om alla eventuella ändringar av prioritetskriterierna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta rättssamhällets principer och medborgarnas erfarenheter gå före alla rent ekonomiska kriterier och värderingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka respekten för de grundläggande friheterna och de allmänna principerna i fördraget, liksom respekten för förordningar och ramdirektiv. Parlamentet uppmanar även kommissionen att använda sekundärlagstiftningen som referenskriterium för att avgöra om det föreligger ett brott mot de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att låta rättssamhällets principer och medborgarnas erfarenheter gå före alla rent ekonomiska kriterier och värderingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant övervaka respekten för de grundläggande friheterna och de allmänna principerna i fördraget, liksom respekten för förordningar och ramdirektiv. Parlamentet uppmanar även kommissionen att använda sekundärlagstiftningen som referenskriterium för att avgöra om det föreligger ett brott mot de grundläggande friheterna.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera samarbetet med medlemsstaterna i enlighet med artikel 10 i EG-fördraget, mot bakgrund av att de flesta medlemsstater inte är redo att göra särskilt mycket för att förbättra tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, vilket bekräftades av förhandlingarna beträffande det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (1), när rådet vägrade göra några åtaganden i frågor som gällde införlivande och tillämpning. Parlamentet förklarar sig stödja återupptagna förhandlingar med rådet i denna fråga i syfte att ändra det interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera samarbetet med medlemsstaterna i enlighet med artikel 10 i EG-fördraget, mot bakgrund av att de flesta medlemsstater inte är redo att göra särskilt mycket för att förbättra tillämpningen av gemenskapslagstiftningen, vilket bekräftades av förhandlingarna beträffande det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (1), när rådet vägrade göra några åtaganden i frågor som gällde införlivande och tillämpning. Parlamentet förklarar sig stödja återupptagna förhandlingar med rådet i denna fråga i syfte att ändra det interinstitutionella avtalet.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvärdera sin förlåtande attityd gentemot medlemsstaterna när det gäller tidsfrister för att skicka in begärd information till kommissionen, anta och meddela nationella genomförandeåtgärder och korrekt tillämpa gemenskapens lagstiftning på nationell, regional eller lokal nivå. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omvärdera sin förlåtande attityd gentemot medlemsstaterna när det gäller tidsfrister för att skicka in begärd information till kommissionen, anta och meddela nationella genomförandeåtgärder och korrekt tillämpa gemenskapens lagstiftning på nationell, regional eller lokal nivå.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har beslutat inrätta särskilda strukturer för att ta ansvar för tillämpningen. Parlamentet välkomnar kommissionens insatser för att stödja inrättandet av lämpliga samordningspunkter i varje medlemsstat i syfte att förbättra hela införlivande- och tillämpningspolitiken och effektiviteten i överträdelseförfarandets prejudiciella fas. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna inte bara bör upprätta tekniska strukturer, utan också utse politiska befattningshavare med ansvar för överträdelsepolitiken på nationell nivå. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att medlemsstaterna har beslutat inrätta särskilda strukturer för att ta ansvar för tillämpningen. Parlamentet välkomnar kommissionens insatser för att stödja inrättandet av lämpliga samordningspunkter i varje medlemsstat i syfte att förbättra hela införlivande- och tillämpningspolitiken och effektiviteten i överträdelseförfarandets prejudiciella fas. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna inte bara bör upprätta tekniska strukturer, utan också utse politiska befattningshavare med ansvar för överträdelsepolitiken på nationell nivå.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att intresset för organisatoriska frågor och kommunikationsflöden inte får dölja att många fall av felaktigt införlivande är ett resultat av att lagstiftningen håller dålig kvalitet och återspeglar medlemsstaternas medvetna försök att undergräva gemenskapens lagstiftning av politiska, administrativa och ekonomiska skäl. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att kommissionens praxis går ut på att man nöjer sig med en försenad åtgärd från medlemsstaternas sida för att på så sätt kunna avsluta överträdelseförfarandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att begära att medlemsstaterna garanterar att den gemenskapsbestämmelse som har överträtts tillämpas retroaktivt, så att alla följder av överträdelsen rättas till och talan omedelbart väcks enligt artikel 228 i EG-fördraget i fall av fortsatt underlåtenhet att följa bestämmelserna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att intresset för organisatoriska frågor och kommunikationsflöden inte får dölja att många fall av felaktigt införlivande är ett resultat av att lagstiftningen håller dålig kvalitet och återspeglar medlemsstaternas medvetna försök att undergräva gemenskapens lagstiftning av politiska, administrativa och ekonomiska skäl. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att kommissionens praxis går ut på att man nöjer sig med en försenad åtgärd från medlemsstaternas sida för att på så sätt kunna avsluta överträdelseförfarandet. Parlamentet uppmanar kommissionen att begära att medlemsstaterna garanterar att den gemenskapsbestämmelse som har överträtts tillämpas retroaktivt, så att alla följder av överträdelsen rättas till och talan omedelbart väcks enligt artikel 228 i EG-fördraget i fall av fortsatt underlåtenhet att följa bestämmelserna.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att problemlösningsnätverket för den inre marknaden (Solvit) har visat sig effektivt på den inre marknaden som en kompletterande icke-judiciell mekanism som har ökat det frivilliga samarbetet mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser emellertid att sådana mekanismer inte får betraktas som en ersättning för överträdelseförfaranden som är avsedda att tvinga medlemsstaterna att tillämpa gemenskapsrätten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tilldela större mänskliga och ekonomiska resurser till de egna nationella kontaktpunkterna i Solvit-nätverket. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet konstaterar att problemlösningsnätverket för den inre marknaden (Solvit) har visat sig effektivt på den inre marknaden som en kompletterande icke-judiciell mekanism som har ökat det frivilliga samarbetet mellan medlemsstaterna. Parlamentet anser emellertid att sådana mekanismer inte får betraktas som en ersättning för överträdelseförfaranden som är avsedda att tvinga medlemsstaterna att tillämpa gemenskapsrätten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tilldela större mänskliga och ekonomiska resurser till de egna nationella kontaktpunkterna i Solvit-nätverket.

| 19. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att lagstiftningen utarbetas på ett sätt som gör den lättare att tillämpa. Det är även viktigt att medborgarnas förståelse av gemenskapslagstiftningen förbättras. Europaparlamentet föreslår därför att det skall ingå en sammanfattning för medborgarna i form av en informell motivering till alla rättsakter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att lagstiftningen utarbetas på ett sätt som gör den lättare att tillämpa. Det är även viktigt att medborgarnas förståelse av gemenskapslagstiftningen förbättras. Europaparlamentet föreslår därför att det skall ingå en sammanfattning för medborgarna i form av en informell motivering till alla rättsakter.

| 20. | Europaparlamentet är övertygat om att bättre disciplin krävs, framför allt efter utvidgningen, för att undvika alltför långa förseningar och kvarstående kvalitetsskillnader i det nationella införlivandet, även om det är viktigt att ägna tid och kraft åt att utveckla dialogen med medlemsstaterna och förbättra stödet till dem för att underlätta ett snabbt och korrekt införlivande av gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet är övertygat om att bättre disciplin krävs, framför allt efter utvidgningen, för att undvika alltför långa förseningar och kvarstående kvalitetsskillnader i det nationella införlivandet, även om det är viktigt att ägna tid och kraft åt att utveckla dialogen med medlemsstaterna och förbättra stödet till dem för att underlätta ett snabbt och korrekt införlivande av gemenskapslagstiftningen.

| 21. | Europaparlamentet anser att en särskild klausul som tvingar medlemsstaterna att utarbeta en jämförelsetabell när EU:s direktiv införlivas bör införas systematiskt i alla nya direktiv som antas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att en särskild klausul som tvingar medlemsstaterna att utarbeta en jämförelsetabell när EU:s direktiv införlivas bör införas systematiskt i alla nya direktiv som antas.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att cirka 41 procent av alla nya direktiv under 2004 innehöll bestämmelser om en jämförelsetabell under 2004. Parlamentet anser att Europaparlamentet, i sin egenskap av medlagstiftare, bör stödja förslag om att införa bestämmelser i direktiven som tvingar medlemsstaterna att använda jämförelsetabellerna för sina meddelanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om tillämpningen av sådana bestämmelser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet konstaterar att cirka 41 procent av alla nya direktiv under 2004 innehöll bestämmelser om en jämförelsetabell under 2004. Parlamentet anser att Europaparlamentet, i sin egenskap av medlagstiftare, bör stödja förslag om att införa bestämmelser i direktiven som tvingar medlemsstaterna att använda jämförelsetabellerna för sina meddelanden. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om tillämpningen av sådana bestämmelser.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som vissa av kommissionens generaldirektorat – framför allt GD Miljö – gjort för att förbättra jämförelsekontrollen av vissa direktiv, framför allt efter utvidgningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att på sin webbplats offentliggöra de studier som begärts av de olika generaldirektoraten om utvärdering av de nationella genomförandeåtgärdernas överensstämmelse med gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet välkomnar de insatser som vissa av kommissionens generaldirektorat – framför allt GD Miljö – gjort för att förbättra jämförelsekontrollen av vissa direktiv, framför allt efter utvidgningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att på sin webbplats offentliggöra de studier som begärts av de olika generaldirektoraten om utvärdering av de nationella genomförandeåtgärdernas överensstämmelse med gemenskapens lagstiftning.

| 24. | Europaparlamentet konstaterar att det finns flera olika förfaranden tillgängliga för att hantera bristande överensstämmelse och att sådana förfaranden ibland upprepas utan att man uppnår målet att övertyga medlemsstaten i fråga att ändra sina införlivandebestämmelser. Parlamentet understryker att förseningar i förfarandet i sådana fall kan bli mycket skadliga för medborgarna, eftersom fokus inte ligger på enskilda fall, utan snarare återspeglar ett allmänt problem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inta en hårdare attityd vid fall av underlåtenhet att meddela genomförandeåtgärder och bristande överensstämmelse mellan nationella genomförandeåtgärder och gemenskapens lagstiftning, och fullfölja de olika stegen i artikel 226-förfaranden enligt EG-fördraget enligt fasta, icke förhandlingsbara tidsfrister, som har kodifierats genom särskilda icke-bindande instrument (meddelanden och riktlinjer), för att så snart som möjligt komma fram till åläggande av viten enligt artikel 228 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet konstaterar att det finns flera olika förfaranden tillgängliga för att hantera bristande överensstämmelse och att sådana förfaranden ibland upprepas utan att man uppnår målet att övertyga medlemsstaten i fråga att ändra sina införlivandebestämmelser. Parlamentet understryker att förseningar i förfarandet i sådana fall kan bli mycket skadliga för medborgarna, eftersom fokus inte ligger på enskilda fall, utan snarare återspeglar ett allmänt problem. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inta en hårdare attityd vid fall av underlåtenhet att meddela genomförandeåtgärder och bristande överensstämmelse mellan nationella genomförandeåtgärder och gemenskapens lagstiftning, och fullfölja de olika stegen i artikel 226-förfaranden enligt EG-fördraget enligt fasta, icke förhandlingsbara tidsfrister, som har kodifierats genom särskilda icke-bindande instrument (meddelanden och riktlinjer), för att så snart som möjligt komma fram till åläggande av viten enligt artikel 228 i EG-fördraget.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en förteckning över de direktiv som har det sämsta resultatet vad gäller tillämpningen och att förklara vad som enligt kommissionen är anledningen till detta. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt domstolens rättspraxis och artikel 10 i EG-fördraget åläggs att inrätta en lämplig, effektiv och proportionerlig sanktionsmekanism, som skall avskräcka från brott mot gemenskapsbestämmelserna. Parlamentet anser att underlåtelse att anta en effektiv sanktionsmekanism bör stävjas med nödvändig stränghet inom ramen för överträdelseförfarandet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en förteckning över de direktiv som har det sämsta resultatet vad gäller tillämpningen och att förklara vad som enligt kommissionen är anledningen till detta. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt domstolens rättspraxis och artikel 10 i EG-fördraget åläggs att inrätta en lämplig, effektiv och proportionerlig sanktionsmekanism, som skall avskräcka från brott mot gemenskapsbestämmelserna. Parlamentet anser att underlåtelse att anta en effektiv sanktionsmekanism bör stävjas med nödvändig stränghet inom ramen för överträdelseförfarandet.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att de nuvarande förfarandena inte ger medborgarna några rättigheter förutom att inge klagomål och att kommissionen i sin roll som fördragens väktare har stor frihet när det gäller att bedöma om den skall registrera ett klagomål och inleda förfaranden. Parlamentet anser att varken några bestämmelser i fördraget eller domstolens rättspraxis förbjuder att man genom lämpliga lagstiftningsinstrument ger ytterligare rättigheter åt klaganden, och uppmanar således kommissionen att bemöda sig om att anta sådana instrument. Parlamentet är övertygat om att denna viktiga och exklusiva rätt måste åtföljas av ett krav på öppenhet och ansvarighet vad gäller skälen till att vissa beslut fattas, framför allt beslut om att inte driva klagomålsärenden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att de nuvarande förfarandena inte ger medborgarna några rättigheter förutom att inge klagomål och att kommissionen i sin roll som fördragens väktare har stor frihet när det gäller att bedöma om den skall registrera ett klagomål och inleda förfaranden. Parlamentet anser att varken några bestämmelser i fördraget eller domstolens rättspraxis förbjuder att man genom lämpliga lagstiftningsinstrument ger ytterligare rättigheter åt klaganden, och uppmanar således kommissionen att bemöda sig om att anta sådana instrument. Parlamentet är övertygat om att denna viktiga och exklusiva rätt måste åtföljas av ett krav på öppenhet och ansvarighet vad gäller skälen till att vissa beslut fattas, framför allt beslut om att inte driva klagomålsärenden.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande till Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (KOM(2002)0141). |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande till Europaparlamentet och Europeiska ombudsmannen om klagandens ställning i ärenden om överträdelser av gemenskapsrätten (KOM(2002)0141).

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera principen som anges i det meddelandet att samtliga klagomål som kan tänkas påtala en verklig överträdelse av gemenskapsrätten och som mottas av kommissionen måste diarieföras, utan undantag, om de inte faller under de exceptionella omständigheter som anges i artikel 3 i bilagan till meddelandet. Parlamentet konstaterar att Europeiska ombudsmannen nyligen mottagit klagomål som avser just utebliven registrering av klagomål och för närvarande undersöker dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet lägga fram en rapport för parlamentet om fall av utebliven registrering av klagomål, på grundval av det ovannämnda meddelandet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera principen som anges i det meddelandet att samtliga klagomål som kan tänkas påtala en verklig överträdelse av gemenskapsrätten och som mottas av kommissionen måste diarieföras, utan undantag, om de inte faller under de exceptionella omständigheter som anges i artikel 3 i bilagan till meddelandet. Parlamentet konstaterar att Europeiska ombudsmannen nyligen mottagit klagomål som avser just utebliven registrering av klagomål och för närvarande undersöker dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet lägga fram en rapport för parlamentet om fall av utebliven registrering av klagomål, på grundval av det ovannämnda meddelandet.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att den i sagda meddelande angivna tidsfristen på ett år från det att ett klagomål diarieförs och till dess en formell underrättelse skickas eller beslut om att avsluta fallet fattas är alltför lång. Parlamentet beklagar dessutom att tidsfristen inte alltid respekteras, vilket lämnar den klagande i ett tillstånd av oacceptabel osäkerhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att skicka formella underrättelser, som inte innebär några ”förhandlingar ”med medlemsstaterna, kort efter det att klagomålet diarieförts, och att bemöda sig om att snabbt fortsätta förfarandet inom korta och icke förlängbara tidsfrister, förutom i exceptionella fall. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att den i sagda meddelande angivna tidsfristen på ett år från det att ett klagomål diarieförs och till dess en formell underrättelse skickas eller beslut om att avsluta fallet fattas är alltför lång. Parlamentet beklagar dessutom att tidsfristen inte alltid respekteras, vilket lämnar den klagande i ett tillstånd av oacceptabel osäkerhet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att skicka formella underrättelser, som inte innebär några ”förhandlingar ”med medlemsstaterna, kort efter det att klagomålet diarieförts, och att bemöda sig om att snabbt fortsätta förfarandet inom korta och icke förlängbara tidsfrister, förutom i exceptionella fall.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar samtliga kommissionens tjänsteenheter att hålla de klagande – och i förekommande fall även berörda parlamentsledamöter – väl informerade om hur deras ärenden har utvecklats i anslutning till att varje i förväg fastställd tidsfrist löper ut (formella underrättelser, motiverade yttranden, talan i domstolen) samt att motivera sitt beslut och kommunicera detta i detalj till den klagande i enlighet med de principer som anges i kommissionens meddelande från 2002. Detta skall alltid göra det möjligt för den klagande att inkomma med ytterligare synpunkter (informationen bör omfatta de skäl som anförts av den berörda medlemsstaten, framför allt i ärenden där kommissionen tänker avskriva klagomålet). |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar samtliga kommissionens tjänsteenheter att hålla de klagande – och i förekommande fall även berörda parlamentsledamöter – väl informerade om hur deras ärenden har utvecklats i anslutning till att varje i förväg fastställd tidsfrist löper ut (formella underrättelser, motiverade yttranden, talan i domstolen) samt att motivera sitt beslut och kommunicera detta i detalj till den klagande i enlighet med de principer som anges i kommissionens meddelande från 2002. Detta skall alltid göra det möjligt för den klagande att inkomma med ytterligare synpunkter (informationen bör omfatta de skäl som anförts av den berörda medlemsstaten, framför allt i ärenden där kommissionen tänker avskriva klagomålet).

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett särskilt förfarande som medger att den klagande och den berörda parlamentsledamoten får tillgång till dokumentationen och innehållet i den korrespondens som utväxlats med medlemsstaten. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett särskilt förfarande som medger att den klagande och den berörda parlamentsledamoten får tillgång till dokumentationen och innehållet i den korrespondens som utväxlats med medlemsstaten.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla specifika uppgifter om respekten för de tidsfrister som anges i kommissionens interna manual för operativa förfaranden, som endast kan erhållas informellt. Parlamentet upprepar vikten av att fastställa tidsfrister för att skicka svar till den klagande och för att skicka en formell underrättelse från den dag ett klagomål diarieförs. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla specifika uppgifter om respekten för de tidsfrister som anges i kommissionens interna manual för operativa förfaranden, som endast kan erhållas informellt. Parlamentet upprepar vikten av att fastställa tidsfrister för att skicka svar till den klagande och för att skicka en formell underrättelse från den dag ett klagomål diarieförs.

| 33. | Europaparlamentet konstaterar att förfaranden som inletts enligt artikel 228 i EG-fördraget har lett till domar i EG-domstolen i endast tre fall. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om tillämpningen av artikel 228 i EG-fördraget (SEK(2005)1658). I det meddelandet förtydligas och utvecklas kommissionens policy att uppmana EG-domstolen att ålägga en medlemsstat som underlåter att följa domstolens dom att betala ett periodiskt vitesbelopp och ett engångsbelopp. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet konstaterar att förfaranden som inletts enligt artikel 228 i EG-fördraget har lett till domar i EG-domstolen i endast tre fall. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om tillämpningen av artikel 228 i EG-fördraget (SEK(2005)1658). I det meddelandet förtydligas och utvecklas kommissionens policy att uppmana EG-domstolen att ålägga en medlemsstat som underlåter att följa domstolens dom att betala ett periodiskt vitesbelopp och ett engångsbelopp.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klart ange att alla ärenden som redan är föremål för formella underrättelser och motiverade yttranden enligt artikel 228, samt alla de ärenden som för närvarande omfattas av artikel 226-förfaranden, kommer att omfattas av denna nya policy (om inte ärendet lösts innan talan väcks i EG-domstolen), i enlighet med dess meddelande från 2005. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klart ange att alla ärenden som redan är föremål för formella underrättelser och motiverade yttranden enligt artikel 228, samt alla de ärenden som för närvarande omfattas av artikel 226-förfaranden, kommer att omfattas av denna nya policy (om inte ärendet lösts innan talan väcks i EG-domstolen), i enlighet med dess meddelande från 2005.

| 35. | Europaparlamentet påminner om att framställningar som inges av enskilda personer till kommissionen, Europeiska ombudsmannen och Europaparlamentets relevanta utskott bör sporra EU-institutionerna att utvärdera hur gemenskapsrätten tillämpas på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påminner om att framställningar som inges av enskilda personer till kommissionen, Europeiska ombudsmannen och Europaparlamentets relevanta utskott bör sporra EU-institutionerna att utvärdera hur gemenskapsrätten tillämpas på nationell och europeisk nivå.

| 36. | Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att gemensamma arrangemang för nära samarbete och övervakning mellan kommissionen, rådet, Europeiska ombudsmannen och parlamentets berörda utskott är av avgörande betydelse för att garantera effektiva ingripanden i alla ärenden där framställaren på goda grunder har klagat på en överträdelse av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet upprepar sin uppfattning att gemensamma arrangemang för nära samarbete och övervakning mellan kommissionen, rådet, Europeiska ombudsmannen och parlamentets berörda utskott är av avgörande betydelse för att garantera effektiva ingripanden i alla ärenden där framställaren på goda grunder har klagat på en överträdelse av gemenskapsrätten.

| 37. | Europaparlamentet betonar att kommissionen i sina framtida årsrapporter måste lämna uppgifter som exakt avspeglar det viktiga och påtagliga bidrag som framställningarna utgör för kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning, och upprepar den begäran som framförs i parlamentets resolution av den 9 mars 2004 (2) om att kommissionen skall införa ett kapitel som uteslutande ägnas åt framställningar i sina årsrapporter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att kommissionen i sina framtida årsrapporter måste lämna uppgifter som exakt avspeglar det viktiga och påtagliga bidrag som framställningarna utgör för kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning, och upprepar den begäran som framförs i parlamentets resolution av den 9 mars 2004 (2) om att kommissionen skall införa ett kapitel som uteslutande ägnas åt framställningar i sina årsrapporter.

| 38. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att framställarnas processuella rättigheter fastställs på ett liknande sätt som klagandes rättigheter, vilka fastställs i kommissionens meddelande från 2002, och anser att förfarandemässiga frågor när det gäller den parallella behandlingen av klagomål och framställningar måste klargöras och att samordningen mellan de berörda tjänsteavdelningarna måste förbättras ytterligare så att utskottet för framställningar kan se till att framställarnas rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att framställarnas processuella rättigheter fastställs på ett liknande sätt som klagandes rättigheter, vilka fastställs i kommissionens meddelande från 2002, och anser att förfarandemässiga frågor när det gäller den parallella behandlingen av klagomål och framställningar måste klargöras och att samordningen mellan de berörda tjänsteavdelningarna måste förbättras ytterligare så att utskottet för framställningar kan se till att framställarnas rättigheter respekteras.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar genom erfarenhet att det är svårt för medborgare som inger framställningar till parlamentet att åberopa de rättigheter som härrör från gemenskapslagstiftningen inför nationella domstolar och att erhålla gottgörelse för förlust eller skador som uppstått på grund av medlemsstaters överträdelser av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet konstaterar genom erfarenhet att det är svårt för medborgare som inger framställningar till parlamentet att åberopa de rättigheter som härrör från gemenskapslagstiftningen inför nationella domstolar och att erhålla gottgörelse för förlust eller skador som uppstått på grund av medlemsstaters överträdelser av gemenskapsrätten.

| 40. | Europaparlamentet beklagar kommissionens ovilja att utreda tidigare påstådda överträdelser av gemenskapsrätten som sedan har rättats till, såsom de som tas upp i framställningarna om ”Equitable Life ”och ”Lloyds of London”, och uppmanar kommissionen att utreda sådana ärenden när de påstådda försummelserna sägs ha orsakat enskilda personer skada, eftersom resultatet av sådana utredningar kan vara till mycket stor hjälp för medborgarna för att de skall kunna erhålla ersättning genom lämpliga juridiska kanaler. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet beklagar kommissionens ovilja att utreda tidigare påstådda överträdelser av gemenskapsrätten som sedan har rättats till, såsom de som tas upp i framställningarna om ”Equitable Life ”och ”Lloyds of London”, och uppmanar kommissionen att utreda sådana ärenden när de påstådda försummelserna sägs ha orsakat enskilda personer skada, eftersom resultatet av sådana utredningar kan vara till mycket stor hjälp för medborgarna för att de skall kunna erhålla ersättning genom lämpliga juridiska kanaler.

| 41. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att undersöka möjligheterna att förbättra förfarandena på interinstitutionell nivå för att tillhandahålla EU-medborgarna effektivare icke-juridiska medel för gottgörelse, som en naturlig följd till rätten att inge framställningar enligt fördraget, och föreslår i detta avseende att inrättandet av en organisation liknande ”Solvit ”inom Europaparlamentet bör övervägas, vars funktion skulle vara att bistå ledamöterna i utredningar som rör rättsliga frågor. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att undersöka möjligheterna att förbättra förfarandena på interinstitutionell nivå för att tillhandahålla EU-medborgarna effektivare icke-juridiska medel för gottgörelse, som en naturlig följd till rätten att inge framställningar enligt fördraget, och föreslår i detta avseende att inrättandet av en organisation liknande ”Solvit ”inom Europaparlamentet bör övervägas, vars funktion skulle vara att bistå ledamöterna i utredningar som rör rättsliga frågor.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar till ökat samarbete mellan de nationella parlamenten och Europaparlamentet och deras respektive parlamentsledamöter för att främja en effektivare granskning av EU-frågor på nationell nivå. Parlamentet anser att de olika nationella parlamenten spelar en viktig roll när det gäller kontroll av tillämpningen av gemenskapsrätten, vilket bidrar till att stärka unionens demokratiska legitimitet och föra den närmare medborgarna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar till ökat samarbete mellan de nationella parlamenten och Europaparlamentet och deras respektive parlamentsledamöter för att främja en effektivare granskning av EU-frågor på nationell nivå. Parlamentet anser att de olika nationella parlamenten spelar en viktig roll när det gäller kontroll av tillämpningen av gemenskapsrätten, vilket bidrar till att stärka unionens demokratiska legitimitet och föra den närmare medborgarna.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skicka sina årsrapporter om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning till de nationella parlamenten, så att de bättre kan övervaka de nationella myndigheternas tillämpning av gemenskapsrätten. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skicka sina årsrapporter om kontrollen av gemenskapsrättens tillämpning till de nationella parlamenten, så att de bättre kan övervaka de nationella myndigheternas tillämpning av gemenskapsrätten.

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas parlament. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, EG-domstolen, Europeiska ombudsmannen och medlemsstaternas parlament.

---

(1)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(2)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 512.

P6_TA(2006)0203

Bättre lagstiftning: tillämpning av subsidiaritetsprincipen (2004)

Europaparlamentets resolution om bättre lagstiftning 2004: tillämpning av subsidiaritetsprincipen – tolfte årsrapporten (2005/2055(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 juni 2002 om konsekvensanalys (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 juni 2002 om konsekvensanalys (KOM(2002)0276),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 juni 2002 om ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning ”(KOM(2002)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 juni 2002 om ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning ”(KOM(2002)0278),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (1) mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning (1) mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om granskning av gemenskapsbestämmelsernas konsekvenser och samrådsförfarandena (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om granskning av gemenskapsbestämmelsernas konsekvenser och samrådsförfarandena (2),

| — | med beaktande av slutsatserna från konkurrenskraftsrådets möte den 25-26 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från konkurrenskraftsrådets möte den 25-26 november 2004,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 16 mars 2005 om ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen ”(KOM(2005)0097), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 16 mars 2005 om ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen ”(KOM(2005)0097),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen av den 21 mars 2005 om ”Bättre lagstiftning 2004 ”(KOM(2005)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen av den 21 mars 2005 om ”Bättre lagstiftning 2004 ”(KOM(2005)0098),

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömningar av den 15 juni 2005 och bilagorna till dessa (SEK(2005)0791), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömningar av den 15 juni 2005 och bilagorna till dessa (SEK(2005)0791),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 27 september 2005 om ”Resultat av granskningen av aktuella lagförslag ”(KOM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 27 september 2005 om ”Resultat av granskningen av aktuella lagförslag ”(KOM(2005)0462),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden om ”Bättre lagstiftning ”och ”Bättre tillämpning av EU:s lagstiftning ”av den 28 september 2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden om ”Bättre lagstiftning ”och ”Bättre tillämpning av EU:s lagstiftning ”av den 28 september 2005 (3),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 21 oktober 2005 om en gemensam EU-metod för att bedöma administrativa kostnader till följd av lagstiftning (KOM(2005)0518), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 21 oktober 2005 om en gemensam EU-metod för att bedöma administrativa kostnader till följd av lagstiftning (KOM(2005)0518),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2005 om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2006 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2005 om kommissionens lagstiftnings- och arbetsprogram 2006 (4),

| — | med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättande av en konstitution för Europa,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0082/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0082/2006), och av följande skäl:

| A. | I kommissionens meddelande ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen ”upprättas ett tydligt samband mellan att nå Lissabonmålen och att förbättra lagstiftningen. |
| --- | --- |

A.

I kommissionens meddelande ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen ”upprättas ett tydligt samband mellan att nå Lissabonmålen och att förbättra lagstiftningen.

| B. | Att införa en ram av bestämmelser som är insynsvänliga, tydliga, effektiva och av hög kvalitet bör vara ett prioriterat mål för Europeiska unionens politik. |
| --- | --- |

B.

Att införa en ram av bestämmelser som är insynsvänliga, tydliga, effektiva och av hög kvalitet bör vara ett prioriterat mål för Europeiska unionens politik.

| C. | Den ram av bestämmelser inom vilken företagen utvecklas är en faktor som är avgörande för deras konkurrenskraft, deras hållbara tillväxt och därmed för deras förmåga att skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

C.

Den ram av bestämmelser inom vilken företagen utvecklas är en faktor som är avgörande för deras konkurrenskraft, deras hållbara tillväxt och därmed för deras förmåga att skapa arbetstillfällen.

| D. | Konsekvensbedömning i samband med ny lagstiftning och förenkling av befintlig lagstiftning skulle kunna bidra till förbättrad utvärdering av de sociala och ekonomiska följderna och av effekterna för miljö och hälsa samt skulle kunna bidra till att minska den administrativa börda som inverkar negativt på konkurrenskraften hos det europeiska näringslivet och i synnerhet de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

D.

Konsekvensbedömning i samband med ny lagstiftning och förenkling av befintlig lagstiftning skulle kunna bidra till förbättrad utvärdering av de sociala och ekonomiska följderna och av effekterna för miljö och hälsa samt skulle kunna bidra till att minska den administrativa börda som inverkar negativt på konkurrenskraften hos det europeiska näringslivet och i synnerhet de små och medelstora företagen.

| E. | Det anseende som gemenskapens lagstiftare har bland medborgare och företag i unionen skulle kunna vara betydligt bättre, särskilt eftersom lagstiftningen ofta är ett resultat av en svår politisk kompromiss och brister i tydlighet och medlemsstaterna inte kan eller vill genomföra den på ett korrekt sätt. |
| --- | --- |

E.

Det anseende som gemenskapens lagstiftare har bland medborgare och företag i unionen skulle kunna vara betydligt bättre, särskilt eftersom lagstiftningen ofta är ett resultat av en svår politisk kompromiss och brister i tydlighet och medlemsstaterna inte kan eller vill genomföra den på ett korrekt sätt.

| F. | När ny lagstiftning utarbetas ger kommissionen vissa berörda parter möjlighet att reagera, genom samråd och olika arbetsgrupper, men det saknas tillräcklig insyn i dessa samråd, vem som deltagit och sättet som kommissionen har beaktat resultaten på. |
| --- | --- |

F.

När ny lagstiftning utarbetas ger kommissionen vissa berörda parter möjlighet att reagera, genom samråd och olika arbetsgrupper, men det saknas tillräcklig insyn i dessa samråd, vem som deltagit och sättet som kommissionen har beaktat resultaten på.

| G. | I sin ovannämnda resolution av den 20 april 2004 uttalade sig Europaparlamentet med stor majoritet för att använda konsekvensbedömning i Europeiska unionen i syfte att förbättra lagstiftningen. Rådet och kommissionen har i ett antal dokument understrukit konsekvensbedömningens betydelse. |
| --- | --- |

G.

I sin ovannämnda resolution av den 20 april 2004 uttalade sig Europaparlamentet med stor majoritet för att använda konsekvensbedömning i Europeiska unionen i syfte att förbättra lagstiftningen. Rådet och kommissionen har i ett antal dokument understrukit konsekvensbedömningens betydelse.

| H. | De konsekvensbedömningar som kommissionen tillämpar genomförs inte konsekvent enligt en och samma metod och är därför av skiftande kvalitet. Ofta verkar konsekvensbedömningarna mer likna ett rättfärdigande av ett förslag än en objektiv faktagranskning. |
| --- | --- |

H.

De konsekvensbedömningar som kommissionen tillämpar genomförs inte konsekvent enligt en och samma metod och är därför av skiftande kvalitet. Ofta verkar konsekvensbedömningarna mer likna ett rättfärdigande av ett förslag än en objektiv faktagranskning.

| I. | En stor del av genomförande- eller sekundärlagstiftningen tillkommer genom kommittéförfaranden utan egentlig parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

I.

En stor del av genomförande- eller sekundärlagstiftningen tillkommer genom kommittéförfaranden utan egentlig parlamentarisk kontroll.

| J. | Lagstiftandet är delvis en inlärningsprocess där man kan dra lärdom av misstag som gjorts. Insynen i lagstiftningens effekter är otillräcklig. Kommissionens rapporter om hur gemenskapslagstiftningen genomförs begränsas till genomförandet i medlemsstaterna men ger ingen insyn i om lagstiftningen i praktiken uppfyllt sina mål. |
| --- | --- |

J.

Lagstiftandet är delvis en inlärningsprocess där man kan dra lärdom av misstag som gjorts. Insynen i lagstiftningens effekter är otillräcklig. Kommissionens rapporter om hur gemenskapslagstiftningen genomförs begränsas till genomförandet i medlemsstaterna men ger ingen insyn i om lagstiftningen i praktiken uppfyllt sina mål.

| 1. | Europaparlamentet betonar vikten av att all gemenskapslagstiftning som antas skall följa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna fullt ut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar vikten av att all gemenskapslagstiftning som antas skall följa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna fullt ut.

| 2. | Europaparlamentet stöder ambitionen att förbättra EU:s lagstiftning för att öka tillväxten och sysselsättningen och understryker att det krävs en integrerad och konsekvent strategi med initiativ om ”bättre lagstiftning ”som kompletterar de tre Lissabonpelarna i händelse av marknadsstörningar. Parlamentet understryker att initiativ som avser ”bättre lagstiftning ”måste genomföras på ett öppet och demokratiskt sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder ambitionen att förbättra EU:s lagstiftning för att öka tillväxten och sysselsättningen och understryker att det krävs en integrerad och konsekvent strategi med initiativ om ”bättre lagstiftning ”som kompletterar de tre Lissabonpelarna i händelse av marknadsstörningar. Parlamentet understryker att initiativ som avser ”bättre lagstiftning ”måste genomföras på ett öppet och demokratiskt sätt.

| 3. | Europaparlamentet förespråkar lagstiftning som bygger på principer och fokuserar på kvalitet snarare än kvantitet. Parlamentet ser debatten om ”bättre lagstiftning ”som ett tillfälle till reflektion över lagstiftningen som en process som syftar till att nå tydligt definierade politiska mål genom att engagera och involvera alla berörda parter under samtliga faser, från utarbetandet till tillämpningen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet förespråkar lagstiftning som bygger på principer och fokuserar på kvalitet snarare än kvantitet. Parlamentet ser debatten om ”bättre lagstiftning ”som ett tillfälle till reflektion över lagstiftningen som en process som syftar till att nå tydligt definierade politiska mål genom att engagera och involvera alla berörda parter under samtliga faser, från utarbetandet till tillämpningen.

| 4. | Europaparlamentet rekommenderar att programmet för ”bättre lagstiftning ”utprovas på vissa områden och utvärderas noggrant innan det börjar tillämpas mer allmänt. Parlamentet betraktar försöket att tillämpa Lamfalussyförfarandet på lagstiftningen om finansmarknaderna, särskilt dialogen mellan reglerare och marknadsaktörer, som ett värdefullt exempel för en dynamisk lagstiftningsprocess. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet rekommenderar att programmet för ”bättre lagstiftning ”utprovas på vissa områden och utvärderas noggrant innan det börjar tillämpas mer allmänt. Parlamentet betraktar försöket att tillämpa Lamfalussyförfarandet på lagstiftningen om finansmarknaderna, särskilt dialogen mellan reglerare och marknadsaktörer, som ett värdefullt exempel för en dynamisk lagstiftningsprocess.

| 5. | Europaparlamentet anser att Lamfalussyförfarandet är värdefullt och att det är mycket viktigt att övervakningsmetoderna närmar sig varandra. Parlamentet välkomnar i det här sammanhanget arbetet i nivå 3-kommittéerna och kravet på lämpliga verktyg. Parlamentet anser att om övervakarna får handlingsutrymme blir det mycket mindre angeläget med tekniska detaljer i lagstiftningen. Dessutom kan man därigenom få fram lämpligare bestämmelser för en dynamisk marknad. Parlamentet betonar emellertid att detta aldrig får urholka det politiska ansvaret för slutmålen med den aktuella lagstiftningen. Parlamentet insisterar på att lagstiftarna noggrant måste övervaka processen och upprepar att parlamentets lagstiftningsrätt bör respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att Lamfalussyförfarandet är värdefullt och att det är mycket viktigt att övervakningsmetoderna närmar sig varandra. Parlamentet välkomnar i det här sammanhanget arbetet i nivå 3-kommittéerna och kravet på lämpliga verktyg. Parlamentet anser att om övervakarna får handlingsutrymme blir det mycket mindre angeläget med tekniska detaljer i lagstiftningen. Dessutom kan man därigenom få fram lämpligare bestämmelser för en dynamisk marknad. Parlamentet betonar emellertid att detta aldrig får urholka det politiska ansvaret för slutmålen med den aktuella lagstiftningen. Parlamentet insisterar på att lagstiftarna noggrant måste övervaka processen och upprepar att parlamentets lagstiftningsrätt bör respekteras fullt ut.

| 6. | Varje lagstiftningsförslag måste enligt Europaparlamentets åsikt åtföljas av en konsekvensbedömning, vilket i resolutionen av den 20 april 2004 definierats som en kortfattad kartläggning av följderna med avseende på samhälle, ekonomi och miljö, samt en kartläggning av de politiska alternativ som mot denna bakgrund står till lagstiftarens förfogande. |
| --- | --- |

6.

Varje lagstiftningsförslag måste enligt Europaparlamentets åsikt åtföljas av en konsekvensbedömning, vilket i resolutionen av den 20 april 2004 definierats som en kortfattad kartläggning av följderna med avseende på samhälle, ekonomi och miljö, samt en kartläggning av de politiska alternativ som mot denna bakgrund står till lagstiftarens förfogande.

| 7. | Europaparlamentet anser att kommissionen, när den lägger fram ett förslag på begäran av en eller flera medlemsstater, bör nämna att en sådan begäran gjorts. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att kommissionen, när den lägger fram ett förslag på begäran av en eller flera medlemsstater, bör nämna att en sådan begäran gjorts.

| 8. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att de entydiga riktlinjer och strukturer för genomförandet av konsekvensbedömningar som kommissionen offentliggjorde i juni 2005 snarast möjligt genomförs enhetligt inom samtliga generaldirektorat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att de entydiga riktlinjer och strukturer för genomförandet av konsekvensbedömningar som kommissionen offentliggjorde i juni 2005 snarast möjligt genomförs enhetligt inom samtliga generaldirektorat.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att det görs konsekvensbeskrivningar i förberedelsefasen men påpekar att de inte kan ersätta politiska debatter om lagarnas för- och nackdelar. Parlamentet betonar att konsumenternas, företagens och medborgarnas intressen inte kan reduceras till en ren kostnads- och intäktsanalys och anser att lagar bör verkställas under institutionernas eget fulla ansvar i enlighet med deras politiska prioriteringar. Parlamentet efterlyser full öppenhet och insyn under förberedelsefasen, motiveringar grundade på de eftersträvade resultaten och vid behov ytterligare klargöranden. Parlamentet insisterar dessutom på vikten av gemensamma riktlinjer med full respekt för Lissabonstrategins tre pelare och på en lämplig budget. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att det görs konsekvensbeskrivningar i förberedelsefasen men påpekar att de inte kan ersätta politiska debatter om lagarnas för- och nackdelar. Parlamentet betonar att konsumenternas, företagens och medborgarnas intressen inte kan reduceras till en ren kostnads- och intäktsanalys och anser att lagar bör verkställas under institutionernas eget fulla ansvar i enlighet med deras politiska prioriteringar. Parlamentet efterlyser full öppenhet och insyn under förberedelsefasen, motiveringar grundade på de eftersträvade resultaten och vid behov ytterligare klargöranden. Parlamentet insisterar dessutom på vikten av gemensamma riktlinjer med full respekt för Lissabonstrategins tre pelare och på en lämplig budget.

| 10. | I konsekvensbedömningarna bör kommissionen mer exakt och i enlighet med precisa riktlinjer ange vilka följder inte antagen lagstiftning får när det gäller uteblivna fördelar, särskilt med tanke på hälsa, välfärd och hållbarhet. Kommissionen måste också se till att den metod som den utvecklat för att på EU-nivå kvantitativt beräkna administrativa kostnader som en del av konsekvensbedömningar snarast möjligt omsätts i praktiken. Europaparlamentet konstaterar att en metod av detta slag är nödvändig för att man skall kunna få insyn i de kostnader som hänger samman med tillämpning och genomförande av lagstiftning. Senast under 2006 måste en definitiv metod integreras i konsekvensbedömningarna. |
| --- | --- |

10.

I konsekvensbedömningarna bör kommissionen mer exakt och i enlighet med precisa riktlinjer ange vilka följder inte antagen lagstiftning får när det gäller uteblivna fördelar, särskilt med tanke på hälsa, välfärd och hållbarhet. Kommissionen måste också se till att den metod som den utvecklat för att på EU-nivå kvantitativt beräkna administrativa kostnader som en del av konsekvensbedömningar snarast möjligt omsätts i praktiken. Europaparlamentet konstaterar att en metod av detta slag är nödvändig för att man skall kunna få insyn i de kostnader som hänger samman med tillämpning och genomförande av lagstiftning. Senast under 2006 måste en definitiv metod integreras i konsekvensbedömningarna.

| 11. | För att kommissionens tjänsteenheter skall kunna tillämpa konsekvensbedömningar på ett entydigt sätt är det av väsentlig betydelse att kvaliteten hos konsekvensbedömningarna underställs oberoende granskning. Europaparlamentet kommer inte att behandla förslag som inte åtföljs av en konsekvensbedömning som blivit föremål för oberoende granskning, om inte parlamentet undantagsvis i enstaka fall avstår från detta krav. |
| --- | --- |

11.

För att kommissionens tjänsteenheter skall kunna tillämpa konsekvensbedömningar på ett entydigt sätt är det av väsentlig betydelse att kvaliteten hos konsekvensbedömningarna underställs oberoende granskning. Europaparlamentet kommer inte att behandla förslag som inte åtföljs av en konsekvensbedömning som blivit föremål för oberoende granskning, om inte parlamentet undantagsvis i enstaka fall avstår från detta krav.

| 12. | Europaparlamentet skulle vilja att ”bättre lagstiftning ”följer en allmän linje som innebär att parlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna är fullt delaktiga och att alla berörda parter rådfrågas för att involvera de medborgare som på senare tid – i vissa medlemsstater – har visat brist på tilltro till det europeiska projektet. Parlamentet förordar att företrädare för konsumenter och arbetstagare i större utsträckning bidrar till och involveras i samrådsprocessen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet skulle vilja att ”bättre lagstiftning ”följer en allmän linje som innebär att parlamentet, rådet, kommissionen och medlemsstaterna är fullt delaktiga och att alla berörda parter rådfrågas för att involvera de medborgare som på senare tid – i vissa medlemsstater – har visat brist på tilltro till det europeiska projektet. Parlamentet förordar att företrädare för konsumenter och arbetstagare i större utsträckning bidrar till och involveras i samrådsprocessen.

| 13. | Europaparlamentet poängterar att samråd med aktörerna i ett förberedande skede skiljer sig från förhandlingar med aktörer under lagstiftningsarbetet och uttrycker sin oro över kommissionens benägenhet att genomföra bilaterala förhandlingar med enskilda medlemsstater innan man lägger fram lagstiftningsförslag. Detta agerande resulterar ibland i besynnerliga, inkonsekventa och motsägelsefyllda bestämmelser, avvikelser och undantag för vissa medlemsstater, vilket rubbar spelreglerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet poängterar att samråd med aktörerna i ett förberedande skede skiljer sig från förhandlingar med aktörer under lagstiftningsarbetet och uttrycker sin oro över kommissionens benägenhet att genomföra bilaterala förhandlingar med enskilda medlemsstater innan man lägger fram lagstiftningsförslag. Detta agerande resulterar ibland i besynnerliga, inkonsekventa och motsägelsefyllda bestämmelser, avvikelser och undantag för vissa medlemsstater, vilket rubbar spelreglerna.

| 14. | Europaparlamentet anser det nödvändigt att man vid förberedelse av lagstiftning och konsekvensbedömning ger de berörda möjlighet och tillräckligt med tid för att reagera, samt att kommissionen meddelar de berörda på vilket sätt deras reaktioner inarbetats i förslaget. Parlamentet anser att kommissionen i detta sammanhang måste iaktta största möjliga öppenhet genom att offentliggöra såväl de berördas reaktioner som konsekvensbedömningarna i ett register som är tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser det nödvändigt att man vid förberedelse av lagstiftning och konsekvensbedömning ger de berörda möjlighet och tillräckligt med tid för att reagera, samt att kommissionen meddelar de berörda på vilket sätt deras reaktioner inarbetats i förslaget. Parlamentet anser att kommissionen i detta sammanhang måste iaktta största möjliga öppenhet genom att offentliggöra såväl de berördas reaktioner som konsekvensbedömningarna i ett register som är tillgängligt för allmänheten.

| 15. | Mycket genomförandelagstiftning kommer till stånd genom de så kallade kommittéförfarandena. Sådan lagstiftning måste uppfylla samma kvalitetskrav som genomförd lagstiftning och kommer därför att utsättas för konsekvensbedömning så snart nödvändig kunskap och nödvändiga verktyg utvecklats. |
| --- | --- |

15.

Mycket genomförandelagstiftning kommer till stånd genom de så kallade kommittéförfarandena. Sådan lagstiftning måste uppfylla samma kvalitetskrav som genomförd lagstiftning och kommer därför att utsättas för konsekvensbedömning så snart nödvändig kunskap och nödvändiga verktyg utvecklats.

| 16. | Europaparlamentet är övertygat om att parlamentet kommer att vara villigare att fokusera på allmänna principer och stödja förenkling av och nytänkande inom lagstiftningen om parlamentets lagstiftningsbefogenheter respekteras inom ramen för kommittéförfarandet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är övertygat om att parlamentet kommer att vara villigare att fokusera på allmänna principer och stödja förenkling av och nytänkande inom lagstiftningen om parlamentets lagstiftningsbefogenheter respekteras inom ramen för kommittéförfarandet.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att parlamentet och rådet även får utsätta grundläggande ändringar i kommissionens förslag för konsekvensbedömning och betonar att sådana konsekvensbedömningar är meningsfulla endast om man tillämpar samma metoder som kommissionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar att parlamentet och rådet även får utsätta grundläggande ändringar i kommissionens förslag för konsekvensbedömning och betonar att sådana konsekvensbedömningar är meningsfulla endast om man tillämpar samma metoder som kommissionen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för interinstitutionella överläggningar på kort sikt utarbeta en gemenskapsmetod och ett förfarande för tillämpning av konsekvensbedömningar i den gemenskapspolitiska processen och att före september 2006 lägga fram konkreta överenskommelser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att inom ramen för interinstitutionella överläggningar på kort sikt utarbeta en gemenskapsmetod och ett förfarande för tillämpning av konsekvensbedömningar i den gemenskapspolitiska processen och att före september 2006 lägga fram konkreta överenskommelser.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att metoder för ”bättre lagstiftning ”bör följa maktbalansen mellan parlamentets, rådets och kommissionens respektive roller. Parlamentet vill ge ett vettigt och sammanhållande bidrag som bygger på tidigare försök och understryker att innovationer i lagstiftningsprocessen behöver politiskt stöd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påminner om att metoder för ”bättre lagstiftning ”bör följa maktbalansen mellan parlamentets, rådets och kommissionens respektive roller. Parlamentet vill ge ett vettigt och sammanhållande bidrag som bygger på tidigare försök och understryker att innovationer i lagstiftningsprocessen behöver politiskt stöd.

| 20. | Europaparlamentet anser att strikt teknisk lagstiftning inte får leda till att medlagstiftarna fjärmar sig från lagstiftningsarbetets demokratiska process, utan de bör i stället uppmuntras att koncentrera sig på centrala politiska principer och mål och hur de skall tillämpas i praktiken, vilket bör ske genom en övergång från en normativ strategi till en strategi som främjar lyhördhet och delaktighet med hjälp av det tekniska kunnandet och kompetensen hos de regleringsmyndigheter som skall tillämpa lagen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att strikt teknisk lagstiftning inte får leda till att medlagstiftarna fjärmar sig från lagstiftningsarbetets demokratiska process, utan de bör i stället uppmuntras att koncentrera sig på centrala politiska principer och mål och hur de skall tillämpas i praktiken, vilket bör ske genom en övergång från en normativ strategi till en strategi som främjar lyhördhet och delaktighet med hjälp av det tekniska kunnandet och kompetensen hos de regleringsmyndigheter som skall tillämpa lagen.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sinsemellan utbyta erfarenheter av användningen av konsekvensbedömningar och att även på nationell nivå utsätta lagstiftningen för konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att sinsemellan utbyta erfarenheter av användningen av konsekvensbedömningar och att även på nationell nivå utsätta lagstiftningen för konsekvensbedömning.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar de nationella parlamentens ökade medverkan i kommissionens arbetsprogram men varnar för en slumpmässig urvalsmetod som går ut på att välja förslag på grundval av subsidiaritet och proportionalitet. Parlamentet vill att alla förslag innehåller en sammanfattning av den befintliga lagstiftningen på det aktuella området och en förklaring om hur den nya lagstiftningen passar in. Parlamentet önskar att olika valmöjligheter läggs fram för rådet och parlamentet med en grundlig analys av deras respektive konsekvenser med avseende på medborgarnas förväntningar, de tre Lissabonpelarna samt kostnader och administrativa bördor, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar de nationella parlamentens ökade medverkan i kommissionens arbetsprogram men varnar för en slumpmässig urvalsmetod som går ut på att välja förslag på grundval av subsidiaritet och proportionalitet. Parlamentet vill att alla förslag innehåller en sammanfattning av den befintliga lagstiftningen på det aktuella området och en förklaring om hur den nya lagstiftningen passar in. Parlamentet önskar att olika valmöjligheter läggs fram för rådet och parlamentet med en grundlig analys av deras respektive konsekvenser med avseende på medborgarnas förväntningar, de tre Lissabonpelarna samt kostnader och administrativa bördor, särskilt för små och medelstora företag.

| 23. | För att säkerställa en EU-övergripande enhetlig rättslig ram uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att denna ram inte undermineras av att rådet beviljar ett stort antal undantagsregler till förmån för enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

För att säkerställa en EU-övergripande enhetlig rättslig ram uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till att denna ram inte undermineras av att rådet beviljar ett stort antal undantagsregler till förmån för enskilda medlemsstater.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast tre år efter det att ny lagstiftning trätt i kraft rapportera till parlamentet om lagstiftningens följder i praktiken. I detta sammanhang intresserar sig parlamentet framför allt för frågan om huruvida lagstiftningen svarat mot den ursprungliga planeringen, vilken effekt lagstiftningen har på den internationella konkurrenskraften i den sektor som lagstiftningen gäller, också med tanke på eventuella avvikande bestämmelser (inklusive avsaknaden av bestämmelser) i de konkurrerande länderna, och hur lagstiftningen efterlevs i praktiken. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att regelbundet göra en kritisk analys av de kvantitativa resultaten av konsekvensbedömningarna, i syfte att konstatera huruvida de metoder som används ger tillförlitliga prognoser, samt att rapportera till parlamentet om detta. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast tre år efter det att ny lagstiftning trätt i kraft rapportera till parlamentet om lagstiftningens följder i praktiken. I detta sammanhang intresserar sig parlamentet framför allt för frågan om huruvida lagstiftningen svarat mot den ursprungliga planeringen, vilken effekt lagstiftningen har på den internationella konkurrenskraften i den sektor som lagstiftningen gäller, också med tanke på eventuella avvikande bestämmelser (inklusive avsaknaden av bestämmelser) i de konkurrerande länderna, och hur lagstiftningen efterlevs i praktiken. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att regelbundet göra en kritisk analys av de kvantitativa resultaten av konsekvensbedömningarna, i syfte att konstatera huruvida de metoder som används ger tillförlitliga prognoser, samt att rapportera till parlamentet om detta.

| 25. | Europaparlamentet understryker behovet av en mer aktiv roll för parlamentet, och särskilt för ansvarig föredragande, när det gäller att övervaka genomförandet av gemenskapslagstiftningen i medlemsstaterna och att använda sig av det befintliga nätverket mellan Europaparlamentet och de nationella och/eller regionala parlamenten. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker behovet av en mer aktiv roll för parlamentet, och särskilt för ansvarig föredragande, när det gäller att övervaka genomförandet av gemenskapslagstiftningen i medlemsstaterna och att använda sig av det befintliga nätverket mellan Europaparlamentet och de nationella och/eller regionala parlamenten.

| 26. | Europaparlamentet anser att införlivandet av gemenskapslagstiftningen bör övervakas noggrant och proaktivt, för att undvika skilda tolkningar och överregleringar. Parlamentet vill att kommissionen spelar en aktiv roll i införlivandet, tillsammans med övervakare och expertgrupper både på EU-nivå och på nationell nivå, eftersom tidiga analyser av potentiella fallgropar kan förhindra förseningar och onödiga bördor på företag. Parlamentet bör förslagsvis inrätta ett lämpligt förfarande för övervakning av införlivandet, i nära samarbete med sina nationella partner. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att införlivandet av gemenskapslagstiftningen bör övervakas noggrant och proaktivt, för att undvika skilda tolkningar och överregleringar. Parlamentet vill att kommissionen spelar en aktiv roll i införlivandet, tillsammans med övervakare och expertgrupper både på EU-nivå och på nationell nivå, eftersom tidiga analyser av potentiella fallgropar kan förhindra förseningar och onödiga bördor på företag. Parlamentet bör förslagsvis inrätta ett lämpligt förfarande för övervakning av införlivandet, i nära samarbete med sina nationella partner.

| 27. | Europaparlamentet erkänner att den ”öppna samordningsmetoden ”är ett viktigt politiskt instrument i Lissabonstrategins sammanhang. Denna metod kan emellertid inte ses som en allmän ersättning för en mer formell samordning och gemensamma politiska åtgärder i detta sammanhang. Parlamentet insisterar på att fullt ut hållas informerat om utvecklingen av den öppna samordningsmetodens praxis och uppmanar kommissionen att lägga fram en utvärderingsrapport om denna metod. Parlamentet insisterar på att den öppna samordningsmetoden inte får utvecklas till ett parallellt, inte insynsvänligt lagstiftningsförfarande som undergräver de förfaranden som anges i EG-fördraget och äventyrar den parlamentariska granskningen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet erkänner att den ”öppna samordningsmetoden ”är ett viktigt politiskt instrument i Lissabonstrategins sammanhang. Denna metod kan emellertid inte ses som en allmän ersättning för en mer formell samordning och gemensamma politiska åtgärder i detta sammanhang. Parlamentet insisterar på att fullt ut hållas informerat om utvecklingen av den öppna samordningsmetodens praxis och uppmanar kommissionen att lägga fram en utvärderingsrapport om denna metod. Parlamentet insisterar på att den öppna samordningsmetoden inte får utvecklas till ett parallellt, inte insynsvänligt lagstiftningsförfarande som undergräver de förfaranden som anges i EG-fördraget och äventyrar den parlamentariska granskningen.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(2)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 146.

(3)  EUT C 24, 31.1.2006, s. 39 och 52.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0524.

P6_TA(2006)0204

Genomförande, följder och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden

Europaparlamentets resolution om tillämpning, konsekvenser och effekter av gällande lagstiftning om den inre marknaden (2004/2224(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juni 2002 om konsekvensanalys (KOM(2002)0276), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juni 2002 om konsekvensanalys (KOM(2002)0276),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juni 2002 med titeln ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning ”(KOM(2002)0278), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 juni 2002 med titeln ”Handlingsplan för en bättre och enklare lagstiftning ”(KOM(2002)0278),

| — | med beaktande v kommissionens meddelande av den 11 december 2002 om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002)0725). |
| --- | --- |

—

med beaktande v kommissionens meddelande av den 11 december 2002 om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning (KOM(2002)0725).

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003”Bättre lagstiftning” (1), som slöts mellan Parlamentet, rådet och kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003”Bättre lagstiftning” (1), som slöts mellan Parlamentet, rådet och kommissionen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om gemenskapsbestämmelsernas konsekvenser och samrådsförfarandena (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om gemenskapsbestämmelsernas konsekvenser och samrådsförfarandena (2),

| — | med beaktande av rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 25-26 november 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (konkurrenskraft) slutsatser av den 25-26 november 2004,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 mars 2005 med titeln ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen ”(KOM(2005)0097), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 mars 2005 med titeln ”Lagstifta bättre för tillväxt och arbetstillfällen i Europeiska unionen ”(KOM(2005)0097),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 21 mars 2005 med titeln ”Bättre lagstiftning 2004 ”(KOM(2005)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 21 mars 2005 med titeln ”Bättre lagstiftning 2004 ”(KOM(2005)0098),

| — | med beaktande av kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömningar av den 15 juni 2005 och bilagorna till dessa (SEK(2005)0791), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens riktlinjer för konsekvensbedömningar av den 15 juni 2005 och bilagorna till dessa (SEK(2005)0791),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden om ”Bättre lagstiftning ”och ”Bättre tillämpning av EU:s lagstiftning ”av den 28 september 2005 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden om ”Bättre lagstiftning ”och ”Bättre tillämpning av EU:s lagstiftning ”av den 28 september 2005 (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 januari 2005 med titeln ”Andra lägesrapporten om strategin för den inre marknaden 2003-2006 ”(KOM(2005)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 januari 2005 med titeln ”Andra lägesrapporten om strategin för den inre marknaden 2003-2006 ”(KOM(2005)0011),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2005 med titeln ”om genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: en strategi för förenkling av lagstiftningen ”(KOM(2005)0535), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 oktober 2005 med titeln ”om genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: en strategi för förenkling av lagstiftningen ”(KOM(2005)0535),

| — | med beaktande av nylanseringen av Lissabonstrategin den 22-23 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av nylanseringen av Lissabonstrategin den 22-23 mars 2005,

| — | med beaktande av rapporterna om resultattavlan för den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna om resultattavlan för den inre marknaden,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0083/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0083/2006), och av följande skäl:

| A. | I det ovannämnda interinstitutionella avtalet från den 16 december 2003 gjorde parlamentet, rådet och kommissionen ett åtagande för programmet för bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

A.

I det ovannämnda interinstitutionella avtalet från den 16 december 2003 gjorde parlamentet, rådet och kommissionen ett åtagande för programmet för bättre lagstiftning.

| B. | Som ett led i nylanseringen av Lissabonagendan sätter kommissionen bättre lagstiftning i centrum för satsningen på arbetstillfällen och tillväxt i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

B.

Som ett led i nylanseringen av Lissabonagendan sätter kommissionen bättre lagstiftning i centrum för satsningen på arbetstillfällen och tillväxt i Europeiska unionen.

| C. | Avregleringar och minskning av de administrativa krav som har sitt ursprung i EU-lagstiftningen är viktiga förutsättningar för att nå Lissabonmålen. |
| --- | --- |

C.

Avregleringar och minskning av de administrativa krav som har sitt ursprung i EU-lagstiftningen är viktiga förutsättningar för att nå Lissabonmålen.

| D. | Förbättrad EU-lagstiftning bör leda till bättre konkurrenskraft i den globala ekonomin, rättvisa konkurrensförhållanden mellan företag, stimulering av tillväxten och förstärkning av den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

D.

Förbättrad EU-lagstiftning bör leda till bättre konkurrenskraft i den globala ekonomin, rättvisa konkurrensförhållanden mellan företag, stimulering av tillväxten och förstärkning av den sociala sammanhållningen.

| E. | Strävan efter målet om bättre lagstiftning får inte leda till att miljö-, social- eller konsumentpolitiska normer undergrävs. |
| --- | --- |

E.

Strävan efter målet om bättre lagstiftning får inte leda till att miljö-, social- eller konsumentpolitiska normer undergrävs.

| F. | Medborgare och företag kommer att tjäna på en bra, tydlig och enkel lagstiftning för den inre marknaden som underlättar tillämpning och genomförande. |
| --- | --- |

F.

Medborgare och företag kommer att tjäna på en bra, tydlig och enkel lagstiftning för den inre marknaden som underlättar tillämpning och genomförande.

| G. | Berörda parter har uttryckt oro över svårigheter som de har upplevt till följd av otydliga eller ofullständiga begrepp, definitioner och bestämmelser i gemenskapens lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Berörda parter har uttryckt oro över svårigheter som de har upplevt till följd av otydliga eller ofullständiga begrepp, definitioner och bestämmelser i gemenskapens lagstiftning.

| H. | Problem med införlivandet och tillämpningen beror ofta på dåligt utformade lagtexter. De europeiska lagstiftande instanserna har här ett viktigt ansvar, och bör således vid förhandlingar avstå från invecklade och otydliga kompromisser. |
| --- | --- |

H.

Problem med införlivandet och tillämpningen beror ofta på dåligt utformade lagtexter. De europeiska lagstiftande instanserna har här ett viktigt ansvar, och bör således vid förhandlingar avstå från invecklade och otydliga kompromisser.

| I. | Tvetydigheter i texten skapar rättslig osäkerhet och motsägelser vid införlivande i nationell lagstiftning, vilket kan snedvrida konkurrensen och leda till fragmentering av den inre marknaden. |
| --- | --- |

I.

Tvetydigheter i texten skapar rättslig osäkerhet och motsägelser vid införlivande i nationell lagstiftning, vilket kan snedvrida konkurrensen och leda till fragmentering av den inre marknaden.

| J. | Flera på varandra följande rapporter om tillståndet på den inre marknaden visar att införlivandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen fortfarande är ett problem, trots vissa förbättringar i en del medlemsstater. |
| --- | --- |

J.

Flera på varandra följande rapporter om tillståndet på den inre marknaden visar att införlivandet och genomförandet av gemenskapslagstiftningen fortfarande är ett problem, trots vissa förbättringar i en del medlemsstater.

| K. | I programmet för bättre lagstiftning måste tillämpningen och införlivandet av befintlig lagstiftning prioriteras i syfte att undvika motsägelser som undergräver EU:s konkurrenskraft, arbetstagares och konsumenters rättigheter samt konsumenternas och företagens möjlighet att fullt ut utnyttja den inre marknaden. |
| --- | --- |

K.

I programmet för bättre lagstiftning måste tillämpningen och införlivandet av befintlig lagstiftning prioriteras i syfte att undvika motsägelser som undergräver EU:s konkurrenskraft, arbetstagares och konsumenters rättigheter samt konsumenternas och företagens möjlighet att fullt ut utnyttja den inre marknaden.

| L. | Flera på varandra följande rapporter om resultattavlan för den inre marknaden visar att införlivandet fortsätter att vara ett allvarligt problem i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

L.

Flera på varandra följande rapporter om resultattavlan för den inre marknaden visar att införlivandet fortsätter att vara ett allvarligt problem i flera medlemsstater.

| M. | För bättre lagstiftning krävs konsekvensanalyser både på förhand och i efterhand för att pröva om mål kan nås eller har nåtts. |
| --- | --- |

M.

För bättre lagstiftning krävs konsekvensanalyser både på förhand och i efterhand för att pröva om mål kan nås eller har nåtts.

| N. | Parlamentet, rådet och kommissionen har insett behovet av att använda alternativa regleringsmetoder i lämpliga fall och i fall då det i EG-fördraget inte uttryckligen krävs att ett rättsinstrument används. |
| --- | --- |

N.

Parlamentet, rådet och kommissionen har insett behovet av att använda alternativa regleringsmetoder i lämpliga fall och i fall då det i EG-fördraget inte uttryckligen krävs att ett rättsinstrument används.

| O. | Enligt ovan nämnda interinstitutionella avtal skall dessa regleringsmetoder inte tillämpas om de grundläggande rättigheterna eller viktiga politiska val står på spel eller i situationer där reglerna måste tillämpas på ett enhetligt sätt i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

O.

Enligt ovan nämnda interinstitutionella avtal skall dessa regleringsmetoder inte tillämpas om de grundläggande rättigheterna eller viktiga politiska val står på spel eller i situationer där reglerna måste tillämpas på ett enhetligt sätt i samtliga medlemsstater.

| P. | Det saknas mekanismer för att underrätta parlamentet när alternativ har använts eller för att höra parlamentet om åtgärder som kommer att vidtas genom alternativ reglering; denna brist på maktfördelning undergräver parlamentets demokratiska rättigheter. |
| --- | --- |

P.

Det saknas mekanismer för att underrätta parlamentet när alternativ har använts eller för att höra parlamentet om åtgärder som kommer att vidtas genom alternativ reglering; denna brist på maktfördelning undergräver parlamentets demokratiska rättigheter.

| Q. | Det är väsentligt att alla tre institutioner satsar resurser och personal på att inrätta arbetsgrupper för ”bättre lagstiftning”. |
| --- | --- |

Q.

Det är väsentligt att alla tre institutioner satsar resurser och personal på att inrätta arbetsgrupper för ”bättre lagstiftning”.

| 1. | Europaparlamentet betonar behovet av en gemensam strategi för bättre lagstiftning som grundar sig på en uppsättning grundläggande lagstiftningsprinciper, nämligen subsidiaritet, proportionalitet, ansvarighet, konsekvens, öppenhet och målstyrning. Parlamentet betonar att detta angreppssätt inte får leda till att man förbigår rätten till socialt samråd och att man måste respektera principerna för delaktig demokrati. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar behovet av en gemensam strategi för bättre lagstiftning som grundar sig på en uppsättning grundläggande lagstiftningsprinciper, nämligen subsidiaritet, proportionalitet, ansvarighet, konsekvens, öppenhet och målstyrning. Parlamentet betonar att detta angreppssätt inte får leda till att man förbigår rätten till socialt samråd och att man måste respektera principerna för delaktig demokrati.

| 2. | Europaparlamentet betonar behovet av att parlamentet, rådet och kommissionen inrättar arbetsgrupper för ”bättre lagstiftning”, en interinstitutionell arbetsgrupp för att utveckla utbildning, kompetens och kvalitetskontroller samt utbyter och jämför bästa metoder för bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar behovet av att parlamentet, rådet och kommissionen inrättar arbetsgrupper för ”bättre lagstiftning”, en interinstitutionell arbetsgrupp för att utveckla utbildning, kompetens och kvalitetskontroller samt utbyter och jämför bästa metoder för bättre lagstiftning.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en kort, tydlig guide till ett bättre lagstiftningsförfarande där man anger de viktigaste utvärderingssteg som skall tas under utarbetandet, utvecklingen och genomförandet av gemenskapslagstiftning som inbegriper en efterhandsutvärdering av viktiga frågor i samarbete med parlamentet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en kort, tydlig guide till ett bättre lagstiftningsförfarande där man anger de viktigaste utvärderingssteg som skall tas under utarbetandet, utvecklingen och genomförandet av gemenskapslagstiftning som inbegriper en efterhandsutvärdering av viktiga frågor i samarbete med parlamentet.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att alla förslag från kommissionen skall åtföljas av en ”checklista för bättre lagstiftning ”som sammanfattar de stadier som förslaget skall passera. Checklistan bör uppdateras så fort ett stadium är passerat och innehålla korshänvisningar till relevanta studier eller konsekvensanalyser. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet insisterar på att alla förslag från kommissionen skall åtföljas av en ”checklista för bättre lagstiftning ”som sammanfattar de stadier som förslaget skall passera. Checklistan bör uppdateras så fort ett stadium är passerat och innehålla korshänvisningar till relevanta studier eller konsekvensanalyser.

| 5. | Europaparlamentet betonar att ett strategiskt angreppssätt i lagstiftningsarbetet och stabila ramar kommer att skapa optimala resultat, då detta låter de berörda sektorerna planera och införa lagstiftningen på det effektivaste sättet. Parlamentet berömmer kommissionen för initiativet CARS 21 som är ett bra exempel på ett strategiskt angreppssätt i lagstiftningssammanhang. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att ett strategiskt angreppssätt i lagstiftningsarbetet och stabila ramar kommer att skapa optimala resultat, då detta låter de berörda sektorerna planera och införa lagstiftningen på det effektivaste sättet. Parlamentet berömmer kommissionen för initiativet CARS 21 som är ett bra exempel på ett strategiskt angreppssätt i lagstiftningssammanhang.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra konsekvensanalyser av lagstiftning både på förhand och i efterhand för att hjälpa till att fastställa om centrala politiska mål har uppfyllts och för att främja översynen av lagstiftningen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utföra konsekvensanalyser av lagstiftning både på förhand och i efterhand för att hjälpa till att fastställa om centrala politiska mål har uppfyllts och för att främja översynen av lagstiftningen.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för att kommissionens konsekvensanalyser skall kunna genomföras på ett enhetligt sätt, särskilt när det gäller den lagstiftningen som avser den inre marknaden, bör kvalitén på dessa analyser underkastas en ingående kontroll av en särskild kontrollinstans inom kommissionen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse för att kommissionens konsekvensanalyser skall kunna genomföras på ett enhetligt sätt, särskilt när det gäller den lagstiftningen som avser den inre marknaden, bör kvalitén på dessa analyser underkastas en ingående kontroll av en särskild kontrollinstans inom kommissionen.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att alla lagstiftningsförslag som översänds till parlamentet inbegriper en sammanfattning av konsekvensanalysen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet insisterar på att alla lagstiftningsförslag som översänds till parlamentet inbegriper en sammanfattning av konsekvensanalysen.

| 9. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste se till att de inte skapar nya problem med tillämpningen genom att införa ytterligare krav på nationell nivå när de införlivar gemenskapens lagstiftning (gold-plating), och att de bekräftar detta genom en formell deklaration till kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste se till att de inte skapar nya problem med tillämpningen genom att införa ytterligare krav på nationell nivå när de införlivar gemenskapens lagstiftning (gold-plating), och att de bekräftar detta genom en formell deklaration till kommissionen.

| 10. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen fortsätter att konsolidera, förenkla och kodifiera gemenskapens lagstiftning för att förbättra tillgängligheten och läsbarheten. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen fortsätter att konsolidera, förenkla och kodifiera gemenskapens lagstiftning för att förbättra tillgängligheten och läsbarheten.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram nya förslag för öppnare och effektivare samråd med berörda parter. Parlamentet anser att arbetsmarknadens parter måste involveras i detta som jämbördiga parter och att konsument- och miljöorganisationerna måste rådfrågas. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram nya förslag för öppnare och effektivare samråd med berörda parter. Parlamentet anser att arbetsmarknadens parter måste involveras i detta som jämbördiga parter och att konsument- och miljöorganisationerna måste rådfrågas.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra effektiviteten vad avser den föregående granskningen av förslag till nationella tekniska föreskrifter enligt direktiv 98/34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4) bl.a. genom att förbättra allmänhetens tillgång till de invändningar som kommissionen och andra medlemsstater har gjort. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra effektiviteten vad avser den föregående granskningen av förslag till nationella tekniska föreskrifter enligt direktiv 98/34/EG om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (4) bl.a. genom att förbättra allmänhetens tillgång till de invändningar som kommissionen och andra medlemsstater har gjort.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen inrättar ett transparent snabbförfarande för överträdelser för testfall avseende den inre marknaden och informerar parlamentet om hur dess kriterier för hur överträdelser skall behandlas – presenterade i det ovannämnda meddelandet om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning – granskas i praktiken och hur de klagande får reda på dem. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen inrättar ett transparent snabbförfarande för överträdelser för testfall avseende den inre marknaden och informerar parlamentet om hur dess kriterier för hur överträdelser skall behandlas – presenterade i det ovannämnda meddelandet om bättre övervakning av EG-rättens tillämpning – granskas i praktiken och hur de klagande får reda på dem.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förbättra övervakningen av genomförandet och efterlevnaden av gemenskapslagstiftningen och anser att detta sannolikt kommer att bidra till att förbättra införlivningsgraden och utbytet av bästa metoder mellan medlemsstaterna och införa system med påföljder för bristande efterlevnad. Europaparlamentet insisterar också på att kommissionens rapporter om genomförande inte skall begränsa sig till en rättslig analys av implementeringsinstrumenten utan också utvärdera den aktuella lagstiftningen tillämpning i praktiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att förbättra övervakningen av genomförandet och efterlevnaden av gemenskapslagstiftningen och anser att detta sannolikt kommer att bidra till att förbättra införlivningsgraden och utbytet av bästa metoder mellan medlemsstaterna och införa system med påföljder för bristande efterlevnad. Europaparlamentet insisterar också på att kommissionens rapporter om genomförande inte skall begränsa sig till en rättslig analys av implementeringsinstrumenten utan också utvärdera den aktuella lagstiftningen tillämpning i praktiken.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på att få en förteckning över politiska åtgärder där kommissionen har använt alternativa regleringsmetoder, inbegripet en utvärdering av positiva och negativa effekter av sådana regleringsmetoder, effekterna för den faktiska situationen, särskilt arbetstagarnas och konsumenternas rättigheter samt social sammanhållning, rättvisa konkurrensvillkor, stimulansen för EU:s tillväxt och konkurrensläge, samt bästa metoder och lärdom som dragits av processen. Parlamentet insisterar på att denna information tas med i kommissionens årliga rapport om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet insisterar på att få en förteckning över politiska åtgärder där kommissionen har använt alternativa regleringsmetoder, inbegripet en utvärdering av positiva och negativa effekter av sådana regleringsmetoder, effekterna för den faktiska situationen, särskilt arbetstagarnas och konsumenternas rättigheter samt social sammanhållning, rättvisa konkurrensvillkor, stimulansen för EU:s tillväxt och konkurrensläge, samt bästa metoder och lärdom som dragits av processen. Parlamentet insisterar på att denna information tas med i kommissionens årliga rapport om bättre lagstiftning.

| 16. | Europaparlamentet inser att den klassiska lagstiftningsmetoden inte alltid är den rätta vägen för att uppnå ett politiskt mål. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet inser att den klassiska lagstiftningsmetoden inte alltid är den rätta vägen för att uppnå ett politiskt mål.

| 17. | Europaparlamentet betonar samtidigt parlamentets centrala roll, särskilt den ansvarige föredragandens, när det gäller att kontrollera medlemsstaters genomförande och efterlevnad av gemenskapslagstiftningen och den tillsyn över detta som kommissionen utövar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar samtidigt parlamentets centrala roll, särskilt den ansvarige föredragandens, när det gäller att kontrollera medlemsstaters genomförande och efterlevnad av gemenskapslagstiftningen och den tillsyn över detta som kommissionen utövar.

| 18. | Europaparlamentet medger att Lamfalussy-förfarandet har potential i ett framgångsrikt utvecklingsscenario för en inre marknad för finansiella tjänster, men beklagar att enbart små framsteg gjorts när det gäller att ingå ett interinstitutionellt avtal som fullt ut erkänner parlamentets roll i genomförandeförfarandet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet medger att Lamfalussy-förfarandet har potential i ett framgångsrikt utvecklingsscenario för en inre marknad för finansiella tjänster, men beklagar att enbart små framsteg gjorts när det gäller att ingå ett interinstitutionellt avtal som fullt ut erkänner parlamentets roll i genomförandeförfarandet.

| 19. | Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, i det årliga arbetsprogrammet, förtecknar de förslag som kan bli föremål för alternativ reglering. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet insisterar på att kommissionen, i det årliga arbetsprogrammet, förtecknar de förslag som kan bli föremål för alternativ reglering.

| 20. | Europaparlamentet insisterar på att alternativa regleringsförslag inbegriper tydliga mål och angivna handlingsfrister samt påföljder för bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet insisterar på att alternativa regleringsförslag inbegriper tydliga mål och angivna handlingsfrister samt påföljder för bristande efterlevnad.

| 21. | Europaparlamentet föreslår att dess utskott inrättar kraftfulla översynsmekanismer för att utvärdera och övervaka hur alternativa regleringsmetoder tillämpas och används, i syfte att garantera konsumenter möjlighet till rättslig prövning när aktörer inte uppfyller sina åtaganden enligt sådana alternativa regleringsförslag. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet föreslår att dess utskott inrättar kraftfulla översynsmekanismer för att utvärdera och övervaka hur alternativa regleringsmetoder tillämpas och används, i syfte att garantera konsumenter möjlighet till rättslig prövning när aktörer inte uppfyller sina åtaganden enligt sådana alternativa regleringsförslag.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(2)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 146.

(3)  EUT C 24, 31.1.2006, s. 39 och 52.

(4)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

P6_TA(2006)0205

Strategi för förenkling av lagstiftningen

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om en strategi för förenkling av lagstiftningen (2006/2006(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2000 om kommissionens rapporter till Europeiska rådet: ”Bättre lagstiftning 1998 – Ett delat ansvar ”och ”Bättre lagstiftning 1999” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2000 om kommissionens rapporter till Europeiska rådet: ”Bättre lagstiftning 1998 – Ett delat ansvar ”och ”Bättre lagstiftning 1999” (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 november 2001 om kommissionens vitbok ”Styrelseformerna i EU” (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 november 2001 om kommissionens vitbok ”Styrelseformerna i EU” (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 april 2003 om kommissionens rapport till Europeiska rådet om bättre lagstiftning 2000 och om kommissionens rapport till Europeiska rådet om bättre lagstiftning 2001 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 april 2003 om kommissionens rapport till Europeiska rådet om bättre lagstiftning 2000 och om kommissionens rapport till Europeiska rådet om bättre lagstiftning 2001 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2004 om kommissionens rapport ”Bättre lagstiftning 2002” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2004 om kommissionens rapport ”Bättre lagstiftning 2002” (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2004 om kommissionens meddelande om en bättre och enklare lagstiftning (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om granskning av gemenskapsbestämmelsernas konsekvenser och samrådsförfarandena (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 april 2004 om granskning av gemenskapsbestämmelsernas konsekvenser och samrådsförfarandena (6),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0080/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor och yttrandena från utskottet för konstitutionella frågor, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet samt utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A6-0080/2006), och av följande skäl:

| A. | En förenkling av lagstiftningen och säkerställd klarhet, effektivitet och kvalitet både vad avser gällande och framtida lagstiftning utgör grundförutsättningar för att få till stånd en bättre lagstiftning, som är en prioriterad fråga för EU inom ramen för den vidare målsättningen att stärka tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

A.

En förenkling av lagstiftningen och säkerställd klarhet, effektivitet och kvalitet både vad avser gällande och framtida lagstiftning utgör grundförutsättningar för att få till stånd en bättre lagstiftning, som är en prioriterad fråga för EU inom ramen för den vidare målsättningen att stärka tillväxten och sysselsättningen.

| B. | I det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 16 december 2003 (7) fastställs skyldigheter och mål, särskilt sådana som är avsedda att förenkla och minska mängden gemenskapslagstiftning och sådana som avser gemenskapslagstiftningens konsekvenser i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

I det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 16 december 2003 (7) fastställs skyldigheter och mål, särskilt sådana som är avsedda att förenkla och minska mängden gemenskapslagstiftning och sådana som avser gemenskapslagstiftningens konsekvenser i medlemsstaterna.

| C. | I sitt meddelande av den 25 oktober 2005 med titeln ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: en strategi för förenkling av lagstiftningen ”(KOM(2005)0535) har kommissionen med rätta konstaterat att förenkling inte är en särskild lagstiftningsteknik som består av kodifiering, omarbetning eller direkt upphävande, utan en övergripande strategi som innefattar dessa verktyg och syftar till att göra gemenskapens och medlemsstaternas normer enklare att tillämpa och därmed mindre kostsamma. |
| --- | --- |

C.

I sitt meddelande av den 25 oktober 2005 med titeln ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: en strategi för förenkling av lagstiftningen ”(KOM(2005)0535) har kommissionen med rätta konstaterat att förenkling inte är en särskild lagstiftningsteknik som består av kodifiering, omarbetning eller direkt upphävande, utan en övergripande strategi som innefattar dessa verktyg och syftar till att göra gemenskapens och medlemsstaternas normer enklare att tillämpa och därmed mindre kostsamma.

| D. | Detta tillvägagångssätt är ett verktyg som parlamentet, rådet och kommissionen kan använda för att genomföra Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

D.

Detta tillvägagångssätt är ett verktyg som parlamentet, rådet och kommissionen kan använda för att genomföra Lissabonstrategin.

| E. | Ett sådant tillvägagångssätt förutsätter ett nära partnerskap mellan i första hand EU:s institutioner och i andra hand mellan EU-institutionerna och de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

E.

Ett sådant tillvägagångssätt förutsätter ett nära partnerskap mellan i första hand EU:s institutioner och i andra hand mellan EU-institutionerna och de nationella myndigheterna.

| F. | Parlamentet, rådet och kommissionen har under de senaste åren oförtröttligt arbetat med att införa, definiera och förbättra tillämpningen av verktyg som förenklar lagstiftningen. |
| --- | --- |

F.

Parlamentet, rådet och kommissionen har under de senaste åren oförtröttligt arbetat med att införa, definiera och förbättra tillämpningen av verktyg som förenklar lagstiftningen.

| G. | De initiativ till förenkling som tagits sedan det andra förenklingsprogrammet påbörjades i februari 2003 efter kommissionens meddelande till rådet med titeln ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning”(KOM(2003)0071, 11 februari 2003) har varit mycket olika till karaktär och omfattning, alltifrån översyn av vissa direktiv till normativa omarbetningar av hela sektorer, något som gör det svårare att skapa ett enhetligt förfaringssätt. |
| --- | --- |

G.

De initiativ till förenkling som tagits sedan det andra förenklingsprogrammet påbörjades i februari 2003 efter kommissionens meddelande till rådet med titeln ”Uppdatera och förenkla gemenskapens lagstiftning”(KOM(2003)0071, 11 februari 2003) har varit mycket olika till karaktär och omfattning, alltifrån översyn av vissa direktiv till normativa omarbetningar av hela sektorer, något som gör det svårare att skapa ett enhetligt förfaringssätt.

| H. | Det finns nu erfarenheter av att tillämpa de interinstitutionella avtalen om kodifiering av den 20 december 1994 (8) och om omarbetning av den 28 november 2001 (9), och dessa instrument är nödvändiga för att förenkla gemenskapens regelverk. |
| --- | --- |

H.

Det finns nu erfarenheter av att tillämpa de interinstitutionella avtalen om kodifiering av den 20 december 1994 (8) och om omarbetning av den 28 november 2001 (9), och dessa instrument är nödvändiga för att förenkla gemenskapens regelverk.

| I. | Sedan det interinstitutionella avtalet om omarbetning trädde i kraft har endast tolv omarbetningsförslag lämnats in, varav två slutligen ledde till offentliggjorda nya akter, två drogs tillbaka och åtta fortfarande är under arbete. Jämfört med de omkring 2 400 rättsaktsgrupper som förfarandet skulle kunna tillämpas på har hittills endast 49 kodifieringsförslag lämnats in till parlamentet. |
| --- | --- |

I.

Sedan det interinstitutionella avtalet om omarbetning trädde i kraft har endast tolv omarbetningsförslag lämnats in, varav två slutligen ledde till offentliggjorda nya akter, två drogs tillbaka och åtta fortfarande är under arbete. Jämfört med de omkring 2 400 rättsaktsgrupper som förfarandet skulle kunna tillämpas på har hittills endast 49 kodifieringsförslag lämnats in till parlamentet.

| J. | I kommissionens ovannämnda meddelande från 2005 ingår, inom det rullande förenklingsprogrammet (bilaga II), trettio svårdefinierade förslag där det allmänt handlar om ”översyn”, ”revidering”, ”modernisering”, ”förenkling ”och dylikt. |
| --- | --- |

J.

I kommissionens ovannämnda meddelande från 2005 ingår, inom det rullande förenklingsprogrammet (bilaga II), trettio svårdefinierade förslag där det allmänt handlar om ”översyn”, ”revidering”, ”modernisering”, ”förenkling ”och dylikt.

| 1. | Europaparlamentet stöder helt och fullt arbetet med att förenkla unionens lagstiftning, liksom målsättningen att se till att lagstiftningen blir ändamålsenlig, enkel och effektiv. Parlamentet vill emellertid betona att denna process måste grunda sig på följande förutsättningar:






  a) | Europaparlamentet måste engageras fullt ut i både de interinstitutionella förenklingsdiskussionerna och, i egenskap av medlagstiftare, i arbetet med att anta de rättsakter som omfattas av ”förenklingsprocessen”. |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet stöder helt och fullt arbetet med att förenkla unionens lagstiftning, liksom målsättningen att se till att lagstiftningen blir ändamålsenlig, enkel och effektiv. Parlamentet vill emellertid betona att denna process måste grunda sig på följande förutsättningar:

a)

Europaparlamentet måste engageras fullt ut i både de interinstitutionella förenklingsdiskussionerna och, i egenskap av medlagstiftare, i arbetet med att anta de rättsakter som omfattas av ”förenklingsprocessen”.

| b) | Det måste förekomma en omfattande och öppen rådfrågning av samtliga berörda parter, det vill säga inte bara medlemsstater och företag, utan även icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

b)

Det måste förekomma en omfattande och öppen rådfrågning av samtliga berörda parter, det vill säga inte bara medlemsstater och företag, utan även icke-statliga organisationer.

| c) | Den övergripande insynen i lagstiftningsarbetet måste förbättras, särskilt genom att se till att rådets diskussioner öppnas upp för allmänheten granskning när rådet agerar i egenskap av lagstiftare. |
| --- | --- |

c)

Den övergripande insynen i lagstiftningsarbetet måste förbättras, särskilt genom att se till att rådets diskussioner öppnas upp för allmänheten granskning när rådet agerar i egenskap av lagstiftare.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning”, anta målinriktade och välunderbyggda lagar vars konsekvenser är förutsägbara och vilka bidrar till att skapa bra förutsättningar för att kunna öka tillväxten och sysselsättningen och minska utgifterna och överflödiga administrativa åtgärder genom att skapa bättre förutsättningar för anpassning och innovation och genom att allmänt öka rättssäkerheten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning”, anta målinriktade och välunderbyggda lagar vars konsekvenser är förutsägbara och vilka bidrar till att skapa bra förutsättningar för att kunna öka tillväxten och sysselsättningen och minska utgifterna och överflödiga administrativa åtgärder genom att skapa bättre förutsättningar för anpassning och innovation och genom att allmänt öka rättssäkerheten.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande från 2005, åtagandet att utarbeta ett program för att förenkla rättsakter och de metoder och mål som upprättas för att genomföra detta program i verkligheten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande från 2005, åtagandet att utarbeta ett program för att förenkla rättsakter och de metoder och mål som upprättas för att genomföra detta program i verkligheten.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att låta större initiativ till förenklad lagstiftning ingå i sina årliga lagstiftningsprogram och att kommissionen har meddelat att den kommer att offentliggöra en rad kompletterande meddelanden för att täcka de olika sektorerna i gemenskapsekonomin. Parlamentet understryker vikten av ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommisionen för att kunna fastställa vilken lagstiftning som bör förenklas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att låta större initiativ till förenklad lagstiftning ingå i sina årliga lagstiftningsprogram och att kommissionen har meddelat att den kommer att offentliggöra en rad kompletterande meddelanden för att täcka de olika sektorerna i gemenskapsekonomin. Parlamentet understryker vikten av ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommisionen för att kunna fastställa vilken lagstiftning som bör förenklas.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar avsikten att reducera allt onödigt arbete för de små och medelstora företagen och öka användningen av informationsteknik. Parlamentet anser att ett av syftena med att förenkla EU-lagstiftningen bör vara att göra lagstiftningen enklare och effektivare, och därmed mer ”användarorienterad”. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar avsikten att reducera allt onödigt arbete för de små och medelstora företagen och öka användningen av informationsteknik. Parlamentet anser att ett av syftena med att förenkla EU-lagstiftningen bör vara att göra lagstiftningen enklare och effektivare, och därmed mer ”användarorienterad”.

| 6. | Parlamentet anser att förenklingsprocessen under inga omständigheter får leda till att kraven i den befintliga lagstiftningen sänks. Parlamentet varnar därför exempelvis för en alltför begränsad och uteslutande finansiell och administrativ analys av de vinster och kostnader som lagstiftningen ger upphov till. Parlamentet är övertygat om att alla analyser inför förenklingarna måste ta hänsyn till de ekonomiska, sociala och miljömässiga samt hälsomässiga aspekterna i lika hög grad och inte bara avse kortsiktiga aspekter. |
| --- | --- |

6.

Parlamentet anser att förenklingsprocessen under inga omständigheter får leda till att kraven i den befintliga lagstiftningen sänks. Parlamentet varnar därför exempelvis för en alltför begränsad och uteslutande finansiell och administrativ analys av de vinster och kostnader som lagstiftningen ger upphov till. Parlamentet är övertygat om att alla analyser inför förenklingarna måste ta hänsyn till de ekonomiska, sociala och miljömässiga samt hälsomässiga aspekterna i lika hög grad och inte bara avse kortsiktiga aspekter.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera arbetet med att förenkla förordningarna. Direktiven bör enbart förenklas i vederbörligen styrkta undantagsfall, nämligen när direktiven inte behandlar mycket känsliga frågor eller när de inte är ett resultat av svåruppnådda kompromisser, vilket är fallet för EG:s bolagsrättslagstiftning. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att prioritera arbetet med att förenkla förordningarna. Direktiven bör enbart förenklas i vederbörligen styrkta undantagsfall, nämligen när direktiven inte behandlar mycket känsliga frågor eller när de inte är ett resultat av svåruppnådda kompromisser, vilket är fallet för EG:s bolagsrättslagstiftning.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att andelen framgångsrika initiativ till förenkling sedan 2003 inte är nedslående och att förfarandena i genomsnitt inte har tagit orimligt lång tid, med tanke på hur komplexa frågorna är. Parlamentet noterar dock att det sedan dess har tagits mycket få förenklingsinitiativ och att de ursprungliga målen om att minska omfattningen av gemenskapens regelverk långt ifrån har uppnåtts. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att andelen framgångsrika initiativ till förenkling sedan 2003 inte är nedslående och att förfarandena i genomsnitt inte har tagit orimligt lång tid, med tanke på hur komplexa frågorna är. Parlamentet noterar dock att det sedan dess har tagits mycket få förenklingsinitiativ och att de ursprungliga målen om att minska omfattningen av gemenskapens regelverk långt ifrån har uppnåtts.

| 9. | Europaparlamentet anser att kravet på att upphäva irrelevanta och föråldrade rättsakter är något som kommissionen måste prioritera utan dröjsmål, men när gemenskapslagstiftning upphävs av dessa anledningar måste en gemenskapsrättsakt samtidigt antas för att hindra medlemsstaterna från att reglera frågor som har avreglerats på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att kravet på att upphäva irrelevanta och föråldrade rättsakter är något som kommissionen måste prioritera utan dröjsmål, men när gemenskapslagstiftning upphävs av dessa anledningar måste en gemenskapsrättsakt samtidigt antas för att hindra medlemsstaterna från att reglera frågor som har avreglerats på gemenskapsnivå.

| 10. | Europaparlamentet understryker att ”överregleringen ”inom vissa områden till stor del beror på medlemsstaternas lagstiftande verksamhet och att ett upphävande av gemenskapsnormer bör därför följas av ett upphävande av motsvarande nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att ”överregleringen ”inom vissa områden till stor del beror på medlemsstaternas lagstiftande verksamhet och att ett upphävande av gemenskapsnormer bör därför följas av ett upphävande av motsvarande nationella bestämmelser.

| 11. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen kontinuerligt skall övervaka den nationella lagstiftning som kan fortsätta att gälla efter det att den gemenskapslagstiftning som ledde till att den infördes har upphävts, och anser att kommissionen bör införa lämpliga översynsklausuler i sina förslag. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet föreslår att kommissionen kontinuerligt skall övervaka den nationella lagstiftning som kan fortsätta att gälla efter det att den gemenskapslagstiftning som ledde till att den infördes har upphävts, och anser att kommissionen bör införa lämpliga översynsklausuler i sina förslag.

| 12. | Europaparlamentet anser att kodifiering och omarbetning är de främsta verktygen för att förenkla gemenskapens regelverk och kräver att de skall användas i större utsträckning. Parlamentet anser att omarbetning endast har använts i begränsad omfattning och att detta beror både på kommissionens bristande intresse och på att parlamentets arbetsordning inte har kunnat anpassas tillräckligt mycket efter det interinstitutionella avtalet om omarbetning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att kodifiering och omarbetning är de främsta verktygen för att förenkla gemenskapens regelverk och kräver att de skall användas i större utsträckning. Parlamentet anser att omarbetning endast har använts i begränsad omfattning och att detta beror både på kommissionens bristande intresse och på att parlamentets arbetsordning inte har kunnat anpassas tillräckligt mycket efter det interinstitutionella avtalet om omarbetning.

| 13. | Europaparlamentet stöder kodifieringen av gemenskapslagstiftningen men är skeptisk till en total omarbetning, då detta mycket väl kan leda till motstridiga tolkningar bland EU-institutionerna. Parlamentet framhåller att förenklingsarbetet inte får leda till att gemenskapslagstiftningen skrivs om utan demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet stöder kodifieringen av gemenskapslagstiftningen men är skeptisk till en total omarbetning, då detta mycket väl kan leda till motstridiga tolkningar bland EU-institutionerna. Parlamentet framhåller att förenklingsarbetet inte får leda till att gemenskapslagstiftningen skrivs om utan demokratisk kontroll.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar de resultat som hittills har uppnåtts genom kodifiering av gemenskapens lagstiftning och hoppas att de berörda enheterna inom kommissionen kommer att utarbeta nya och mer ambitiösa kodifieringsförslag, även för andra sektorer än de som har omfattats hittills, särskilt bolagsrätt, immaterialrätt och konsumentskydd. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar de resultat som hittills har uppnåtts genom kodifiering av gemenskapens lagstiftning och hoppas att de berörda enheterna inom kommissionen kommer att utarbeta nya och mer ambitiösa kodifieringsförslag, även för andra sektorer än de som har omfattats hittills, särskilt bolagsrätt, immaterialrätt och konsumentskydd.

| 15. | Europaparlamentet anser att om institutionerna verkligen vill förenkla lagstiftningen och använda omarbetning för detta, bör det interinstitutionella avtalet om omarbetning tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att om institutionerna verkligen vill förenkla lagstiftningen och använda omarbetning för detta, bör det interinstitutionella avtalet om omarbetning tillämpas fullt ut.

| 16. | Europaparlamentet inser att om avsikten är att göra omarbetningen effektiv måste parlamentet och rådet i princip avstå från att ändra kodifierade delar av rättsakter. Parlamentet anser att om institutionerna verkligen vill förenkla lagstiftningen och använda omarbetning för detta, bör kodifierade delar i en rättsakt i regel omfattas av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet om kodifiering. Parlamentet medger dock att det bör finnas ett särskilt förfarande för att kunna ändra den kodifierade delen när detta behövs för att den skall vara förenlig med eller kopplas till en del som kan ändras. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet inser att om avsikten är att göra omarbetningen effektiv måste parlamentet och rådet i princip avstå från att ändra kodifierade delar av rättsakter. Parlamentet anser att om institutionerna verkligen vill förenkla lagstiftningen och använda omarbetning för detta, bör kodifierade delar i en rättsakt i regel omfattas av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet om kodifiering. Parlamentet medger dock att det bör finnas ett särskilt förfarande för att kunna ändra den kodifierade delen när detta behövs för att den skall vara förenlig med eller kopplas till en del som kan ändras.

| 17. | Europaparlamentet anser att institutionerna lämpligen kan avgöra om det krävs en tredje typ av metod, vid sidan av kodifiering och omarbetning, för att på bästa sätt förenkla gemenskapens rättsakter. Parlamentet anser dock att så länge detta inte har skett kan Europaparlamentet, i de fall där kommissionen har lagt fram allmänna förenklingsförslag som inte kan anses utgöra upphävande, kodifiering eller omarbetning, inte tillämpa ett annat förfarande än det ordinarie förfarandet, och att punkt 36 i det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning ”således inte kan tillämpas i dessa fall. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att institutionerna lämpligen kan avgöra om det krävs en tredje typ av metod, vid sidan av kodifiering och omarbetning, för att på bästa sätt förenkla gemenskapens rättsakter. Parlamentet anser dock att så länge detta inte har skett kan Europaparlamentet, i de fall där kommissionen har lagt fram allmänna förenklingsförslag som inte kan anses utgöra upphävande, kodifiering eller omarbetning, inte tillämpa ett annat förfarande än det ordinarie förfarandet, och att punkt 36 i det interinstitutionella avtalet ”Bättre lagstiftning ”således inte kan tillämpas i dessa fall.

| 18. | Europaparlamentet anser att det av det interinstitutionella avtalet om omarbetning tydligt bör framgå vilket förfarande som skall följas när det under ett lagstiftningsförfarande visar sig vara nödvändigt att ändra kodifierade delar i en rättsakt. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att det av det interinstitutionella avtalet om omarbetning tydligt bör framgå vilket förfarande som skall följas när det under ett lagstiftningsförfarande visar sig vara nödvändigt att ändra kodifierade delar i en rättsakt.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hänsyn till de ovannämnda riktlinjerna utan dröjsmål lämna in ett förslag till omarbetning av de interinstitutionella avtal som reglerar kvaliteten på unionens lagstiftning. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med hänsyn till de ovannämnda riktlinjerna utan dröjsmål lämna in ett förslag till omarbetning av de interinstitutionella avtal som reglerar kvaliteten på unionens lagstiftning.

| 20. | Europaparlamentet förklarar sig berett att ge ett större bidrag till de ansträngningar som de tre institutionerna måste göra tillsammans för att stimulera förenklingsprocessen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet förklarar sig berett att ge ett större bidrag till de ansträngningar som de tre institutionerna måste göra tillsammans för att stimulera förenklingsprocessen.

| 21. | Europaparlamentet åtar sig att för egen del se över hur dess egna förfaranden och interna lagstiftningsteknik kan förbättras, så att förenklingsärendena påskyndas i full överensstämmelse med de förfaranden som anges i primärrätten, i detta fall EG-fördraget. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet åtar sig att för egen del se över hur dess egna förfaranden och interna lagstiftningsteknik kan förbättras, så att förenklingsärendena påskyndas i full överensstämmelse med de förfaranden som anges i primärrätten, i detta fall EG-fördraget.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för konstitutionella frågor att avgöra vilka ändringar som kan göras i arbetsordningen för att göra det möjligt att tillämpa avtalet om omarbetning i praktiken, inte minst för att i större utsträckning använda de förenklade förfaranden som föreskrivs i arbetsordningen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt utskottet för konstitutionella frågor att avgöra vilka ändringar som kan göras i arbetsordningen för att göra det möjligt att tillämpa avtalet om omarbetning i praktiken, inte minst för att i större utsträckning använda de förenklade förfaranden som föreskrivs i arbetsordningen.

| 23. | Europaparlamentet betonar att de sedvanliga lagstiftningsinstrumenten även i fortsättningen bör utgöra det främsta verktyget för att uppnå de politiska mål som fastställs i fördragen, och anser att användningen av sådana alternativa lagstiftningsmetoder, såsom samreglering och självreglering, lämpligen kan användas som komplement till lagstiftningen för att åstadkomma motsvarande eller mer omfattande förbättringar än de som uppnås genom lagstiftningen. Parlamentet betonar att all användning av alternativa lagstiftningsmetoder måste vara i enlighet med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. Parlamentet påpekar att kommissionen måste fastställa vilka villkor och begränsningar som skall gälla för parterna under dessa omständigheter och att de bör användas under kommissionens överinseende och utan att det påverkar parlamentets rätt att motsätta sig att de används. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att de sedvanliga lagstiftningsinstrumenten även i fortsättningen bör utgöra det främsta verktyget för att uppnå de politiska mål som fastställs i fördragen, och anser att användningen av sådana alternativa lagstiftningsmetoder, såsom samreglering och självreglering, lämpligen kan användas som komplement till lagstiftningen för att åstadkomma motsvarande eller mer omfattande förbättringar än de som uppnås genom lagstiftningen. Parlamentet betonar att all användning av alternativa lagstiftningsmetoder måste vara i enlighet med det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning. Parlamentet påpekar att kommissionen måste fastställa vilka villkor och begränsningar som skall gälla för parterna under dessa omständigheter och att de bör användas under kommissionens överinseende och utan att det påverkar parlamentets rätt att motsätta sig att de används.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redogöra för i vilken utsträckning som den nuvarande tillämpningen av standardisering (som en form av samreglering) uppfyller kraven i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning och i artikel 6 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att redogöra för i vilken utsträckning som den nuvarande tillämpningen av standardisering (som en form av samreglering) uppfyller kraven i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning och i artikel 6 i EG-fördraget.

| 25. | Europaparlamentet anser att användningen av standardisering riskerar att leda till sämre insyn och ansvarsskyldighet på grund av att de folkvalda företrädarna inte deltar i beslutsfattandet och på grund av alla icke-statliga organisationer och övriga intressenter inte har samma rätt att delta i beslutsfattandet. Parlamentet anser därför att standardiseringen måste begränsas till att endast avse rent tekniska harmoniseringsåtgärder. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att användningen av standardisering riskerar att leda till sämre insyn och ansvarsskyldighet på grund av att de folkvalda företrädarna inte deltar i beslutsfattandet och på grund av alla icke-statliga organisationer och övriga intressenter inte har samma rätt att delta i beslutsfattandet. Parlamentet anser därför att standardiseringen måste begränsas till att endast avse rent tekniska harmoniseringsåtgärder.

| 26. | Europaparlamentet är förvånat över att frågan om en reform av det nuvarande systemet för delegering av det normativa lagstiftningsuppdraget (”kommittéförfarandet”) bara tas upp kortfattat och i förbigående i slutet av punkt 3d i det ovannämnda meddelandet från kommissionen från 2005. En sådan reform skulle nämligen kunna betyda mycket för en förenkling av gemenskapens sekundärrätt, genom att kommissionen får möjlighet att anta tillämpningsbestämmelser med hjälp av snabbare förfaranden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är förvånat över att frågan om en reform av det nuvarande systemet för delegering av det normativa lagstiftningsuppdraget (”kommittéförfarandet”) bara tas upp kortfattat och i förbigående i slutet av punkt 3d i det ovannämnda meddelandet från kommissionen från 2005. En sådan reform skulle nämligen kunna betyda mycket för en förenkling av gemenskapens sekundärrätt, genom att kommissionen får möjlighet att anta tillämpningsbestämmelser med hjälp av snabbare förfaranden.

| 27. | Europaparlamentet anser att lagstiftaren också skulle kunna bidra till förenklingar genom att anta mindre detaljerade rättsakter och ge kommissionen ökade befogenheter att vidta genomförandeåtgärder, förutsatt att det finns garantier för att lagstiftaren effektivt kan kontrollera innehållet i dessa genomförandeåtgärder. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att lagstiftaren också skulle kunna bidra till förenklingar genom att anta mindre detaljerade rättsakter och ge kommissionen ökade befogenheter att vidta genomförandeåtgärder, förutsatt att det finns garantier för att lagstiftaren effektivt kan kontrollera innehållet i dessa genomförandeåtgärder.

| 28. | Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang att det vid användning av kommittéförfarandet krävs en fullständig översyn av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10), för att






  a) | garantera ökad öppenhet, |
| --- | --- | --- |

28.

Europaparlamentet upprepar i detta sammanhang att det vid användning av kommittéförfarandet krävs en fullständig översyn av rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (10), för att

a)

garantera ökad öppenhet,

| b) | säkerställa att tilldelning av genomförandebefogenheter till kommissionen aldrig får avse annat än mindre viktiga åtgärder eller tillämpningsåtgärder, och att de tilldelade befogenheternas mål, innehåll, räckvidd och varaktighet måste anges klart och tydligt, inbegripet i förekommande fall ”klausuler om bortre tidsgräns”, |
| --- | --- |

b)

säkerställa att tilldelning av genomförandebefogenheter till kommissionen aldrig får avse annat än mindre viktiga åtgärder eller tillämpningsåtgärder, och att de tilldelade befogenheternas mål, innehåll, räckvidd och varaktighet måste anges klart och tydligt, inbegripet i förekommande fall ”klausuler om bortre tidsgräns”,

| c) | garantera att Europaparlamentet och rådet ges jämlika befogenheter när det gäller att kontrollera sådana åtgärder genom att det införs återkallningsmekanismer. |
| --- | --- |

c)

garantera att Europaparlamentet och rådet ges jämlika befogenheter när det gäller att kontrollera sådana åtgärder genom att det införs återkallningsmekanismer.

| 29. | Europaparlamentet har tagit del av den förteckning över åtgärder som tas upp i kommissionens rullande förenklingsprogram och kommer att samarbeta aktivt för att uppnå målet att vid behov förenkla de angivna rättsakterna i samband med det framtida lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet har tagit del av den förteckning över åtgärder som tas upp i kommissionens rullande förenklingsprogram och kommer att samarbeta aktivt för att uppnå målet att vid behov förenkla de angivna rättsakterna i samband med det framtida lagstiftningsförfarandet.

| 30. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionens olika omarbetningar och förslag till omarbetningar kommer att bidra till att förbättra unionens ekonomiska och sociala utvecklingsnivå i samband med den hållbara utvecklingsstrategin samt nivån på medborgarnas hälsoskydd och miljöns kvalitet, i enlighet med de mål som fastställs i artikel 2 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionens olika omarbetningar och förslag till omarbetningar kommer att bidra till att förbättra unionens ekonomiska och sociala utvecklingsnivå i samband med den hållbara utvecklingsstrategin samt nivån på medborgarnas hälsoskydd och miljöns kvalitet, i enlighet med de mål som fastställs i artikel 2 i EG-fördraget.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EGT C 197, 12.7.2001, s. 433.

(2)  EGT C 153 E, 27.6.2002, s. 314.

(3)  EUT C 64 E, 12.3.2004, s. 135.

(4)  EUT C 98 E, 23.4.2004, s. 155.

(5)  EUT C 102 E, 28.4.2004, s. 512.

(6)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 146.

(7)  EUT C 321, 31.12.2003, s. 1.

(8)  EGT C 102, 4.4.1996, s. 2.

(9)  EGT C 77, 28.3.2002, s. 1.

(10)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.

P6_TA(2006)0206

Resultat av genomgången av ännu inte färdigbehandlade förslag till rättsakter

Europaparlamentets resolution om resultatet av granskningen av aktuella lagförslag (2005/2214(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 september 2005 till rådet och Europaparlamentet om resultat av granskningen av aktuella lagförslag (KOM(2005)0462), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 september 2005 till rådet och Europaparlamentet om resultat av granskningen av aktuella lagförslag (KOM(2005)0462),

| — | med beaktande av talmannens skrivelse av den 23 januari 2006 (1) till ordföranden för Europeiska kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmannens skrivelse av den 23 januari 2006 (1) till ordföranden för Europeiska kommissionen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 8 mars 2006 från Europeiska kommissionens ordförande till parlamentets talman, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 8 mars 2006 från Europeiska kommissionens ordförande till parlamentets talman,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0143/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0143/2006), och av följande skäl:

| A. | I sitt ovannämnda meddelande tillkännagav kommissionen att den hade för avsikt att dra tillbaka 68 lagförslag som inte bedöms ligga i linje med målen i Lissabonstrategin och principerna om bättre lagstiftning, medan andra förslag kommer att bli föremål för en ny konsekvensbedömning av de ekonomiska effekterna och eventuellt kommer att ändras. |
| --- | --- |

A.

I sitt ovannämnda meddelande tillkännagav kommissionen att den hade för avsikt att dra tillbaka 68 lagförslag som inte bedöms ligga i linje med målen i Lissabonstrategin och principerna om bättre lagstiftning, medan andra förslag kommer att bli föremål för en ny konsekvensbedömning av de ekonomiska effekterna och eventuellt kommer att ändras.

| B. | I den skrivelse som Europaparlamentets talman sänt till ordföranden för kommissionen, mot bakgrund av resultatet av de ansvariga parlamentsutskottens behandling av meddelandet, stöds kommissionens avsikter generellt. Parlamentet uppmanar dock uttryckligen kommissionen att inte dra tillbaka flera av dessa förslag och motsätter sig en ändring av vissa andra förslag. |
| --- | --- |

B.

I den skrivelse som Europaparlamentets talman sänt till ordföranden för kommissionen, mot bakgrund av resultatet av de ansvariga parlamentsutskottens behandling av meddelandet, stöds kommissionens avsikter generellt. Parlamentet uppmanar dock uttryckligen kommissionen att inte dra tillbaka flera av dessa förslag och motsätter sig en ändring av vissa andra förslag.

| C. | I det svar som kommissionens ordförande sände till parlamentets talman sägs att kommissionen tagit vederbörlig hänsyn till parlamentets yttrande innan den slutliga ståndpunkten antogs och uppger orsaken till att kommissionen inte hörsammade en del av parlamentets synpunkter samt anger vilka åtgärder som kommissionen avser vidta i framtiden för att tillgodose några av dessa önskemål. |
| --- | --- |

C.

I det svar som kommissionens ordförande sände till parlamentets talman sägs att kommissionen tagit vederbörlig hänsyn till parlamentets yttrande innan den slutliga ståndpunkten antogs och uppger orsaken till att kommissionen inte hörsammade en del av parlamentets synpunkter samt anger vilka åtgärder som kommissionen avser vidta i framtiden för att tillgodose några av dessa önskemål.

| D. | Meddelandet erbjuder ett utmärkt tillfälle till en mer ingående analys av de problem som sammanhänger med att kommissionen drar tillbaka eller ändrar lagförslag. |
| --- | --- |

D.

Meddelandet erbjuder ett utmärkt tillfälle till en mer ingående analys av de problem som sammanhänger med att kommissionen drar tillbaka eller ändrar lagförslag.

| E. | Med ett fåtal undantag kan gemenskapens lagar endast antas på grundval av ett förslag från kommissionen som praktiskt taget innehar en monopolställning när det gäller lagstiftningsinitiativ. |
| --- | --- |

E.

Med ett fåtal undantag kan gemenskapens lagar endast antas på grundval av ett förslag från kommissionen som praktiskt taget innehar en monopolställning när det gäller lagstiftningsinitiativ.

| F. | Enligt artikel 250.2 i EG-fördraget får kommissionen ”så länge rådet inte har fattat något beslut, ... ändra sitt förslag när som helst under de förfaranden som leder fram till att en gemenskapsrättsakt antas”. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 250.2 i EG-fördraget får kommissionen ”så länge rådet inte har fattat något beslut, ... ändra sitt förslag när som helst under de förfaranden som leder fram till att en gemenskapsrättsakt antas”.

| G. | Även om parlamentet av historiska skäl inte omnämns i artikel 250.2 skall denna bestämmelse tolkas i förbindelse med artikel 251 när det gäller tillämpningen av medbeslutandeförfarandet och i förbindelse med artikel 252 när det gäller samarbetsförfarandet. |
| --- | --- |

G.

Även om parlamentet av historiska skäl inte omnämns i artikel 250.2 skall denna bestämmelse tolkas i förbindelse med artikel 251 när det gäller tillämpningen av medbeslutandeförfarandet och i förbindelse med artikel 252 när det gäller samarbetsförfarandet.

| H. | Kommissionen får enligt artikel 251.2 andra stycket tredje strecksatsen i EG-fördraget endast informera Europaparlamentet om sin egen ståndpunkt då en gemensam ståndpunkt antas efter första behandlingen, och kommissionen får enligt artikel 251.2 tredje stycket led c endast avge ett yttrande i det fall den gemensamma ståndpunkten därefter ändras av parlamentet, så att det är uppenbart att kommissionen inte längre ”äger ”sina förslag. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen får enligt artikel 251.2 andra stycket tredje strecksatsen i EG-fördraget endast informera Europaparlamentet om sin egen ståndpunkt då en gemensam ståndpunkt antas efter första behandlingen, och kommissionen får enligt artikel 251.2 tredje stycket led c endast avge ett yttrande i det fall den gemensamma ståndpunkten därefter ändras av parlamentet, så att det är uppenbart att kommissionen inte längre ”äger ”sina förslag.

| I. | I fördragen sägs inget om kommissionens möjlighet att dra tillbaka lagförslag. |
| --- | --- |

I.

I fördragen sägs inget om kommissionens möjlighet att dra tillbaka lagförslag.

| J. | Avsaknaden av bestämmelser om tillbakadragande av lagförslag har inte hindrat kommissionen från att vid upprepade tillfällen dra tillbaka lagförslag. |
| --- | --- |

J.

Avsaknaden av bestämmelser om tillbakadragande av lagförslag har inte hindrat kommissionen från att vid upprepade tillfällen dra tillbaka lagförslag.

| K. | Parlamentet, rådet och kommissionen förefaller inte vara överens om i exakt vilken utsträckning som kommissionen är berättigad att dra tillbaka sina lagförslag. |
| --- | --- |

K.

Parlamentet, rådet och kommissionen förefaller inte vara överens om i exakt vilken utsträckning som kommissionen är berättigad att dra tillbaka sina lagförslag.

| L. | Trots denna oenighet har kommissionen vid upprepade tillfällen dragit tillbaka lagförslag utan att denna praxis någonsin prövats av domstolen. |
| --- | --- |

L.

Trots denna oenighet har kommissionen vid upprepade tillfällen dragit tillbaka lagförslag utan att denna praxis någonsin prövats av domstolen.

| M. | Parlamentet har på eget initiativ vid ett par tillfällen i det förgångna uppmanat kommissionen att dra tillbaka dess lagförslag. |
| --- | --- |

M.

Parlamentet har på eget initiativ vid ett par tillfällen i det förgångna uppmanat kommissionen att dra tillbaka dess lagförslag.

| N. | I ramavtalet (2) om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen av den 26 maj 2005 sägs följande:






  — | ”Kommissionen åtar sig att noga beakta de ändringar av kommissionens lagförslag som parlamentet antagit, i syfte att ta hänsyn till dessa ändringar i eventuellt ändrade förslag ”(punkt 31). |
| --- | --- | --- |

N.

I ramavtalet (2) om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen av den 26 maj 2005 sägs följande:

—

”Kommissionen åtar sig att noga beakta de ändringar av kommissionens lagförslag som parlamentet antagit, i syfte att ta hänsyn till dessa ändringar i eventuellt ändrade förslag ”(punkt 31).

| — | ”Kommissionen åtar sig att underrätta parlamentet och rådet innan den drar tillbaka sina förslag ”i samband med alla lagstiftningsförfaranden (punkt 32). |
| --- | --- |

—

”Kommissionen åtar sig att underrätta parlamentet och rådet innan den drar tillbaka sina förslag ”i samband med alla lagstiftningsförfaranden (punkt 32).

| — | ”Vid andra lagstiftningsförfaranden än medbeslutandeförfarandet gäller att kommissionen åtar sig att, vid behov, dra tillbaka de lagförslag som avvisats av parlamentet; om kommissionen ... beslutar att vidhålla sitt förslag skall den motivera detta beslut i ett uttalande inför parlamentet ”(punkt 33). |
| --- | --- |

—

”Vid andra lagstiftningsförfaranden än medbeslutandeförfarandet gäller att kommissionen åtar sig att, vid behov, dra tillbaka de lagförslag som avvisats av parlamentet; om kommissionen ... beslutar att vidhålla sitt förslag skall den motivera detta beslut i ett uttalande inför parlamentet ”(punkt 33).

| O. | En överenskommelse som bygger på gemensamma riktlinjer mellan de tre institutionerna gällande kommissionens tillbakadragande och, i den mån detta är nödvändigt, ändring av kommissionens lagförslag, kommer att på ett positivt sätt bidra till ett effektivare lagstiftningsförfarande. |
| --- | --- |

O.

En överenskommelse som bygger på gemensamma riktlinjer mellan de tre institutionerna gällande kommissionens tillbakadragande och, i den mån detta är nödvändigt, ändring av kommissionens lagförslag, kommer att på ett positivt sätt bidra till ett effektivare lagstiftningsförfarande.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande, och anser att tillbakadragande eller ändring av majoriteten av de förslag som nämns i praktiken kommer att förenkla lagstiftningsramarna, men anser dock att kommissionen bör fästa vederbörlig hänsyn till de invändningar som parlamentets talman framfört i sin skrivelse av den 23 januari 2006. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens ovannämnda meddelande, och anser att tillbakadragande eller ändring av majoriteten av de förslag som nämns i praktiken kommer att förenkla lagstiftningsramarna, men anser dock att kommissionen bör fästa vederbörlig hänsyn till de invändningar som parlamentets talman framfört i sin skrivelse av den 23 januari 2006.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, innan den antog sin slutliga ståndpunkt, tagit vederbörlig hänsyn till parlamentets invändningar och konstaterar att kommissionen i förekommande fall angivit varför man inte beaktat parlamentets synpunkter och föreslagit tänkbara åtgärder för att tillgodose dessa synpunkter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, innan den antog sin slutliga ståndpunkt, tagit vederbörlig hänsyn till parlamentets invändningar och konstaterar att kommissionen i förekommande fall angivit varför man inte beaktat parlamentets synpunkter och föreslagit tänkbara åtgärder för att tillgodose dessa synpunkter.

| 3. | Europaparlamentet betonar att om liknande åtgärder vidtas i framtiden bör kommissionen i varje enskilt fall redogöra för orsaken till ett tillbakadragande eller en ändring av ett lagförslag och inte enbart nöja sig med att åberopa allmänna principer som inte klart redogör för varför kommissionen anser att ett specifikt förslag skall dras tillbaka eller ändras. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att om liknande åtgärder vidtas i framtiden bör kommissionen i varje enskilt fall redogöra för orsaken till ett tillbakadragande eller en ändring av ett lagförslag och inte enbart nöja sig med att åberopa allmänna principer som inte klart redogör för varför kommissionen anser att ett specifikt förslag skall dras tillbaka eller ändras.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tar hänsyn till de mål som fastställts i Lissabonagendan innan den föreslår att ett lagförslag dras tillbaka. Därför beklagar parlamentet att kommissionen dragit tillbaka förslaget till direktiv om stadgan för europeiska ömsesidiga bolag, som trots allt utgör ett av de centrala elementen i Lissabonstrategin. Det är förvånande att kommissionen hänvisar till mångfalden i de nationella lagstiftningarna som ett hinder för gemenskapsinitiativ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att före utgången av året ta initiativ till att en stadga för europeiska ömsesidiga bolag och europeiska föreningar utarbetas. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen tar hänsyn till de mål som fastställts i Lissabonagendan innan den föreslår att ett lagförslag dras tillbaka. Därför beklagar parlamentet att kommissionen dragit tillbaka förslaget till direktiv om stadgan för europeiska ömsesidiga bolag, som trots allt utgör ett av de centrala elementen i Lissabonstrategin. Det är förvånande att kommissionen hänvisar till mångfalden i de nationella lagstiftningarna som ett hinder för gemenskapsinitiativ. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att före utgången av året ta initiativ till att en stadga för europeiska ömsesidiga bolag och europeiska föreningar utarbetas.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, omedelbart efter att den utsetts, utarbeta och förelägga Europaparlamentet och rådet en förteckning över de lagförslag som den nya kommissionen avser att stå fast vid. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, omedelbart efter att den utsetts, utarbeta och förelägga Europaparlamentet och rådet en förteckning över de lagförslag som den nya kommissionen avser att stå fast vid.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt årliga lagstiftningsprogram och arbetsprogram bifoga en förteckning över de lagförslag som kommissionen avser att dra tillbaka eller ändra för att parlamentet skall ges möjlighet att redogöra för sin ståndpunkt i överensstämmelse med dess befogenheter enligt fördragen och de förfaranden som fastställs i det ovannämnda ramavtalet. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt årliga lagstiftningsprogram och arbetsprogram bifoga en förteckning över de lagförslag som kommissionen avser att dra tillbaka eller ändra för att parlamentet skall ges möjlighet att redogöra för sin ståndpunkt i överensstämmelse med dess befogenheter enligt fördragen och de förfaranden som fastställs i det ovannämnda ramavtalet.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att ingen bestämmelse i de existerande fördragen föreskriver att kommissionen kan dra tillbaka ett lagförslag; däremot finns det möjlighet att ändra ett lagförslag enligt principen om att kommissionen kan ändra ett lagförslag under förfarandets gång fram till dess att en gemenskapsrättsakt antagits, i enlighet med vad som uttryckligen fastställs i artikel 250.2 i EG-fördraget. Europaparlamentet påpekar att denna princip även gäller för medbeslutandeförfarandet i enlighet med artikel 251, och för samarbetsförfarandet i enlighet med artikel 252. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att ingen bestämmelse i de existerande fördragen föreskriver att kommissionen kan dra tillbaka ett lagförslag; däremot finns det möjlighet att ändra ett lagförslag enligt principen om att kommissionen kan ändra ett lagförslag under förfarandets gång fram till dess att en gemenskapsrättsakt antagits, i enlighet med vad som uttryckligen fastställs i artikel 250.2 i EG-fördraget. Europaparlamentet påpekar att denna princip även gäller för medbeslutandeförfarandet i enlighet med artikel 251, och för samarbetsförfarandet i enlighet med artikel 252.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att kommissionens möjligheter att, inom klart angivna gränser, dra tillbaka ett lagförslag under det förfarande som leder fram till ett antagande






  — | hänför sig till kommissionens rätt till att ta lagstiftningsinitiativ och utgör ett logiskt komplement till dess möjlighet att ändra ett lagförslag, |
| --- | --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar emellertid att kommissionens möjligheter att, inom klart angivna gränser, dra tillbaka ett lagförslag under det förfarande som leder fram till ett antagande

—

hänför sig till kommissionens rätt till att ta lagstiftningsinitiativ och utgör ett logiskt komplement till dess möjlighet att ändra ett lagförslag,

| — | kan bidra till att öka kommissionens roll i lagstiftningsförfarandet, |
| --- | --- |

—

kan bidra till att öka kommissionens roll i lagstiftningsförfarandet,

| — | kan betraktas som en positiv faktor när det gäller att se till att de förfaranden som leder fram till antagande av en gemenskapsrättsakt och den interinstitutionella dialogen syftar till att främja gemenskapens intressen. |
| --- | --- |

—

kan betraktas som en positiv faktor när det gäller att se till att de förfaranden som leder fram till antagande av en gemenskapsrättsakt och den interinstitutionella dialogen syftar till att främja gemenskapens intressen.

| 9. | Europaparlamentet hävdar dock att denna möjlighet måste betraktas mot bakgrund av de olika institutionernas befogenheter i samband med lagstiftningsförfarandet i enlighet med fördragen och i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan institutionerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet hävdar dock att denna möjlighet måste betraktas mot bakgrund av de olika institutionernas befogenheter i samband med lagstiftningsförfarandet i enlighet med fördragen och i enlighet med principen om lojalt samarbete mellan institutionerna.

| 10. | Europaparlamentet poängterar att möjligheten att dra tillbaka eller ändra lagförslag inte får inverka på de enskilda institutionernas roll i lagstiftningsförfarandet på ett sådant sätt att det äventyrar jämvikten mellan institutionerna, och att möjligheten att dra tillbaka lagförslag inte leder till någon form av ”vetorätt ”för kommissionen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet poängterar att möjligheten att dra tillbaka eller ändra lagförslag inte får inverka på de enskilda institutionernas roll i lagstiftningsförfarandet på ett sådant sätt att det äventyrar jämvikten mellan institutionerna, och att möjligheten att dra tillbaka lagförslag inte leder till någon form av ”vetorätt ”för kommissionen.

| 11. | Europaparlamentet understryker att tillbakadragande och ändring av lagförslag måste underkastas samma allmänna principer som gäller för kommissionens framläggande av förslag, nämligen att de skall ligga i gemenskapens intresse och vara vederbörligen motiverade. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att tillbakadragande och ändring av lagförslag måste underkastas samma allmänna principer som gäller för kommissionens framläggande av förslag, nämligen att de skall ligga i gemenskapens intresse och vara vederbörligen motiverade.

| 12. | Europaparlamentet anser att det vore ett steg i rätt riktning för att underlätta lagstiftningsförfarandet och dialogen mellan institutionerna att låta institutionerna fastställa de allmänna riktlinjerna för kommissionens tillbakadragande eller ändring av lagförslag som ett komplement till de tillämpliga principer som redan slagits fast i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen och det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, utan att detta påverkar domstolens behörighet att fastställa den exakta omfattningen av och gränserna för de befogenheter som tillskrivs institutionerna enligt fördragen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det vore ett steg i rätt riktning för att underlätta lagstiftningsförfarandet och dialogen mellan institutionerna att låta institutionerna fastställa de allmänna riktlinjerna för kommissionens tillbakadragande eller ändring av lagförslag som ett komplement till de tillämpliga principer som redan slagits fast i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och kommissionen och det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning, utan att detta påverkar domstolens behörighet att fastställa den exakta omfattningen av och gränserna för de befogenheter som tillskrivs institutionerna enligt fördragen.

| 13. | Europaparlamentet föreslår följande riktlinjer för kommissionens tillbakadragande och ändring av lagförslag:






  a) | Kommissionen kan i princip dra tillbaka eller ändra ett lagförslag när som helst under ett förfarande, som leder fram till antagande, så länge som rådet inte fattat något beslut. Detta innebär att i samband med medbeslutandeförfarandet och samarbetsförfarandet får kommissionen inte dra tillbaka ett förslag efter det att rådet antagit den gemensamma ståndpunkten såvida rådet, genom beslut om den gemensamma ståndpunkten, inte överskridit sina befogenheter att ändra kommissionens förslag och att detta beslut i verkligheten utgör ett lagstiftningsinitiativ från rådet, något som inte föreskrivs i fördraget. |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet föreslår följande riktlinjer för kommissionens tillbakadragande och ändring av lagförslag:

a)

Kommissionen kan i princip dra tillbaka eller ändra ett lagförslag när som helst under ett förfarande, som leder fram till antagande, så länge som rådet inte fattat något beslut. Detta innebär att i samband med medbeslutandeförfarandet och samarbetsförfarandet får kommissionen inte dra tillbaka ett förslag efter det att rådet antagit den gemensamma ståndpunkten såvida rådet, genom beslut om den gemensamma ståndpunkten, inte överskridit sina befogenheter att ändra kommissionens förslag och att detta beslut i verkligheten utgör ett lagstiftningsinitiativ från rådet, något som inte föreskrivs i fördraget.

| b) | Om Europaparlamentet avvisar ett lagförslag, föreslår väsentliga ändringar eller om parlamentet på något annat sätt uppmanar kommissionen att dra tillbaka eller väsentligt ändra ett lagförslag skall kommissionen ta vederbörlig hänsyn till detta. Om kommissionen av tungt vägande skäl beslutar att inte beakta parlamentets synpunkter skall kommissionen redogöra för detta beslut i ett yttrande till parlamentet. |
| --- | --- |

b)

Om Europaparlamentet avvisar ett lagförslag, föreslår väsentliga ändringar eller om parlamentet på något annat sätt uppmanar kommissionen att dra tillbaka eller väsentligt ändra ett lagförslag skall kommissionen ta vederbörlig hänsyn till detta. Om kommissionen av tungt vägande skäl beslutar att inte beakta parlamentets synpunkter skall kommissionen redogöra för detta beslut i ett yttrande till parlamentet.

| c) | Om kommissionen avser att på eget initiativ dra tillbaka eller ändra ett lagförslag skall kommissionen på förhand underrätta parlamentet om detta. Denna förhandsanmälan skall ske i god tid så att parlamentet ges möjlighet att yttra sig i frågan och skall innehålla en klar redogörelse för orsakerna till att kommissionen anser att ett specifikt lagförslag bör dras tillbaka eller ändras. Kommissionen skall vederbörligen beakta parlamentets synpunkter. Om kommissionen, med hänvisning till tungt vägande skäl, beslutar att dra tillbaka eller ändra sitt lagförslag mot parlamentets önskan skall kommissionen redogöra för detta beslut i ett yttrande till parlamentet. |
| --- | --- |

c)

Om kommissionen avser att på eget initiativ dra tillbaka eller ändra ett lagförslag skall kommissionen på förhand underrätta parlamentet om detta. Denna förhandsanmälan skall ske i god tid så att parlamentet ges möjlighet att yttra sig i frågan och skall innehålla en klar redogörelse för orsakerna till att kommissionen anser att ett specifikt lagförslag bör dras tillbaka eller ändras. Kommissionen skall vederbörligen beakta parlamentets synpunkter. Om kommissionen, med hänvisning till tungt vägande skäl, beslutar att dra tillbaka eller ändra sitt lagförslag mot parlamentets önskan skall kommissionen redogöra för detta beslut i ett yttrande till parlamentet.

| 14. | Europaparlamentet betonar att kommissionens hänsynstagande till parlamentets synpunkter när det gäller tillbakadragande och ändring av lagförslag utgör en väsentlig faktor för den politiska tilliten, som utgör grundvalen för ett lojalt samarbete mellan de två institutionerna. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att kommissionens hänsynstagande till parlamentets synpunkter när det gäller tillbakadragande och ändring av lagförslag utgör en väsentlig faktor för den politiska tilliten, som utgör grundvalen för ett lojalt samarbete mellan de två institutionerna.

| 15. | Europaparlamentet anser att om kommissionen drar tillbaka eller väsentligt ändrar ett lagförslag på ett sätt som påverkar Europaparlamentets lagstiftningsprivilegier skall frågan hänvisas till berörda politiska organ inom parlamentet som behandlar frågan ur politisk perspektiv. Parlamentet anser vidare att om kommissionen drar tillbaka ett lagförslag på ett sätt som påverkar de två lagstiftande myndigheternas privilegier skall detta tillbakadragande betraktas som utan verkan och de två myndigheterna skall fortsätta lagstiftningsförfarandet i enlighet med fördragen fram till ett eventuellt antagande av denna rättsakt. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att om kommissionen drar tillbaka eller väsentligt ändrar ett lagförslag på ett sätt som påverkar Europaparlamentets lagstiftningsprivilegier skall frågan hänvisas till berörda politiska organ inom parlamentet som behandlar frågan ur politisk perspektiv. Parlamentet anser vidare att om kommissionen drar tillbaka ett lagförslag på ett sätt som påverkar de två lagstiftande myndigheternas privilegier skall detta tillbakadragande betraktas som utan verkan och de två myndigheterna skall fortsätta lagstiftningsförfarandet i enlighet med fördragen fram till ett eventuellt antagande av denna rättsakt.

| 16. | Om ett lagförslag utarbetats i enlighet med artikel 138 i fördraget skall kommissionen i vederbörlig ordning informera arbetsmarknadens parter inom EU om dess avsikt att dra tillbaka eller väsentligt ändra lagförslaget. |
| --- | --- |

16.

Om ett lagförslag utarbetats i enlighet med artikel 138 i fördraget skall kommissionen i vederbörlig ordning informera arbetsmarknadens parter inom EU om dess avsikt att dra tillbaka eller väsentligt ändra lagförslaget.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Ref. Pres-A-Courrier D(2006)300689.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0194, bilagan.

---

Onsdag, 17 maj 2006

| 7.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 297/144 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 297/144

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/03)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 09.05.

2.   Meddelande från talmannen

Med anledning av Internationella dagen mot homofobi meddelade talmannen att utskottet LIBE skulle anordna ett seminarium på kvällen under rubriken ”För att få ett slut på hatet ”och han hoppades att många ledamöter skulle delta i detta seminarium.

*

- *

Talare: Agnes Schierhuber klagade på det ofredande som hon ansåg sig ha varit utsatt för sedan gårdagen av ett anonymt TV-team som enligt henne följde med Hans-Peter Martin (talmannen svarade att parlamentets säkerhetstjänst skulle informeras om detta för att kunna vidta lämpliga åtgärder), Reinhard Rack yttrade sig om detta inlägg, Hans-Peter Martin gjorde ett personligt uttalande med anledning av Agnes Schierhubers uppgifter och Agnes Schierhuber svarade på detta.

Talare: Javier Moreno Sánchez tog avstånd från vissa negativa yttranden som sagts om en minister i den spanska regeringen i samband med anförandena på en minut under måndagen.

3.   Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning – Ingåendet av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (debatt)

(debatt)

Betänkande om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning [2004/2099(ACI)] – Budgetutskottet.

Föredragande: Reimer Böge (A6-0150/2006)

Betänkande om ingåendet av ett interinstitutionellt avtal (AII) om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning [2006/2028(ACI)] – Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Sérgio Sousa Pinto (A6-0144/2006)

Reimer Böge redogjorde för sitt betänkande (A6-0150/2006).

Sérgio Sousa Pinto redogjorde för sitt betänkande (A6-0144/2006).

Talare: Karl-Heinz Grasser (rådets tjänstgörande ordförande) och Dalia Grybauskaitė (ledamot av kommissionen).

Talare: Glenys Kinnock (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), Karl von Wogau (föredragande av yttrande från utskottet AFET), Jan Mulder (föredragande av yttrande från utskottet CONT), Constanze Angela Krehl (föredragande av yttrande från utskottet REGI), Bernadette Bourzai (föredragande av yttrande från utskottet AGRI), Rosa Miguélez Ramos (föredragande av yttrande från utskottet PECH), Ruth Hieronymi (föredragande av yttrande från utskottet CULT), Gérard Deprez (föredragande av yttrande från utskottet LIBE), Jean-Luc Dehaene för PPE-DE-gruppen, Ralf Walter för PSE-gruppen, och Anne E. Jensen för ALDE-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Ingo FRIEDRICH

Vice talman

Talare: Helga Trüpel för Verts/ALE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Wojciech Roszkowski för UEN-gruppen, Jana Bobošíková, grupplös, Janusz Lewandowski, Bárbara Dührkop Dührkop, Kyösti Virrankoski, Johannes Voggenhuber, Pedro Guerreiro, Witold Tomczak, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Hans-Peter Martin, Salvador Garriga Polledo, Richard Corbett, Margarita Starkevičiūtė, Alyn Smith, Kyriacos Triantaphyllides, Jeffrey Titford, Sergej Kozlík, Ville Itälä, Szabolcs Fazakas, Jean Marie Beaupuy, Jens-Peter Bonde, Philip Claeys, Alain Lamassoure, Jo Leinen, Nathalie Griesbeck, Valdis Dombrovskis, Herbert Bösch, Markus Ferber, Neena Gill, Françoise Grossetête, Genowefa Grabowska, Mario Mauro, Yannick Vaugrenard, Othmar Karas, Marilisa Xenogiannakopoulou, Antonis Samaras, Giovanni Pittella, Wiesław Stefan Kuc, Karl-Heinz Grasser och Dalia Grybauskaitė.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 4.5 i protokollet av den 17.05.2006 och punkt 4.4 i protokollet av den 17.05.2006.

punkt 4.5 i protokollet av den 17.05.2006 och punkt 4.4 i protokollet av den 17.05.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.25, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.35.)

(Sammanträdet avbröts kl. 11.25, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 11.35.)

ORDFÖRANDESKAP: Josep BORRELL FONTELLES

Talman

4.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat ”som bifogas protokollet.

4.1.   Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken [C6-0071/2006 – 2006/0801(CNS)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Pervenche Berès (A6-0136/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Sluten omröstning (artikel 162.1 i arbetsordningen))

(Sluten omröstning (artikel 162.1 i arbetsordningen))

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0207)

(P6_TA(2006)0207)

4.2.   Anslutning till Genèveakten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten till Haagkonventionen om internationell registrering av industriella mönster, antagen i Genève den 2 juli 1999 [KOM(2005)0687 – C6-0061/2006 – 2005/0273(CNS)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Michel Rocard (A6-0166/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0208)

(P6_TA(2006)0208)

4.3.   Åtgärder för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten * (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 6/2002 och (EG) nr 40/94 för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten inom Haagkonventionen beträffande internationell registrering av industriella mönster [KOM(2005)0689 – C6-0058/2006 – 2005/0274(CNS)] – Utskottet för rättsliga frågor.

Föredragande: Michel Rocard (A6-0167/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0209)

(P6_TA(2006)0209)

4.4.   Ingåendet av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om ingåendet av ett interinstitutionellt avtal (AII) om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning [2006/2028(ACI)] – Utskottet för konstitutionella frågor.

Föredragande: Sérgio Sousa Pinto (A6-0144/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P6_TA(2006)0210)

(P6_TA(2006)0210)

4.5.   Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning [2004/2099(ACI)] – Budgetutskottet.

Föredragande: Reimer Böge (A6-0150/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

FÖRSLAG TILL BESLUT

Antogs (P6_TA(2006)0210)

(P6_TA(2006)0210)

*

- *

Talare: Wolfgang Schüssel (rådets tjänstgörande ordförande) och talman Josep Borrell Fontelles (Europaparlamentets talman) för korta uttalanden.

Europaparlamentets talman Josep Borrell Fontelles, rådets tjänstgörande ordförande, Wolfgang Schüssel, kommissionsledamot Dalia Grybauskaitė – och Janusz Lewandowski, ordförande för utskottet BUDG, Jo Leinen, ordförande för utskottet AFCO samt Reimer Böge och Sérgio Sousa Pinto (föredragande) som förhandlat fram avtalet – undertecknade det interinstitutionella avtalet.

5.   Högtidligt möte – Grekland

Kl. 12.00-12.35 samlades parlamentet till ett högtidligt möte med anledning av besöket av Karolos Papoulias, Greklands president.

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

6.   Omröstning (fortsättning)

(fortsättning)

6.1.   Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) [KOM(2004)0478 – C6-0088/2004 – 2004/0157(COD)] – Utskottet för transport och turism.

Föredragande: Reinhard Rack (A6-0408/2005)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0211)

(P6_TA(2006)0211)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0211)

(P6_TA(2006)0211)

6.2.   Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati [KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270B(COD)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Dagmar Roth-Behrendt (A6-0161/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0212)

(P6_TA(2006)0212)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0212)

(P6_TA(2006)0212)

6.3.   Finansiering av europeisk standardisering ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om finansiering av europeisk standardisering [KOM(2005)0377 – C6-0252/2005 – 2005/0157(COD)] – Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd.

Föredragande: Zita Pleštinská (A6-0107/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0213)

(P6_TA(2006)0213)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0213)

(P6_TA(2006)0213)

6.4.   De offentliga finanserna i EMU (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om de offentliga finanserna i EMU [2005/2166(INI)] – Utskottet för ekonomi och valutafrågor.

Föredragande: Dariusz Rosati (A6-0162/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0214)

(P6_TA(2006)0214)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

Dariusz Rosati (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 10, vilket beaktades (ändringsförslag 10 förkastades sedan).

7.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Reimer Böge – A6-0150/2006

| — | Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker

Betänkande Reinhard Rack – A6-0408/2005

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

8.   Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux) ”samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Betänkande Sérgio Sousa Pinto – A6-0144/2006

| — | ändringsförslag 1

  nej: Richard Corbett, Lívia Járóka |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 1

nej: Richard Corbett, Lívia Járóka

nej:

| — | slutlig omröstning

  ja: Martin Schulz |
| --- | --- |

—

slutlig omröstning

ja: Martin Schulz

ja:

Betänkande Reimer Böge – A6-0150/2006

| — | punkt 5

  ja: Emilio Menéndez del Valle

  nej: Holger Krahmer, Brigitte Douay |
| --- | --- |

—

punkt 5

ja: Emilio Menéndez del Valle

ja:

nej: Holger Krahmer, Brigitte Douay

nej:

| — | ändringsförslag 2

  nej: Holger Krahmer, Emilio Menéndez del Valle |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 2

nej: Holger Krahmer, Emilio Menéndez del Valle

nej:

| — | ändringsförslag 3

  nedlagd röst: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 3

nedlagd röst: Holger Krahmer

nedlagd röst:

| — | punkt 10

  nedlagd röst: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

punkt 10

nedlagd röst: Holger Krahmer

nedlagd röst:

| — | ändringsförslag 11

  ja: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 11

ja: Holger Krahmer

ja:

| — | beslut (i dess helhet)

  nedlagd röst: Holger Krahmer |
| --- | --- |

—

beslut (i dess helhet)

nedlagd röst: Holger Krahmer

nedlagd röst:

Betänkande Zita Pleštinská – A6-0107/2006

| — | lagstiftningsresolution

  ja: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

lagstiftningsresolution

ja: Othmar Karas

ja:

Hannu Takkula meddelade att han inte hade kunnat rösta om ändringsförslag 1 till Sousa Pintos betänkande p.g.a. att röstknappen inte hade fungerat.

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

9.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Jules Maaten, Jean-Louis Bourlanges och Den Dover hade låtit meddela att de hade varit närvarande men att deras namn inte förekom på närvarolistan.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

10.   Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (debatt)

(debatt)

Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området [2005/2203(INI)] – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Richard Howitt (A6-0158/2006)

Richard Howitt redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) och Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen).

Talare: Raül Romeva i Rueda (föredragande för yttrandet från utskottet FEMM), Simon Coveney för PPE-DE-gruppen, Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, Johan Van Hecke för ALDE-gruppen, Hélène Flautre för gruppen Verts/ALE, Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, Georgios Karatzaferis för IND/DEM-gruppen, Inese Vaidere för UEN-gruppen, Luca Romagnoli, grupplös, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Józef Pinior, Elizabeth Lynne, Feleknas Uca, James Hugh Allister, Laima Liucija Andrikienė, Aloyzas Sakalas, Sajjad Karim, Marek Aleksander Czarnecki, Maria da Assunção Esteves, John Attard-Montalto och Anneli Jäätteenmäki.

ORDFÖRANDESKAP: Janusz ONYSZKIEWICZ

Vice talman

Talare: Bogusław Sonik, Zita Gurmai, Benita Ferrero-Waldner och Hans Winkler.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.6 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 5.6 i protokollet av den 18.05.2006.

11.   Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I – Europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument ***I – Stabilitetsinstrument ***I – Instrument för stöd inför anslutningen * (debatt)

(debatt)

Betänkande 2 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete [KOM(2004)0629 – C6-0128/2004 – 2004/0220(COD)] – Utskottet för utveckling.

Föredragande: Gay Mitchell (A6-0109/2006)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av de allmänna principerna för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument [KOM(2004)0628 – C6-0129/2004 – 2004/0219(COD)] – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Konrad Szymański (A6-0164/2006)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett stabilitetsinstrument [KOM(2004)0630 – C6-0251/2004 – 2004/0223(COD)] – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Angelika Beer (A6-0157/2006)

Betänkande om förslaget till rådets förordning om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen [KOM(2004)0627 – C6-0047/2005 – 2004/0222(CNS)] – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: István Szent-Iványi (A6-0155/2006)

Talare: Benita Ferrero-Waldner (ledamot av kommissionen) och Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande).

Gay Mitchell redogjorde för sitt betänkande (A6-0109/2006).

Konrad Szymański redogjorde för sitt betänkande (A6-0164/2006).

Angelika Beer redogjorde för sitt betänkande (A6-0157/2006).

Paavo Väyrynen (som ersatte föredraganden) redogjorde för betänkandet. (A6-0155/2006)

Talare: Irena Belohorská (föredragande av yttrande från utskottet AFET) (A6-0109/2006), Mauro Zani (föredragande av yttrande från utskottet DEVE) (A6-0164/2006), Ignasi Guardans Cambó (föredragande av yttrande från utskottet CULT) (A6-0164/2006), Elisabeth Schroedter (föredragande av yttrande från utskottet EMPL) (A6-0164/2006), László Surján (föredragande av yttrande från utskottet BUDG) (A6-0164/2006), Andres Tarand (föredragande av yttrande från utskottet ITRE) (A6-0164/2006), Barbara Kudrycka (föredragande av yttrande från utskottet LIBE) (A6-0164/2006), Tokia Saïfi (föredragande av yttrande från utskottet INTA) (A6-0164/2006), Lambert van Nistelrooij (föredragande av yttrande från utskottet REGI) (A6-0164/2006), Zbigniew Zaleski (föredragande av yttrande från utskottet INTA) (A6-0155/2006), Gábor Harangozó (föredragande av yttrande från utskottet REGI) (A6-0155/2006), Pierre Schapira (föredragande av yttrande från utskottet DEVE) (A6-0157/2006), Antonis Samaras (föredragande av yttrande från utskottet BUDG) (A6-0157/2006), David Martin (föredragande av yttrande från utskottet INTA) ((A6-0109/2006) (A6-0157/2006)), Charles Tannock för PPE-DE-gruppen, Miguel Angel Martínez Martínez för PSE-gruppen, Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen, Luisa Morgantini för GUE/NGL-gruppen, och Paul Marie Coûteaux för IND/DEM-gruppen.

ORDFÖRANDESKAP: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Vice talman

Talare: Eoin Ryan för UEN-gruppen, Tunne Kelam, Margrietus van den Berg, Marie Anne Isler Béguin, Tobias Pflüger, Derek Roland Clark, Mieczysław Edmund Janowski, Giorgos Dimitrakopoulos, Ana Maria Gomes, Gisela Kallenbach, Nirj Deva, Marianne Mikko, Elmar Brok, Justas Vincas Paleckis, Hubert Pirker, Alexandra Dobolyi, Panagiotis Beglitis, Libor Rouček, Riitta Myller, Hans Winkler och Benita Ferrero-Waldner

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: A6-0109/2006: punkt 5.3 i protokollet av den 18.05.2006 A6-0164/2006, A6-0157/2006 och A6-0155/2006: sammanträdesperioden i juni.

A6-0109/2006: punkt 5.3 i protokollet av den 18.05.2006 A6-0164/2006, A6-0157/2006 och A6-0155/2006: sammanträdesperioden i juni.

12.   Frågestund (frågor till rådet)

(frågor till rådet)

Parlamentet behandlade en rad frågor till rådet (B6-0207/2006).

Första delen

Första delen

Fråga 1 (Bernd Posselt): Kroatiens anslutning.

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Bernd Posselt, Richard Corbett och Reinhard Rack.

Fråga 2 (Paulo Casaca): Utvisning av europeiska familjer från Kanada.

Hans Winkler besvarade frågan samt en följdfråga från Paulo Casaca.

Fråga 3 (Elena Valenciano Martínez-Orozco): Kvinnor och barn arresteras i Iran.

Hans Winkler besvarade frågan samt följdfrågor från Elena Valenciano Martínez-Orozco, Philip Bushill-Matthews och Hubert Pirker.

Fråga 4 (Laima Liucija Andrikienė): Nödvändigheten av en effektivt samordnad/gemensam energipolitik i EU.

Hans Winkler besvarade frågan samt följdfrågor från Paul Rübig och Richard Seeber.

Andra delen

Andra delen

Fråga 5 (Mairead McGuinness): Direkt beskattning.

Alfred Finz (rådets tjänstgörande ordförande) besvarade frågan samt följdfrågor från Gay Mitchell (ersättare för frågeställaren) och Andreas Mölzer.

Fråga 6 (Katerina Batzeli): Ytterligare förenhetligande av skattebestämmelserna.

Fråga 10 (Othmar Karas): Enhetlig beräkningsgrund för bolagsskatt.

Alfred Finz (rådets tjänstgörande ordförande) svarade på frågorna samt följdfrågor från Stavros Arnaoutakis (ersättare för frågeställaren) och Othmar Karas.

Fråga 7 (Eoin Ryan): Skatteharmonisering.

Alfred Finz besvarade frågan samt följdfrågor från Eoin Ryan och Eugenijus Gentvilas.

Fråga 8 (Robert Evans): Skatteparadis.

Alfred Finz besvarade frågan samt följdfrågor från Robert Evans och Hubert Pirker.

Fråga 9 (Gay Mitchell): Ekonomisk och skattemässig ram.

Alfred Finz besvarade frågan samt följdfrågor från Gay Mitchell och Andreas Mölzer.

De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet).

(se bilagan till det fullständiga förhandlingsreferatet)

Talmannen förklarade frågestunden med frågor till rådet avslutad.

(Sammanträdet avbröts kl. 19.30 och återupptogs kl. 21.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 19.30 och återupptogs kl. 21.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Alejo VIDAL-QUADRAS

Vice talman

13.   Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om upprättande av Energigemenskapen *** – Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (debatt)

(debatt)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om energigemenskapen [13886/1/2005 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Giles Chichester (A6-0134/2006)

Muntlig fråga (O-0024/2006) från Giles Chichester, för utskottet ITRE, till rådet: Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (B6-0020/2006)

Muntlig fråga (O-0025/2006) från Giles Chichester, för utskottet ITRE, till kommissionen: Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (B6-0206/2006)

Giles Chichester redogjorde för rekommendationen och utvecklade de muntliga frågorna.

Hans Winkler (rådets tjänstgörande ordförande) och Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen) besvarade frågorna. orales.

Talare: Jerzy Buzek för PPE-DE-gruppen, Reino Paasilinna för PSE-gruppen, Fiona Hall för ALDE-gruppen, Rebecca Harms för Verts/ALE-gruppen, Vladimír Remek för GUE/NGL-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, András Gyürk, Britta Thomsen, Derek Roland Clark, Paul Rübig, Hans Winkler och Andris Piebalgs.

Resolutionsförslag som lagts fram som avslutning på debatten (artikel 108.5 i arbetsordningen):

| — | Giles Chichester, för utskottet ITRE, om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (B6-0279/2006) |
| --- | --- |

—

Giles Chichester, för utskottet ITRE, om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (B6-0279/2006)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.5 i protokollet av den 18.05.2006 och punkt 5.11 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 5.5 i protokollet av den 18.05.2006 och punkt 5.11 i protokollet av den 18.05.2006.

14.   Kommissionens årliga strategiska prioriteringar (2007) (debatt)

(debatt)

Betänkande om budgeten 2007: kommissionens årliga strategiska prioriteringar [2006/2020(BUD)] – Budgetutskottet.

Föredragande: James Elles (A6-0154/2006)

James Elles redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Dalia Grybauskaitė (ledamot av kommissionen).

Talare: Jürgen Schröder (föredragande av yttrande från utskottet DEVE), David Martin (föredragande av yttrande från utskottet INTA), Janusz Lewandowski för PPE-DE-gruppen, Catherine Guy-Quint för PSE-gruppen, Kyösti Virrankoski för ALDE-gruppen, Gérard Onesta för Verts/ALE-gruppen, Esko Seppänen för GUE/NGL-gruppen, Nils Lundgren för IND/DEM-gruppen, Sergej Kozlík, grupplös, Salvador Garriga Polledo, Neena Gill, Anne E. Jensen, Ingeborg Gräßle, Paulo Casaca, Gérard Deprez, László Surján, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Agnes Schierhuber, Brigitte Douay, Antonis Samaras och Albert Jan Maat.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.7 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 5.7 i protokollet av den 18.05.2006.

15.   En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (debatt)

(debatt)

Betänkande om förberedelser inför samtyckesförfarandet beträffande gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (en sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) [2006/2086(INI)] – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Constanze Angela Krehl (A6-0175/2006)

Constanze Angela Krehl redogjorde för sitt betänkande.

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen)

Talare: Zsolt László Becsey (föredragande av yttrande från utskottet TRAN), Jan Olbrycht för PPE-DE-gruppen, Riitta Myller för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen, Elisabeth Schroedter för Verts/ALE-gruppen, Bairbre de Brún för GUE/NGL-gruppen, Rolf Berend, Ewa Hedkvist Petersen, Jan Březina, Inés Ayala Sender, Ambroise Guellec, Gábor Harangozó, Sérgio Marques och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.2 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 5.2 i protokollet av den 18.05.2006.

16.   Föredragningslista för nästa sammanträde

Föredragningslistan för nästa sammanträde fastställdes (”Föredragningslista ”PE 373.210/OJJE).

17.   Avslutande av sammanträdet

Sammanträdet avslutades kl. 23.55.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Miroslav Ouzký

Vice talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gabriele, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Karas, Karatzaferis, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Landsbergis, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lévai, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Morgantini, Morillon, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Poli Bortone, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Observatörer:

Ali Nedzhmi, Anastase Roberta Alma, Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Corlăţean Titus, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Dîncu Vasile, Duca Viorel, Dumitrescu Cristian, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Husmenova Filiz, Iacob Ridzi Monica Maria, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kazak Tchetin, Kelemen Atilla Béla Ladislau, Kirilov Evgeni, Kónya-Hamar Sándor, Marinescu Marian-Jean, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Muscă Monica Octavia, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Petre Maria, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Shouleva Lydia, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Szabó Károly Ferenc, Ţicău Silvia Adriana, Tîrle Radu, Vigenin Kristian, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion

Betänkande: Pervenche BERÈS (A6-0136/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | 359, 110, 35 |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

359, 110, 35

Omröstningen var sluten (artikel 162.1 i arbetsordningen).

2.   Anslutning till Genèveakten *

Betänkande: Michel ROCARD (A6-0166/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Åtgärder för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten *

Betänkande: Michel ROCARD (A6-0167/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

4.   Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

Betänkande: Sérgio SOUSA PINTO (A6-0144/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 1 | GUE/NGL | ONU | - | 122, 451, 14 |
| § | originaltexten | ONU | + | 453, 119, 35 |
| efter punkt 1 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 3 | Verts/ALE | | - | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 418, 187, 15 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

1

GUE/NGL

ONU

-

122, 451, 14

§

originaltexten

ONU

+

453, 119, 35

efter punkt 1

2

Verts/ALE

-

3

Verts/ALE

-

4

Verts/ALE

-

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

418, 187, 15

ÄF 2, 3 och 4 hade av misstag hamnat med Böges betänkande (A6-0150/2006)

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE punkt 1

GUE/NGL ÄF 1 och slutomröstning

5.   Interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

Betänkande: Reimer BÖGE (A6-0150/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 5 | § | originaltexten | ONU | + | 445, 167, 15 |
| punkt 6 | 1 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 7 | 2 | Verts/ALE | ONU | - | 115, 502, 13 |
| punkt 10 | 3 | Verts/ALE | ONU | - | 158, 458, 13 |
| § | originaltexten | ONU | + | 455, 173, 10 |
| punkt 11 | § | originaltexten | ONU | + | 478, 142, 15 |
| skäl D | § | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: beslutet (i sin helhet) | ONU | + | 440, 190, 14 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 5

§

originaltexten

ONU

+

445, 167, 15

punkt 6

1

Verts/ALE

-

punkt 7

2

Verts/ALE

ONU

-

115, 502, 13

punkt 10

3

Verts/ALE

ONU

-

158, 458, 13

§

originaltexten

ONU

+

455, 173, 10

punkt 11

§

originaltexten

ONU

+

478, 142, 15

skäl D

§

originaltexten

särsk.

+

omröstning: beslutet (i sin helhet)

ONU

+

440, 190, 14

ÄF 4, 5 och 6 hade av misstag hamnat med Böges betänkande. De avsåg Sousa Pintos betänkande (A6-0144/2006).

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE punkterna 5, 10, 11 och slutomröstning

GUE/NGL slutomröstning

IND/DEM slutomröstning

Verts/ALE ÄF 2, 3 och slutomröstning

PPE-DE punkt 10

Begäran om särskild omröstning

Verts/ALE skäl D, punkterna 5, 11

6.   Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet (Marco Polo II) ***I

Betänkande: Reinhard RACK (A6-0408/2005)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| block 1 –




  kompromissändringsförslag | 38-61
  63-66
  68-69
  71
  74-80 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | | + | |
| block 1 –




  kompromissändringsförslag




  särskild omröstning | 62 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | särsk. | + | |
| 67 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | särsk. | + | |
| 70 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | särsk. | + | |
| 72 | PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN | särsk. | + | |
| block 2 –




  ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-14
  16-24
  26-27
  29-30
  32-33
  35-37 | utskottet | | ↓ | |
| block 2 –




  ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 15 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 25 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 28 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 31 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| 34 | utskottet | särsk. | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

block 1 –

kompromissändringsförslag

38-61

63-66

68-69

71

74-80

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

+

block 1 –

kompromissändringsförslag

särskild omröstning

62

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

särsk.

+

67

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

särsk.

+

70

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

särsk.

+

72

PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE + UEN

särsk.

+

block 2 –

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-14

16-24

26-27

29-30

32-33

35-37

utskottet

↓

block 2 –

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

15

utskottet

särsk.

↓

25

utskottet

särsk.

↓

28

utskottet

särsk.

↓

31

utskottet

särsk.

↓

34

utskottet

särsk.

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

ÄF 73 stryks och ersätts av ÄF 80.

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL ÄF 15, 25, 28, 31, 34, 62, 67, 70, 72

7.   Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I

Betänkande: Dagmar ROTH-BEHRENDT (A6-0161/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| kompromissändringsförslag för block 1 | 1-3
  9-11
  13
  16-19
  22-23
  26-29
  31-33
  35
  42-47
  49
  51-56 | utskottet




  PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +




  GUE/NGL | | + | |
| 41 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | särsk. | + | |
| 48 | PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE | särsk. | + | |
| block 2 | 5
  12
  14-15
  20-21
  24
  30
  34
  38-39 | utskottet | | ↓ | |
| block 3 | 4
  6-8
  36
  37
  40 | utskottet | | - | |
| artikel 1, efter led 5 | 57 | PPE-DE | EO | - | 215, 346, 6 |
| 50 | PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +
  GUE/NGL | | + | |
| 25 | utskottet | | ↓ | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

kompromissändringsförslag för block 1

1-3

9-11

13

16-19

22-23

26-29

31-33

35

42-47

49

51-56

utskottet

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +

GUE/NGL

+

41

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

särsk.

+

48

PSE, PPE-DE, ALDE + Verts/ALE

särsk.

+

block 2

5

12

14-15

20-21

24

30

34

38-39

utskottet

↓

block 3

4

6-8

36

37

40

utskottet

-

artikel 1, efter led 5

57

PPE-DE

EO

-

215, 346, 6

50

PSE, PPE-DE, ALDE, Verts/ALE +

GUE/NGL

+

25

utskottet

↓

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Övrigt

ÄF 41 och 48 undertecknades inte av GUE/NGL-gruppen.

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: ÄF 41 och 48

8.   Finansiering av europeisk standardisering ***I

Betänkande: Zita PLĚSTINSKÁ (A6-0107/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 2-3
  5-18
  20-21
  23-26 | utskottet | | + | |
| artikel 3, punkt 2 | 27 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| artikel 5, punkt 1 | 28 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 19 | utskottet | | ↓ | |
| artikel 5, efter punkt 3 | 29 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| skäl 5 | 30 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| 4 | utskottet | | ↓ | |
| efter skäl 7 | 31 | PPE-DE, PSE + ALDE | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | ONU | + | 535, 25, 14 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

2-3

5-18

20-21

23-26

utskottet

+

artikel 3, punkt 2

27

PPE-DE, PSE + ALDE

+

artikel 5, punkt 1

28

PPE-DE, PSE + ALDE

+

19

utskottet

↓

artikel 5, efter punkt 3

29

PPE-DE, PSE + ALDE

+

skäl 5

30

PPE-DE, PSE + ALDE

+

4

utskottet

↓

efter skäl 7

31

PPE-DE, PSE + ALDE

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

ONU

+

535, 25, 14

ÄF 1 och 22 berör inte alla språkversioner och har inte tagits upp till omröstning (artikel 151.1 d i arbetsordningen).

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM slutomröstning

9.   De offentliga finanserna i EMU

Betänkande: Dariusz ROSATI (A6-0162/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 3 | 4 | PSE | | - | |
| punkt 6 | 5 | PSE | | + | |
| 1 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 6 | 6 | PSE | | - | |
| punkt 7 | 13 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 8 | 7 | PSE | delad | | |
| 1/EO | - | 264, 267, 15 |
| 2 | + | |
| efter punkt 8 | 14 | GUE/NGL | | - | |
| 15 | GUE/NGL | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | ↓ | |
| punkt 10 | 2 | Verts/ALE | | - | |
| 8 | PSE | EO | + | 266, 245, 37 |
| 16 | GUE/NGL | | - | |
| efter punkt 10 | 9 | PSE | | - | |
| 10 | PSE | EO | - | 263, 273, 8 |
| punkt 11 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 13 | 3 | Verts/ALE | | - | |
| 17 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 19 | 11 | PSE | | + | |
| efter punkt 22 | 12 | PSE | | - | |
| efter punkt 24 | 18 | GUE/NGL | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 3

4

PSE

-

punkt 6

5

PSE

+

1

Verts/ALE

-

efter punkt 6

6

PSE

-

punkt 7

13

GUE/NGL

-

punkt 8

7

PSE

delad

1/EO

-

264, 267, 15

2

+

efter punkt 8

14

GUE/NGL

-

15

GUE/NGL

delad

1

-

2

↓

punkt 10

2

Verts/ALE

-

8

PSE

EO

+

266, 245, 37

16

GUE/NGL

-

efter punkt 10

9

PSE

-

10

PSE

EO

-

263, 273, 8

punkt 11

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 13

3

Verts/ALE

-

17

GUE/NGL

-

punkt 19

11

PSE

+

efter punkt 22

12

PSE

-

efter punkt 24

18

GUE/NGL

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Begäran om delad omröstning

Verts/ALE

punkt 11

Första delen:”Europaparlamentet påpekar att i en situation ... gäller offentliga finanser”

Andra delen:”och noterar att medlemsstaterna ... högre europeisk tillväxt”

ÄF 15

Första delen:”Europaparlamentet begär att EU ... prisstabilitetsmål”

Andra delen:”och ett upphävande av stabilitets- och tillväxtpakten”

PPE-DE

ÄF 7

Första delen: Allt utom den andra ”(text utgår)”

Andra delen: den andra ”(text utgår)”

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Berès A6-0136/2006

Sluten omröstning

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Belder, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Carollo, Casa, Casini, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Tajani, Tannock, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tarabella, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Beer, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

2.   Betänkande Sousa Pinto A6-0144/2006

Ändringförslag 1

Ja-röster: 122

ALDE: Ek, Nicholson of Winterbourne

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Markov, Maštálka, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini

PSE: Barón Crespo, Berès, Berger, Bösch, Bourzai, Carlotti, Carnero González, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Krehl, Laignel, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Medina Ortega, Morgan, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Nej-röster: 451

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Krupa, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tarabella, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Voggenhuber

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Meijer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Baco, Borghezio, Helmer, Kozlík, Rivera

PSE: Hutchinson, Moscovici

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Johannes Voggenhuber

Nej-röster

Carlos Carnero González, Constanze Angela Krehl

Nedlagda röster

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

3.   Betänkande Sousa Pinto A6-0144/2006

Punkt 1

Ja-röster: 453

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Manolakou, Toussas, Uca

IND/DEM: Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Šťastný, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill, Hammerstein Mintz, Voggenhuber

Nej-röster: 119

ALDE: Manders

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Iturgaiz Angulo, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Ettl, Falbr, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Sakalas, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nedlagda röster: 35

GUE/NGL: Adamou, Liotard

IND/DEM: Lundgren

NI: Borghezio, Helmer, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Brepoels, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Elles, Hannan, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sumberg, Tannock, Van Orden, Veneto

PSE: Busquin, Hutchinson, Tarabella

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Godelieve Quisthoudt-Rowohl

Nej-röster

Johannes Voggenhuber, Feleknas Uca, Diamanto Manolakou, Georgios Toussas, Brigitte Douay

4.   Betänkande Sousa Pinto A6-0144/2006

Beslut

Ja-röster: 418

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Evans Jill

Nej-röster: 187

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Veneto, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Lavarra, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Meijer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Cottigny, Hutchinson, Le Foll, Occhetto, Poignant

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra

5.   Betänkande Böge A6-0150/2006

Punkt 5

Ja-röster: 445

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, De Michelis, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 167

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Hannan, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mathieu, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Veneto

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Ettl, Falbr, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Obiols i Germà, Pahor, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Sinnott

NI: Baco, Czarnecki Marek Aleksander, Kozlík, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

UEN: Berlato, Camre

Verts/ALE: van Buitenen

6.   Betänkande Böge A6-0150/2006

Ändringförslag 2

Ja-röster: 115

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brepoels, Liese

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Pinior, Poignant, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Kuźmiuk

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 502

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 13

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

NI: Allister, Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Busquin, Hutchinson, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

„Rättelser till avgivna röster“

Nedlagda röster

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

7.   Betänkande Böge A6-0150/2006

Ändringförslag 3

Ja-röster: 158

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, del Castillo Vera, Díaz de Mera García Consuegra, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Navarro, Occhetto, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 458

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková, Claeys, Giertych, Helmer, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill, Rühle

Nedlagda röster: 13

IND/DEM: Krupa, Pęk

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson, Moscovici, Tarabella

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Michael Cashman

Nedlagda röster

Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

8.   Betänkande Böge A6-0150/2006

Punkt 10

Ja-röster: 455

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Gabriele, Morgantini

IND/DEM: Blokland

NI: Bobošíková, De Michelis, Giertych, Helmer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill, de Groen-Kouwenhoven, Kusstatscher

Nej-röster: 173

ALDE: Duff

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Liese, López-Istúriz White, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Pomés Ruiz, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Arif, Berès, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Moraes, Moscovici, Navarro, Occhetto, Patrie, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Foltyn-Kubicka, Krasts, Pirilli, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

NI: Baco, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Jo Leinen, Andrew Duff

9.   Betänkande Böge A6-0150/2006

Punkt 11

Ja-röster: 478

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras Roca, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 142

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Deva, Duchoň, Škottová, Vlasák, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Cottigny, Douay, Ettl, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Sinnott

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kozlík, Mote, Speroni

PPE-DE: Brepoels

PSE: Busquin, Hutchinson

Verts/ALE: van Buitenen

10.   Betänkande Böge A6-0150/2006

Beslut

Ja-röster: 440

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Giertych, Kozlík, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Carollo, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Florenz, Fontaine, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bozkurt, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Evans Jill

Nej-röster: 190

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Gabriele, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, del Castillo Vera, Chichester, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dover, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, de Grandes Pascual, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Kamall, Kirkhope, López-Istúriz White, McMillan-Scott, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Montoro Romero, Nicholson, Parish, Pomés Ruiz, Purvis, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras Roca

PSE: Arif, Berès, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Carlotti, Castex, Douay, Ettl, Fruteau, Goebbels, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Le Foll, Leichtfried, Moscovici, Navarro, Patrie, Prets, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Scheele, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 14

ALDE: Chatzimarkakis, Klinz, Lambsdorff, Schuth

GUE/NGL: Adamou

PPE-DE: Belet, Brepoels

PSE: Busquin, Cottigny, Désir, Hutchinson, Occhetto, Poignant

Verts/ALE: van Buitenen

11.   Betänkande Plestinska A6-0107/2006

Resolution

Ja-röster: 535

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Gabriele, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Kozlík, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Carollo, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Landsbergis, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Veneto, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedkvist Petersen, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Morgan, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Muscardini, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 25

GUE/NGL: Svensson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Titford, Wohlin

NI: Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Cabrnoch, Duchoň, Fajmon, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

UEN: Zīle

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 14

GUE/NGL: Adamou, Liotard, Manolakou, Meijer, Sjöstedt, Toussas, Triantaphyllides

NI: Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

Verts/ALE: van Buitenen

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0207

Utseende av en ledamot i Europeiska centralbankens direktion

Europaparlamentets beslut om rådets rekommendation om utnämning av en direktionsledamot i Europeiska centralbanken (C6-0071/2006 – 2006/0801(CNS))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 14 februari 2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 14 februari 2006 (1),

| — | med beaktande av artikel 112.2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0071/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 b i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0071/2006),

| — | med beaktande av artikel 102 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 102 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0136/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0136/2006).

| 1. | Europaparlamentet tillstyrker rådets rekommendation om utnämningen av Jürgen Stark till direktionsledamot i Europeiska centralbanken. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillstyrker rådets rekommendation om utnämningen av Jürgen Stark till direktionsledamot i Europeiska centralbanken.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 47, 17.2.2006, s. 58.

P6_TA(2006)0208

Anslutning till Genèveakten *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om godkännande av Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten till Haagkonventionen om internationell registrering av industriella mönster, antagen i Genève den 2 juli 1999 (KOM(2005)0687 – C6-0061/2006 – 2005/0273 (CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0687) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (KOM(2005)0687) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 och artikel 300.2 första stycket andra meningen i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 och artikel 300.2 första stycket andra meningen i EG-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0061/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 300.3 första stycket i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0061/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 och artikel 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0166/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0166/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget till rådets beslut.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0209

Åtgärder för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets förordning om ändring av förordningarna (EG) nr 6/2002 och (EG) nr 40/94 för att ge verkan till Europeiska gemenskapens anslutning till Genèveakten inom Haagkonventionen beträffande internationell registrering av industriella mönster (KOM(2005)0689 – C6-0058/2006 – 2005/0274(CNS))

(Samrådsförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0689) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (KOM(2005)0689) (1),

| — | med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0058/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 308 i EG-fördraget, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C6-0058/2006),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0167/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A6-0167/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att på nytt höra Europaparlamentet om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin talman att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TA(2006)0210

Interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning

Europaparlamentets beslut om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (2004/2099(ACI) – 2006/2028(ACI))

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av EG-fördraget, och särskilt artikel 272 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EG-fördraget, och särskilt artikel 272 i detta,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), särskilt punkt 26 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), särskilt punkt 26 i detta,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 december 2005 om det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2006 om Europeiska rådets överenskommelse avseende budgetplanen och förnyelsen av det interinstitutionella avtalet för 2007-2013 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2006 om Europeiska rådets överenskommelse avseende budgetplanen och förnyelsen av det interinstitutionella avtalet för 2007-2013 (4),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument: Förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004)0498), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument: Förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2004)0498),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument: Bidrag till de interinstitutionella förhandlingarna om förslaget till förnyelse av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förstärkning av budgetförfarandet (KOM(2006)0075), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument: Bidrag till de interinstitutionella förhandlingarna om förslaget till förnyelse av det interinstitutionella avtalet om budgetdisciplin och förstärkning av budgetförfarandet (KOM(2006)0075),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument: Reviderat förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2006)0036), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument: Reviderat förslag till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2006)0036),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden till europaparlamentet och rådet med titeln Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (KOM(2004)0101) och Budgetplan 2007-2013 (KOM(2004)0487) samt kommissionens arbetsdokument med titeln Technical adjustments to the Commission proposal for the multiannual financial framework 2007-2013 (SEK(2005)0494), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden till europaparlamentet och rådet med titeln Bygga en gemensam framtid – Politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (KOM(2004)0101) och Budgetplan 2007-2013 (KOM(2004)0487) samt kommissionens arbetsdokument med titeln Technical adjustments to the Commission proposal for the multiannual financial framework 2007-2013 (SEK(2005)0494),

| — | med beaktande av den gemensamma deklarationen om riktlinjerna för lagförslag i anknytning till den fleråriga finansiella ramen för 2007-2013 som man kom överens om den 18 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma deklarationen om riktlinjerna för lagförslag i anknytning till den fleråriga finansiella ramen för 2007-2013 som man kom överens om den 18 oktober 2005,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 15-16 december 2005 (CADREFIN 268), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets möte den 15-16 december 2005 (CADREFIN 268),

| — | med beaktande av trepartssamtalen den 23 januari, 21 februari, 21 mars och 4 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av trepartssamtalen den 23 januari, 21 februari, 21 mars och 4 april 2006,

| — | med beaktande av det utkast till interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning som bifogas detta beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det utkast till interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning som bifogas detta beslut,

| — | med beaktande av artikel 120.1 i arbetsordningen och avsnitt IV.1 och IV.2 samt avsnitt XVIII.4 i bilaga VI till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 120.1 i arbetsordningen och avsnitt IV.1 och IV.2 samt avsnitt XVIII.4 i bilaga VI till arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetkontrollutskottet, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0150/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling, budgetkontrollutskottet, utskottet för regional utveckling, utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, fiskeriutskottet, utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A6-0150/2006),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0144/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A6-0144/2006), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet, rådet och kommissionen har slutfört förhandlingarna om ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning för perioden 2007-2013 (nedan kallat ”utkastet till avtal”). |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet, rådet och kommissionen har slutfört förhandlingarna om ett nytt interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning för perioden 2007-2013 (nedan kallat ”utkastet till avtal”).

| B. | Kommissionen inledde, i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, förberedelserna för den nya budgetplanen och det nya interinstitutionella avtalet genom att lägga fram förslag den 10 februari och 14 juli 2004. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen inledde, i enlighet med punkt 26 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999, förberedelserna för den nya budgetplanen och det nya interinstitutionella avtalet genom att lägga fram förslag den 10 februari och 14 juli 2004.

| C. | Efter att parlamentet antog sin förhandlingsståndpunkt den 8 juni 2005 och medlemsstaterna nådde en överenskommelse i december 2005 lade kommissionen fram ett reviderat förslag till ett nytt interinstitutionellt avtal samt tekniska dokument rörande följderna av Europeiska rådets slutsatser, för att förhandlingarna skulle kunna börja i ett rättvist utgångsläge. |
| --- | --- |

C.

Efter att parlamentet antog sin förhandlingsståndpunkt den 8 juni 2005 och medlemsstaterna nådde en överenskommelse i december 2005 lade kommissionen fram ett reviderat förslag till ett nytt interinstitutionellt avtal samt tekniska dokument rörande följderna av Europeiska rådets slutsatser, för att förhandlingarna skulle kunna börja i ett rättvist utgångsläge.

| D. | Parlamentet var beslutet att få till stånd en hållbar flerårig finansiell ram som återspeglar de nödvändiga resurserna för politiska krav under kommande år samt lämpliga instrument och reformer för att förbättra genomförandet. |
| --- | --- |

D.

Parlamentet var beslutet att få till stånd en hållbar flerårig finansiell ram som återspeglar de nödvändiga resurserna för politiska krav under kommande år samt lämpliga instrument och reformer för att förbättra genomförandet.

| E. | Genomförandet av de fleråriga programmen med utnyttjande av deras totala anslag är beroende av att en överenskommelse om det interinstitutionella avtalet och budgetramen kan nås i rätt tid. |
| --- | --- |

E.

Genomförandet av de fleråriga programmen med utnyttjande av deras totala anslag är beroende av att en överenskommelse om det interinstitutionella avtalet och budgetramen kan nås i rätt tid.

| F. | Parlamentet var den enda institution som utvecklade en övergripande strategi och genomförde en fullständig och djupgående analys av behoven för att identifiera de politiska prioriteringarna, jämfört med rådets angreppssätt baserat på utgiftstak och procentsatser. |
| --- | --- |

F.

Parlamentet var den enda institution som utvecklade en övergripande strategi och genomförde en fullständig och djupgående analys av behoven för att identifiera de politiska prioriteringarna, jämfört med rådets angreppssätt baserat på utgiftstak och procentsatser.

| G. | I budgetutskottets betänkande lämnas en positiv bedömning av de politiska och finansiella val som gjorts i utkastet till avtal. |
| --- | --- |

G.

I budgetutskottets betänkande lämnas en positiv bedömning av de politiska och finansiella val som gjorts i utkastet till avtal.

| H. | Utkastet till avtal verkar inte förorsaka några problem när det gäller förenligheten med EU:s primärrätt och respekterar till fullo parlamentets budgetbefogenheter. |
| --- | --- |

H.

Utkastet till avtal verkar inte förorsaka några problem när det gäller förenligheten med EU:s primärrätt och respekterar till fullo parlamentets budgetbefogenheter.

| I. | Utkastet till avtal verkar inte i något hänseende stå i strid med parlamentets arbetsordning. Frågan bör dock ställas om det inte skulle vara klokt att göra vissa ändringar i arbetsordningen, särskilt i bilaga IV, för att skapa möjlighet för att parlamentet kan medverka i ett antal särskilda förfaranden, som föreskrivs i utkastet till avtal under bästa tänkbara villkor. Detta skulle särskilt vara fallet när det gäller förfaranden avseende






  — | justeringar i samband med alltför stora offentliga underskott, |
| --- | --- | --- |

I.

Utkastet till avtal verkar inte i något hänseende stå i strid med parlamentets arbetsordning. Frågan bör dock ställas om det inte skulle vara klokt att göra vissa ändringar i arbetsordningen, särskilt i bilaga IV, för att skapa möjlighet för att parlamentet kan medverka i ett antal särskilda förfaranden, som föreskrivs i utkastet till avtal under bästa tänkbara villkor. Detta skulle särskilt vara fallet när det gäller förfaranden avseende

—

justeringar i samband med alltför stora offentliga underskott,

| — | revidering av budgetramen, |
| --- | --- |

—

revidering av budgetramen,

| — | utnyttjande av reserven för katastrofbistånd, |
| --- | --- |

—

utnyttjande av reserven för katastrofbistånd,

| — | utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond, |
| --- | --- |

—

utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond,

| — | utnyttjande av flexibilitetsmekanismen, |
| --- | --- |

—

utnyttjande av flexibilitetsmekanismen,

| — | utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, |
| --- | --- |

—

utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter,

| — | anpassning av budgetramen till följd av utvidgning av unionen. |
| --- | --- |

—

anpassning av budgetramen till följd av utvidgning av unionen.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att för första gången sedan budgetplanen infördes har parlamentet i mer än åtta månader haft överläggningar inom ett tillfälligt utskott som inrättats för detta syfte och antagit en heltäckande förhandlingsståndpunkt som grundar sig på tre pelare syftande till att






  — | stämma av de politiska prioriteringarna mot de ekonomiska behoven, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om att för första gången sedan budgetplanen infördes har parlamentet i mer än åtta månader haft överläggningar inom ett tillfälligt utskott som inrättats för detta syfte och antagit en heltäckande förhandlingsståndpunkt som grundar sig på tre pelare syftande till att

—

stämma av de politiska prioriteringarna mot de ekonomiska behoven,

| — | modernisera budgetstrukturen, och |
| --- | --- |

—

modernisera budgetstrukturen, och

| — | förbättra kvaliteten på EU-budgetens genomförande. |
| --- | --- |

—

förbättra kvaliteten på EU-budgetens genomförande.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att man förkastade Europeiska rådets slutsatser från december 2005 i deras nuvarande form, eftersom de inte ger EU de kvantitativa och kvalitativa medel som behövs för att möta framtida utmaningar, samt uppmanade rådet att se till att få ett verkligt mandat att förhandla med parlamentet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om att man förkastade Europeiska rådets slutsatser från december 2005 i deras nuvarande form, eftersom de inte ger EU de kvantitativa och kvalitativa medel som behövs för att möta framtida utmaningar, samt uppmanade rådet att se till att få ett verkligt mandat att förhandla med parlamentet.

| 3. | Europaparlamentet påminner om sin besvikelse över det sätt på vilket man kom fram till en överenskommelse i rådet, med enskilda länders nationella intressen som den centrala förhandlingsfrågan i stället för de gemensamma europeiska målen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påminner om sin besvikelse över det sätt på vilket man kom fram till en överenskommelse i rådet, med enskilda länders nationella intressen som den centrala förhandlingsfrågan i stället för de gemensamma europeiska målen.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att man vid många tillfällen har visat sin vilja att inleda konstruktiva förhandlingar med rådet, grundat på de respektive förhandlingsståndpunkterna, för att komma fram till ett avtal som grundar sig på godtagbara kvantitativa och kvalitativa förbättringar inom en realistisk tidsplan. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att man vid många tillfällen har visat sin vilja att inleda konstruktiva förhandlingar med rådet, grundat på de respektive förhandlingsståndpunkterna, för att komma fram till ett avtal som grundar sig på godtagbara kvantitativa och kvalitativa förbättringar inom en realistisk tidsplan.

| 5. | Europaparlamentet anser att det avtal som de tre institutionerna kom överens om den 4 april 2006 var den enda möjliga kompromiss, givet överläggningarnas omfattning, som parlamentet kunde uppnå avseende en flerårig budget för att garantera EU-lagstiftningens kontinuitet och en sund förvaltning av EU:s finansiella medel och för att upprätthålla parlamentets lagstiftnings- och budgetbehörighet under den kommande perioden. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det avtal som de tre institutionerna kom överens om den 4 april 2006 var den enda möjliga kompromiss, givet överläggningarnas omfattning, som parlamentet kunde uppnå avseende en flerårig budget för att garantera EU-lagstiftningens kontinuitet och en sund förvaltning av EU:s finansiella medel och för att upprätthålla parlamentets lagstiftnings- och budgetbehörighet under den kommande perioden.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att uppmana kommissionen att genomföra en fullständig och omfattande översyn som täcker alla aspekter på EU:s utgifter och inkomster. Som budgetansvarig vid sidan om rådet avser parlamentet att delta fullt ut i denna översyn i syfte att nå en överenskommelse om ett nytt och omfattande finansieringssystem som är rättvist, hållbart, progressivt och öppet för insyn och som ger EU möjligheten att avpassa sina målsättningar efter egna medel snarare än efter bidrag från medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska rådets beslut att uppmana kommissionen att genomföra en fullständig och omfattande översyn som täcker alla aspekter på EU:s utgifter och inkomster. Som budgetansvarig vid sidan om rådet avser parlamentet att delta fullt ut i denna översyn i syfte att nå en överenskommelse om ett nytt och omfattande finansieringssystem som är rättvist, hållbart, progressivt och öppet för insyn och som ger EU möjligheten att avpassa sina målsättningar efter egna medel snarare än efter bidrag från medlemsstaterna.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den nådda överenskommelsen och i synnerhet de framsteg som gjorts avseende förhandlingsståndpunktens tre pelare: | Avstämning av de politiska prioriteringarna mot de ekonomiska behoven genom







  — | en ökning med 4 miljarder euro för politik som beslutats av Europeiska rådet i december 2005, att anslås direkt till programmen under rubrikerna 1a, 1b, 2, 3b och 4, |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den nådda överenskommelsen och i synnerhet de framsteg som gjorts avseende förhandlingsståndpunktens tre pelare:

Avstämning av de politiska prioriteringarna mot de ekonomiska behoven genom

—

en ökning med 4 miljarder euro för politik som beslutats av Europeiska rådet i december 2005, att anslås direkt till programmen under rubrikerna 1a, 1b, 2, 3b och 4,

| — | en väsentlig ökning av EIB:s reserv med 2,5 miljarder euro som medlemsstaterna skall skjuta till enligt en ny plan för samfinansiering av EIB och EU-budgeten med syftet att förstärka EU-budgetens hävstångseffekt när det gäller forskning och utveckling, transeuropeiska nät och små och medelstora företag, upp till ett totalt belopp på 60 miljarder euro, |
| --- | --- |

—

en väsentlig ökning av EIB:s reserv med 2,5 miljarder euro som medlemsstaterna skall skjuta till enligt en ny plan för samfinansiering av EIB och EU-budgeten med syftet att förstärka EU-budgetens hävstångseffekt när det gäller forskning och utveckling, transeuropeiska nät och små och medelstora företag, upp till ett totalt belopp på 60 miljarder euro,

| — | finansieringen av oplanerade behov, såsom reserven för katastrofbistånd (1,5 miljarder euro) och EU:s solidaritetsfond (upp till 7 miljarder euro) utanför den finansiella ramen genom extra resurser från medlemsstaterna, om det skulle behövas, |
| --- | --- |

—

finansieringen av oplanerade behov, såsom reserven för katastrofbistånd (1,5 miljarder euro) och EU:s solidaritetsfond (upp till 7 miljarder euro) utanför den finansiella ramen genom extra resurser från medlemsstaterna, om det skulle behövas,

| — | finansiering av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (upp till 3,5 miljarder euro) genom återanvändning av förfallna anslag, utanför den finansiella ramen. |
| --- | --- |

—

finansiering av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (upp till 3,5 miljarder euro) genom återanvändning av förfallna anslag, utanför den finansiella ramen.

| | Förbättring av budgetstrukturen genom ökad flexibilitet genom







  — | bibehållande av ett totalbelopp på 1,4 miljarder euro för flexibilitet under perioden som, om det behöver tas i anspråk, finansieras genom ytterligare resurser från medlemsstaterna, med möjlighet att överföra det årliga beloppet (200 miljoner euro) om det inte utnyttjats till de följande två åren och en ny möjlighet att använda instrumentet för samma ändamål i mer än ett år, |
| --- | --- | --- |

Förbättring av budgetstrukturen genom ökad flexibilitet genom

—

bibehållande av ett totalbelopp på 1,4 miljarder euro för flexibilitet under perioden som, om det behöver tas i anspråk, finansieras genom ytterligare resurser från medlemsstaterna, med möjlighet att överföra det årliga beloppet (200 miljoner euro) om det inte utnyttjats till de följande två åren och en ny möjlighet att använda instrumentet för samma ändamål i mer än ett år,

| — | möjlighet för det nyligen valda parlamentet att vid slutet av 2009 utvärdera hur det interinstitutionella avtalet och budgetramen fungerar, grundat på en rapport som kommissionen på eget initiativ åtog sig att lägga fram, tillsammans med förslag när så krävs. |
| --- | --- |

—

möjlighet för det nyligen valda parlamentet att vid slutet av 2009 utvärdera hur det interinstitutionella avtalet och budgetramen fungerar, grundat på en rapport som kommissionen på eget initiativ åtog sig att lägga fram, tillsammans med förslag när så krävs.

| | Förbättring av kvaliteten på genomförandet av EU:s finansiering och bevarande av parlamentets behörighet genom







  — | införande av principerna om proportionalitet och användarvänliga rutiner i den reviderade budgetförordningen, medlemsstaternas ansvar för gemensamma styrrutiner för bättre intern kontroll av EU-finansieringen, införande av en mekanism för samfinansiering tillsammans med EIB för att förstärka EU-politikens hävstångseffekter, parlamentets deltagande i den ekonomiska planeringen och finansieringen av nya externa organ utan att verksamhetsprogrammen påverkas, |
| --- | --- | --- |

Förbättring av kvaliteten på genomförandet av EU:s finansiering och bevarande av parlamentets behörighet genom

—

införande av principerna om proportionalitet och användarvänliga rutiner i den reviderade budgetförordningen, medlemsstaternas ansvar för gemensamma styrrutiner för bättre intern kontroll av EU-finansieringen, införande av en mekanism för samfinansiering tillsammans med EIB för att förstärka EU-politikens hävstångseffekter, parlamentets deltagande i den ekonomiska planeringen och finansieringen av nya externa organ utan att verksamhetsprogrammen påverkas,

| — | parlamentets fulla deltagande i den omfattande revideringen, ett ökat deltagande av parlamentet i beslutsprocessen inom ramen för GUSP och mer demokratisk granskning när det gäller externa åtgärder. |
| --- | --- |

—

parlamentets fulla deltagande i den omfattande revideringen, ett ökat deltagande av parlamentet i beslutsprocessen inom ramen för GUSP och mer demokratisk granskning när det gäller externa åtgärder.

| 8. | Europaparlamentet är inte desto mindre medvetet om att ett antal underskott fortfarande inte har kunnat lösas genom förhandlingarna. Parlamentet anser att dessa underskott bör behandlas i översynen 2008-2009 och, om möjligt, inom ramen för de årliga budgetförfarandena. Parlamentet påpekar att särskilt systemet för egna medel och utgiftssidan behöver reformeras snarast för att undvika samma pinsamma upplevelse av nationellt köpslående i samband med nästa budgetram. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet är inte desto mindre medvetet om att ett antal underskott fortfarande inte har kunnat lösas genom förhandlingarna. Parlamentet anser att dessa underskott bör behandlas i översynen 2008-2009 och, om möjligt, inom ramen för de årliga budgetförfarandena. Parlamentet påpekar att särskilt systemet för egna medel och utgiftssidan behöver reformeras snarast för att undvika samma pinsamma upplevelse av nationellt köpslående i samband med nästa budgetram.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla framtida budgetramar bör fastställas för en femårsperiod som överensstämmer med såväl parlamentets som kommissionens valperioder. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla framtida budgetramar bör fastställas för en femårsperiod som överensstämmer med såväl parlamentets som kommissionens valperioder.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att dess förhandlingsståndpunkt som fastställdes i den tidigare nämnda resolutionen av den 8 juni 2005 förblir målet som kan garantera en optimal finansieringsnivå och kommande reformer så att Europeiska unionens ambitioner kan uppfyllas. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att dess förhandlingsståndpunkt som fastställdes i den tidigare nämnda resolutionen av den 8 juni 2005 förblir målet som kan garantera en optimal finansieringsnivå och kommande reformer så att Europeiska unionens ambitioner kan uppfyllas.

| 11. | Europaparlamentet erinrar om att det kommer att bli nödvändigt att införa stadiga övergångsbestämmelser för den händelse att konstitutionsfördraget träder i kraft före utgången av den nya budgetramen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet erinrar om att det kommer att bli nödvändigt att införa stadiga övergångsbestämmelser för den händelse att konstitutionsfördraget träder i kraft före utgången av den nya budgetramen.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att de reformer som beslutas i det kommande i interinstitutionella avtalet kommer att få snabba effekter på de kvalitativa aspekterna av budgetens genomförande, inklusive en lindring av de administrativa bördorna och ett synliggörande för Europas medborgare genom att underlätta deras tillgång till EU-finansiering. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet förväntar sig att de reformer som beslutas i det kommande i interinstitutionella avtalet kommer att få snabba effekter på de kvalitativa aspekterna av budgetens genomförande, inklusive en lindring av de administrativa bördorna och ett synliggörande för Europas medborgare genom att underlätta deras tillgång till EU-finansiering.

| 13. | Europaparlamentet accepterar de budgetmässiga och finansiella konsekvenserna av det nya interinstitutionella avtalet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet accepterar de budgetmässiga och finansiella konsekvenserna av det nya interinstitutionella avtalet.

| 14. | Europaparlamentet betonar att yttrandena från utskotten har varit ett värdefullt stöd vid förhandlingarna. Parlamentet anser att det interinstitutionella avtalet, i den överenskomna formen, tar upp de flesta önskemålen från utskotten i kvalitativt och/eller kvantitativt hänseende. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att yttrandena från utskotten har varit ett värdefullt stöd vid förhandlingarna. Parlamentet anser att det interinstitutionella avtalet, i den överenskomna formen, tar upp de flesta önskemålen från utskotten i kvalitativt och/eller kvantitativt hänseende.

| 15. | Europaparlamentet godkänner det utkast till avtal som bifogas detta beslut. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet godkänner det utkast till avtal som bifogas detta beslut.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar sitt behöriga utskott att undersöka i vilken utsträckning det vore lämpligt att ändra arbetsordningen, särskilt bilaga IV, så att parlamentet kan medverka i de särskilda förfaranden som föreskrivs i utkastet till avtal, under bästa tänkbara villkor. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar sitt behöriga utskott att undersöka i vilken utsträckning det vore lämpligt att ändra arbetsordningen, särskilt bilaga IV, så att parlamentet kan medverka i de särskilda förfaranden som föreskrivs i utkastet till avtal, under bästa tänkbara villkor.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0224.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0453.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2006)0010.

BILAGA

INTERINSTITUTIONELLT AVTAL MELLAN EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN OM BUDGETDISCIPLIN OCH SUND EKONOMISK FÖRVALTNING

EUROPAPARLAMENTET, EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION,

nedan kallade ”institutionerna”,

HAR ENATS OM FÖLJANDE:

| 1. | Detta avtal syftar till att genomföra budgetdisciplinen och att förbättra det årliga budgetförfarandet och det interinstitutionella samarbetet i budgetfrågor, samt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

1.

Detta avtal syftar till att genomföra budgetdisciplinen och att förbättra det årliga budgetförfarandet och det interinstitutionella samarbetet i budgetfrågor, samt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning.

| 2. | Budgetdisciplin gäller i detta avtal för alla utgifter. Den är bindande för alla institutioner under hela den period som det här avtalet gäller. |
| --- | --- |

2.

Budgetdisciplin gäller i detta avtal för alla utgifter. Den är bindande för alla institutioner under hela den period som det här avtalet gäller.

| 3. | Detta avtal påverkar inte de olika institutionernas respektive budgetbefogenheter, såsom dessa fastställs i fördragen. Där det hänvisas till denna punkt kommer rådet att besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av dess ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna, enligt de röstningsregler som anges i artikel 272.9 femte stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat ”EG-fördraget”). |
| --- | --- |

3.

Detta avtal påverkar inte de olika institutionernas respektive budgetbefogenheter, såsom dessa fastställs i fördragen. Där det hänvisas till denna punkt kommer rådet att besluta med kvalificerad majoritet och Europaparlamentet med en majoritet av dess ledamöter och tre femtedelar av de avgivna rösterna, enligt de röstningsregler som anges i artikel 272.9 femte stycket i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (nedan kallat ”EG-fördraget”).

| 4. | Om det under den fleråriga budgetramen 2007-2013 (nedan kallad ”budgetramen”) sker en fördragsändring som påverkar budgeten kommer nödvändiga justeringar att göras. |
| --- | --- |

4.

Om det under den fleråriga budgetramen 2007-2013 (nedan kallad ”budgetramen”) sker en fördragsändring som påverkar budgeten kommer nödvändiga justeringar att göras.

| 5. | Ingen del av detta avtal får ändras utan samtycke från samtliga institutioner. Ändringar i budgetramen skall göras enligt de förfaranden som anges för det ändamålet i detta avtal. |
| --- | --- |

5.

Ingen del av detta avtal får ändras utan samtycke från samtliga institutioner. Ändringar i budgetramen skall göras enligt de förfaranden som anges för det ändamålet i detta avtal.

| 6. | Avtalet består av tre delar:






  — | Del I avser utformning av och tillämpningsföreskrifter för budgetramen och skall tillämpas under den period som denna budgetram omfattar. |
| --- | --- | --- |

6.

Avtalet består av tre delar:

—

Del I avser utformning av och tillämpningsföreskrifter för budgetramen och skall tillämpas under den period som denna budgetram omfattar.

| — | Del II avser en förbättring av det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet. |
| --- | --- |

—

Del II avser en förbättring av det interinstitutionella samarbetet under budgetförfarandet.

| — | Del III avser bestämmelser om sund ekonomisk förvaltning av EU-medel. |
| --- | --- |

—

Del III avser bestämmelser om sund ekonomisk förvaltning av EU-medel.

| 7. | Kommissionen kommer varje gång den finner det nödvändigt, och i vart fall i samband med att ett förslag till en ny budgetram läggs fram enligt punkt 30, att lägga fram en rapport om genomförandet av detta avtal åtföljd, om nödvändigt, av förslag till ändringar. |
| --- | --- |

7.

Kommissionen kommer varje gång den finner det nödvändigt, och i vart fall i samband med att ett förslag till en ny budgetram läggs fram enligt punkt 30, att lägga fram en rapport om genomförandet av detta avtal åtföljd, om nödvändigt, av förslag till ändringar.

| 8. | Detta avtal träder i kraft den 1 januari 2007 och det ersätter






  — | det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), och |
| --- | --- | --- |

8.

Detta avtal träder i kraft den 1 januari 2007 och det ersätter

—

det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), och

| — | det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som kompletterade det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2). |
| --- | --- |

—

det interinstitutionella avtalet av den 7 november 2002 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om finansieringen av Europeiska unionens solidaritetsfond som kompletterade det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (2).

DEL I – BUDGETRAM: UTFORMNING OCH TILLÄMPNINGSFÖRESKRIFTER

A.   Budgetramens innehåll och räckvidd

| 9. | Budgetramen anges i bilaga I. Den utgör en referensram för den interinstitutionella budgetdisciplinen. |
| --- | --- |

9.

Budgetramen anges i bilaga I. Den utgör en referensram för den interinstitutionella budgetdisciplinen.

| 10. | Budgetramen skall på medellång sikt säkra att Europeiska unionens utgifter redovisade i huvudkategorier utvecklas på ett ordnat sätt inom gränserna för Europeiska unionens egna medel. |
| --- | --- |

10.

Budgetramen skall på medellång sikt säkra att Europeiska unionens utgifter redovisade i huvudkategorier utvecklas på ett ordnat sätt inom gränserna för Europeiska unionens egna medel.

| 11. | I budgetramen fastställs för vart och ett av åren 2007 till 2013 och för varje rubrik eller underrubrik de belopp som får beviljas i åtagandebemyndiganden. Dessutom fastställs det sammanlagda årliga utgiftsbeloppet i åtagandebemyndiganden respektive betalningsbemyndiganden.
  Samtliga dessa belopp är uttryckta i 2004 års priser.
  Budgetramen omfattar inte de budgetposter som finansieras genom inkomster som avsatts för särskilda ändamål enligt artikel 18 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3), nedan kallad ”budgetförordningen”.
  Upplysningar om transaktioner som inte finns upptagna i Europeiska unionens allmänna budget och den förväntade utvecklingen av de olika kategorierna av gemenskapens egna medel anges som vägledning i särskilda tabeller. Dessa tabeller kommer att uppdateras varje år i samband med den tekniska justeringen av budgetramen. |
| --- | --- |

11.

I budgetramen fastställs för vart och ett av åren 2007 till 2013 och för varje rubrik eller underrubrik de belopp som får beviljas i åtagandebemyndiganden. Dessutom fastställs det sammanlagda årliga utgiftsbeloppet i åtagandebemyndiganden respektive betalningsbemyndiganden.

Samtliga dessa belopp är uttryckta i 2004 års priser.

Budgetramen omfattar inte de budgetposter som finansieras genom inkomster som avsatts för särskilda ändamål enligt artikel 18 i budgetförordningen av den 25 juni 2002 för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (3), nedan kallad ”budgetförordningen”.

Upplysningar om transaktioner som inte finns upptagna i Europeiska unionens allmänna budget och den förväntade utvecklingen av de olika kategorierna av gemenskapens egna medel anges som vägledning i särskilda tabeller. Dessa tabeller kommer att uppdateras varje år i samband med den tekniska justeringen av budgetramen.

| 12. | Institutionerna bekräftar att vart och ett av de belopp som fastställs i absoluta tal i budgetramen skall betraktas som årliga utgiftstak för Europeiska unionens allmänna budget. Utan att detta påverkar möjligheten till eventuella ändringar av dessa tak enligt bestämmelserna i detta avtal förpliktar sig institutionerna att utöva sina respektive befogenheter på så sätt att de under varje budgetförfarande och vid genomförandet av budgeten för året i fråga iakttar de olika årliga utgiftstaken. |
| --- | --- |

12.

Institutionerna bekräftar att vart och ett av de belopp som fastställs i absoluta tal i budgetramen skall betraktas som årliga utgiftstak för Europeiska unionens allmänna budget. Utan att detta påverkar möjligheten till eventuella ändringar av dessa tak enligt bestämmelserna i detta avtal förpliktar sig institutionerna att utöva sina respektive befogenheter på så sätt att de under varje budgetförfarande och vid genomförandet av budgeten för året i fråga iakttar de olika årliga utgiftstaken.

| 13. | Genom att ingå det här avtalet enas budgetmyndighetens två parter om att acceptera de ökningssatser för icke-obligatoriska utgifter som följer av de budgetar som fastställs inom de tak som anges i budgetramen under hela dess giltighetstid.
  Med undantag för underrubrik 1B (sammanhållning för tillväxt och sysselsättning) i budgetramen och med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning kommer institutionerna under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas att sträva efter att i möjligaste mån lämna tillräckliga marginaler under de olika taken i de olika rubrikerna. |
| --- | --- |

13.

Genom att ingå det här avtalet enas budgetmyndighetens två parter om att acceptera de ökningssatser för icke-obligatoriska utgifter som följer av de budgetar som fastställs inom de tak som anges i budgetramen under hela dess giltighetstid.

Med undantag för underrubrik 1B (sammanhållning för tillväxt och sysselsättning) i budgetramen och med hänsyn till principen om sund ekonomisk förvaltning kommer institutionerna under budgetförfarandet och i samband med att budgeten antas att sträva efter att i möjligaste mån lämna tillräckliga marginaler under de olika taken i de olika rubrikerna.

| 14. | Rättsakter som antagits enligt medbeslutandeförfarandet av Europaparlamentet och rådet samt rättsakter som antagits av rådet, som innebär att de anslag som finns upptagna i budgeten eller de anslag som anges i budgetramen enligt punkt 12 överskrids, får inte genomföras finansiellt förrän budgeten ändrats, och, i förekommande fall, budgetramen reviderats på lämpligt sätt, enligt det förfarande som är tillämpligt i varje enskilt fall. |
| --- | --- |

14.

Rättsakter som antagits enligt medbeslutandeförfarandet av Europaparlamentet och rådet samt rättsakter som antagits av rådet, som innebär att de anslag som finns upptagna i budgeten eller de anslag som anges i budgetramen enligt punkt 12 överskrids, får inte genomföras finansiellt förrän budgeten ändrats, och, i förekommande fall, budgetramen reviderats på lämpligt sätt, enligt det förfarande som är tillämpligt i varje enskilt fall.

| 15. | För de budgetår som täcks av budgetramen, får den sammanlagda summan av de betalningsbemyndiganden som är nödvändiga, efter årlig justering och med beaktande av de anpassningar och revideringar som gjorts, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider det tak som gäller för dessa.
  Vid behov kommer budgetmyndighetens två parter i enlighet med punkt 3l att besluta om de sänkningar av taken i budgetramen som är nödvändiga för att säkerställa att det fastställda taket för egna medel inte överskrids. |
| --- | --- |

15.

För de budgetår som täcks av budgetramen, får den sammanlagda summan av de betalningsbemyndiganden som är nödvändiga, efter årlig justering och med beaktande av de anpassningar och revideringar som gjorts, inte leda till att uttagssatsen för egna medel överskrider det tak som gäller för dessa.

Vid behov kommer budgetmyndighetens två parter i enlighet med punkt 3l att besluta om de sänkningar av taken i budgetramen som är nödvändiga för att säkerställa att det fastställda taket för egna medel inte överskrids.

B.   Årlig justering av budgetramen

Teknisk justering

| 16. | Varje år innan budgetförfarandet för år n + 1 genomförs kommer kommissionen att göra följande tekniska justering av budgetramen:






  a) | En förnyad värdering i priserna för år n + 1 av taken och av de sammanlagda åtagandebemyndigandena respektive betalningsbemyndigandena. |
| --- | --- | --- |

16.

Varje år innan budgetförfarandet för år n + 1 genomförs kommer kommissionen att göra följande tekniska justering av budgetramen:

a)

En förnyad värdering i priserna för år n + 1 av taken och av de sammanlagda åtagandebemyndigandena respektive betalningsbemyndigandena.

| b) | En beräkning av den marginal som återstår under taket för egna medel. |
| --- | --- |

b)

En beräkning av den marginal som återstår under taket för egna medel.

Kommissionen kommer att utföra dessa tekniska justeringar med hjälp av en årlig deflator på 2 %.

Resultaten av dessa tekniska justeringar och de ekonomiska prognoser som ligger till grund för dem kommer att meddelas budgetmyndighetens två parter.

Ingen annan teknisk justering för budgetåret i fråga kommer att göras, varken under loppet av året eller under följande år i form av efterföljande korrigeringar.

| 17. | Om det konstateras att en medlemsstats samlade BNP för åren 2007-2009 avviker med mer än +/- 5 % från den samlade BNP som beräknades när detta avtal utarbetades, kommer kommissionen i samband med den tekniska justeringen för 2011 att justera de sammanhållningsmedel som avdelats för medlemsstaten och perioden i fråga. Den totala nettoeffekten av dessa justeringar får inte, vare sig den är positiv eller negativ, överstiga 3 miljarder euro. Om nettoeffekten är positiv skall de totala tilläggsresurserna begränsas till det samlade underutnyttjandet av anslag för underrubrik 1B under år 2007-2010. Justeringarna kommer att fördelas jämnt över åren 2011-2013 och utgiftstaken för åren i fråga kommer att anpassas därefter. |
| --- | --- |

17.

Om det konstateras att en medlemsstats samlade BNP för åren 2007-2009 avviker med mer än +/- 5 % från den samlade BNP som beräknades när detta avtal utarbetades, kommer kommissionen i samband med den tekniska justeringen för 2011 att justera de sammanhållningsmedel som avdelats för medlemsstaten och perioden i fråga. Den totala nettoeffekten av dessa justeringar får inte, vare sig den är positiv eller negativ, överstiga 3 miljarder euro. Om nettoeffekten är positiv skall de totala tilläggsresurserna begränsas till det samlade underutnyttjandet av anslag för underrubrik 1B under år 2007-2010. Justeringarna kommer att fördelas jämnt över åren 2011-2013 och utgiftstaken för åren i fråga kommer att anpassas därefter.

Justeringar som hör ihop med budgetgenomförandet

| 18. | Samtidigt med underrättelsen om den tekniska justeringen av budgetramen kommer kommissionen till budgetmyndighetens två parter att lämna sådana förslag till justering av de sammanlagda betalningsbemyndigandena som den finner nödvändiga med hänsyn till genomförandet, för att säkerställa en ordnad utveckling i förhållande till åtagandebemyndigandena. Europaparlamentet och rådet kommer att fatta beslut om dessa förslag före den 1 maj år n, i enlighet med punkt 3. |
| --- | --- |

18.

Samtidigt med underrättelsen om den tekniska justeringen av budgetramen kommer kommissionen till budgetmyndighetens två parter att lämna sådana förslag till justering av de sammanlagda betalningsbemyndigandena som den finner nödvändiga med hänsyn till genomförandet, för att säkerställa en ordnad utveckling i förhållande till åtagandebemyndigandena. Europaparlamentet och rådet kommer att fatta beslut om dessa förslag före den 1 maj år n, i enlighet med punkt 3.

Aktualisering av prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2013

| 19. | Prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2013 kommer att uppdateras av kommissionen år 2010. Vid denna uppdatering kommer kommissionen att ta hänsyn till det faktiska utnyttjandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn kommer också att tas till de regler som fastställts för att garantera att betalningsbemyndiganden utvecklas på ett ordnat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena, och prognoserna för utvecklingen av Europeiska unionens samlade bruttonationalinkomst (BNI). |
| --- | --- |

19.

Prognoserna för betalningsbemyndiganden för perioden efter 2013 kommer att uppdateras av kommissionen år 2010. Vid denna uppdatering kommer kommissionen att ta hänsyn till det faktiska utnyttjandet av åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden samt prognoserna för genomförandet. Hänsyn kommer också att tas till de regler som fastställts för att garantera att betalningsbemyndiganden utvecklas på ett ordnat sätt i förhållande till åtagandebemyndigandena, och prognoserna för utvecklingen av Europeiska unionens samlade bruttonationalinkomst (BNI).

Justeringar i samband med alltför stora offentliga underskott

| 20. | Om budgetåtaganden som tillfälligt dragits in för Sammanhållningsfonden i samband med ett förfarande vid alltför stort offentligt underskott åter skall göras tillgängliga kommer rådet, på förslag av kommissionen och i enlighet med den berörda grundrättsakten, att besluta att dessa åtaganden skall överföras till följande år. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte överföras längre än till år n + 2. |
| --- | --- |

20.

Om budgetåtaganden som tillfälligt dragits in för Sammanhållningsfonden i samband med ett förfarande vid alltför stort offentligt underskott åter skall göras tillgängliga kommer rådet, på förslag av kommissionen och i enlighet med den berörda grundrättsakten, att besluta att dessa åtaganden skall överföras till följande år. Åtaganden som varit tillfälligt indragna år n får inte överföras längre än till år n + 2.

C.   Revidering av budgetramen

| 21. | Förutom den regelbundna tekniska justeringen och justeringen av villkoren för genomförande får budgetramen, på förslag från kommissionen och utan att taket för egna medel överskrids, revideras för att täcka de behov som uppstår i samband med oförutsedda händelser. |
| --- | --- |

21.

Förutom den regelbundna tekniska justeringen och justeringen av villkoren för genomförande får budgetramen, på förslag från kommissionen och utan att taket för egna medel överskrids, revideras för att täcka de behov som uppstår i samband med oförutsedda händelser.

| 22. | Som regel skall ett förslag om revidering enligt punkt 21 läggas fram och antas innan budgetförfarandet inleds för året i fråga eller innan budgetförfarandet inleds för det första år som revideringen avser.
  Ett beslut om revidering av budgetramen som motsvarar upp till 0,03 % av Europeiska unionens BNI och som ligger inom marginalen för oförutsedda utgifter kommer att antas gemensamt av budgetmyndighetens två parter, i enlighet med punkt 3.
  En revidering av budgetramen som överskrider 0,03 % av Europeiska unionens BNI och som ligger inom marginalen för oförutsedda utgifter kommer att antas gemensamt av budgetmyndighetens två parter, varvid rådet skall fatta beslut enhälligt. |
| --- | --- |

22.

Som regel skall ett förslag om revidering enligt punkt 21 läggas fram och antas innan budgetförfarandet inleds för året i fråga eller innan budgetförfarandet inleds för det första år som revideringen avser.

Ett beslut om revidering av budgetramen som motsvarar upp till 0,03 % av Europeiska unionens BNI och som ligger inom marginalen för oförutsedda utgifter kommer att antas gemensamt av budgetmyndighetens två parter, i enlighet med punkt 3.

En revidering av budgetramen som överskrider 0,03 % av Europeiska unionens BNI och som ligger inom marginalen för oförutsedda utgifter kommer att antas gemensamt av budgetmyndighetens två parter, varvid rådet skall fatta beslut enhälligt.

| 23. | Utan att detta påverkar punkt 40 kommer institutionerna att undersöka möjligheterna till en omfördelning av utgifterna mellan de program som faller under den rubrik som berörs av revideringen, särskilt på grundval av förväntat underutnyttjande av anslag. Målsättningen bör vara att inom taket för rubriken i fråga frigöra ett belopp som i förhållande till den nya planerade utgiften är väsentligt, både i absoluta tal och räknat i procent.
  Institutionerna kommer att undersöka möjligheterna att utjämna effekten av en höjning av taket för en rubrik genom att sänka taket för en annan rubrik.
  En revidering av budgetramen såvitt avser de obligatoriska utgifterna får inte leda till en nedsättning av det tillgängliga beloppet för de icke-obligatoriska utgifterna.
  I samband med varje revidering skall det säkerställas att det föreligger ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar. |
| --- | --- |

23.

Utan att detta påverkar punkt 40 kommer institutionerna att undersöka möjligheterna till en omfördelning av utgifterna mellan de program som faller under den rubrik som berörs av revideringen, särskilt på grundval av förväntat underutnyttjande av anslag. Målsättningen bör vara att inom taket för rubriken i fråga frigöra ett belopp som i förhållande till den nya planerade utgiften är väsentligt, både i absoluta tal och räknat i procent.

Institutionerna kommer att undersöka möjligheterna att utjämna effekten av en höjning av taket för en rubrik genom att sänka taket för en annan rubrik.

En revidering av budgetramen såvitt avser de obligatoriska utgifterna får inte leda till en nedsättning av det tillgängliga beloppet för de icke-obligatoriska utgifterna.

I samband med varje revidering skall det säkerställas att det föreligger ett lämpligt förhållande mellan åtaganden och betalningar.

D.   Konsekvenser av att ett gemensamt beslut om justering eller revidering av budgetramen saknas

| 24. | Om Europaparlamentet och rådet inte kan enas om den justering eller revidering av budgetramen som föreslagits av kommissionen, kommer de belopp som tidigare blivit fastställda efter den årliga tekniska justeringen att fortsätta att tillämpas som utgiftstak för året i fråga. |
| --- | --- |

24.

Om Europaparlamentet och rådet inte kan enas om den justering eller revidering av budgetramen som föreslagits av kommissionen, kommer de belopp som tidigare blivit fastställda efter den årliga tekniska justeringen att fortsätta att tillämpas som utgiftstak för året i fråga.

E.   Reserven för katastrofbistånd

| 25. | Reserven för katastrofbistånd är avsedd för att snabb hjälp skall kunna lämnas i syfte att täcka specifika stödbehov i tredje länder efter händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, först och främst i form av humanitära insatser, men även civil krishantering och skydd då omständigheterna så kräver. Det årliga belopp som ingår i reserven är 221 miljoner euro i fasta priser för den period som budgetramen gäller.
  Reserven förs in i Europeiska unionens allmänna budget i form av en avsättning. Motsvarande åtagandebemyndiganden kommer att föras in i budgeten, om så krävs, utöver de berörda utgiftstaken i bilaga I.
  När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven kommer den att lägga fram ett förslag till budgetmyndighetens två parter om överföring från reserven till berörda budgetposter.
  Innan kommissionen lägger fram ett förslag om en överföring från reserven måste emellertid en undersökning av möjligheterna att omfördela anslag företas.
  Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag till överföring kommer den att inleda ett trepartsförfarande, eventuellt i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två parter beträffande behovet av att använda reserven och det begärda beloppet. Sådana överföringar kommer att ske i enlighet med artikel 26 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

25.

Reserven för katastrofbistånd är avsedd för att snabb hjälp skall kunna lämnas i syfte att täcka specifika stödbehov i tredje länder efter händelser som inte kunde förutses när budgeten upprättades, först och främst i form av humanitära insatser, men även civil krishantering och skydd då omständigheterna så kräver. Det årliga belopp som ingår i reserven är 221 miljoner euro i fasta priser för den period som budgetramen gäller.

Reserven förs in i Europeiska unionens allmänna budget i form av en avsättning. Motsvarande åtagandebemyndiganden kommer att föras in i budgeten, om så krävs, utöver de berörda utgiftstaken i bilaga I.

När kommissionen finner det nödvändigt att använda reserven kommer den att lägga fram ett förslag till budgetmyndighetens två parter om överföring från reserven till berörda budgetposter.

Innan kommissionen lägger fram ett förslag om en överföring från reserven måste emellertid en undersökning av möjligheterna att omfördela anslag företas.

Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag till överföring kommer den att inleda ett trepartsförfarande, eventuellt i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två parter beträffande behovet av att använda reserven och det begärda beloppet. Sådana överföringar kommer att ske i enlighet med artikel 26 i budgetförordningen.

F.   Europeiska unionens solidaritetsfond

| 26. | Europeiska unionens solidaritetsfond är avsedd för att ekonomisk hjälp snabbt skall kunna ges till en medlemsstat eller ett kandidatland som drabbas av en större katastrof, i den mening som avses i grundrättsakten. Högst 1 miljard euro per år i löpande priser får avdelas för solidaritetsfonden. Minst en fjärdedel av dessa årliga medel kommer den 1 oktober varje år att vara tillgänglig för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga anslaget som förblir outnyttjad får inte överföras till det följande året.
  I undantagsfall, och om de återstående medel som finns tillgängliga i fonden det år när katastrofen inträffat i den mening som avses i den berörda grundrättsakten inte är tillräckliga för att täcka det biståndsbelopp som bedöms nödvändigt av budgetmyndigheten, får kommissionen föreslå att mellanskillnaden finansieras med årliga medel som är tillgängliga för påföljande år. Fondens årliga belopp som förs in i budgeten för ett givet år får under inga omständigheter överstiga 1 miljard euro.
  När de villkor för att använda medlen i solidaritetsfonden som anges i grundrättsakten är uppfyllda, kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om att ta den i anspråk. Om det finns medel att omfördela under den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår skall kommissionen ta hänsyn till detta när den lägger fram det förslag som krävs, i enlighet med budgetförordningen, genom det lämpliga budgetinstrumentet. Beslutet om att ta medel från solidaritetsfonden i anspråk kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter enligt punkt 3.
  Motsvarande åtagandebemyndiganden kommer vid behov att föras in i budgeten utöver utgiftstaken för de berörda rubrikerna i bilaga I.
  Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag om att ta medel från solidaritetsfonden i anspråk kommer den att inleda ett trepartsförfarande, om så krävs i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två parter, av behovet av att använda solidaritetsfonden och av det begärda beloppet. |
| --- | --- |

26.

Europeiska unionens solidaritetsfond är avsedd för att ekonomisk hjälp snabbt skall kunna ges till en medlemsstat eller ett kandidatland som drabbas av en större katastrof, i den mening som avses i grundrättsakten. Högst 1 miljard euro per år i löpande priser får avdelas för solidaritetsfonden. Minst en fjärdedel av dessa årliga medel kommer den 1 oktober varje år att vara tillgänglig för att täcka behov som uppkommer fram till årets slut. Den del av det årliga anslaget som förblir outnyttjad får inte överföras till det följande året.

I undantagsfall, och om de återstående medel som finns tillgängliga i fonden det år när katastrofen inträffat i den mening som avses i den berörda grundrättsakten inte är tillräckliga för att täcka det biståndsbelopp som bedöms nödvändigt av budgetmyndigheten, får kommissionen föreslå att mellanskillnaden finansieras med årliga medel som är tillgängliga för påföljande år. Fondens årliga belopp som förs in i budgeten för ett givet år får under inga omständigheter överstiga 1 miljard euro.

När de villkor för att använda medlen i solidaritetsfonden som anges i grundrättsakten är uppfyllda, kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om att ta den i anspråk. Om det finns medel att omfördela under den rubrik där behovet av ytterligare medel uppstår skall kommissionen ta hänsyn till detta när den lägger fram det förslag som krävs, i enlighet med budgetförordningen, genom det lämpliga budgetinstrumentet. Beslutet om att ta medel från solidaritetsfonden i anspråk kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter enligt punkt 3.

Motsvarande åtagandebemyndiganden kommer vid behov att föras in i budgeten utöver utgiftstaken för de berörda rubrikerna i bilaga I.

Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag om att ta medel från solidaritetsfonden i anspråk kommer den att inleda ett trepartsförfarande, om så krävs i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två parter, av behovet av att använda solidaritetsfonden och av det begärda beloppet.

G.   Flexibilitetsmekanismen

| 27. | Flexibilitetsmekanismen, för vilken taket är 200 miljoner euro per år i löpande priser, är avsedd att för ett givet budgetår och upp till det angivna beloppet göra det möjligt att finansiera klart definierade utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna.
  Den andel av det årliga anslaget som inte utnyttjas får föras över fram till år n + 2. Om flexibilitetsmekanismen utnyttjas kommer man först att utnyttja överföringarna, i kronologisk ordning med de äldsta först. Den andel av det årliga anslaget från år n som inte utnyttjats år n + 2 kommer att förfalla.
  Kommissionen kommer att lägga ett förslag om att använda flexibilitetsmekanismen efter det att den har undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under den rubrik som berörs av de anslagsbehov som har tillkommit.
  Förslaget kommer att avse principen om att utnyttja flexibilitetsmekanismen samt ange de behov och belopp som krävs. Förslaget för det berörda budgetåret får läggas fram under budgetförfarandet. Kommissionens förslag kommer att infogas i det preliminära budgetförslaget eller läggas fram tillsammans med det lämpliga budgetinstrumentet i enlighet med budgetförordningen.
  Beslutet om att utnyttja flexibilitetsmekanismen kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter i enlighet med punkt 3. Överenskommelsen kommer att slutas inom ramen för det samrådsförfarande som avses i del C i bilaga II. |
| --- | --- |

27.

Flexibilitetsmekanismen, för vilken taket är 200 miljoner euro per år i löpande priser, är avsedd att för ett givet budgetår och upp till det angivna beloppet göra det möjligt att finansiera klart definierade utgifter som inte kan finansieras inom taken för en eller flera av de andra rubrikerna.

Den andel av det årliga anslaget som inte utnyttjas får föras över fram till år n + 2. Om flexibilitetsmekanismen utnyttjas kommer man först att utnyttja överföringarna, i kronologisk ordning med de äldsta först. Den andel av det årliga anslaget från år n som inte utnyttjats år n + 2 kommer att förfalla.

Kommissionen kommer att lägga ett förslag om att använda flexibilitetsmekanismen efter det att den har undersökt alla möjligheter till omfördelning av anslag under den rubrik som berörs av de anslagsbehov som har tillkommit.

Förslaget kommer att avse principen om att utnyttja flexibilitetsmekanismen samt ange de behov och belopp som krävs. Förslaget för det berörda budgetåret får läggas fram under budgetförfarandet. Kommissionens förslag kommer att infogas i det preliminära budgetförslaget eller läggas fram tillsammans med det lämpliga budgetinstrumentet i enlighet med budgetförordningen.

Beslutet om att utnyttja flexibilitetsmekanismen kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter i enlighet med punkt 3. Överenskommelsen kommer att slutas inom ramen för det samrådsförfarande som avses i del C i bilaga II.

H.   Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

| 28. | Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är avsedd att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av effekterna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.
  Det årliga belopp som avdelas för fonden får inte överstiga 500 miljoner euro i löpande priser och detta belopp får tas från outnyttjade marginaler under utgiftstaken för det föregående året samt från outnyttjade åtagandebemyndiganden som frigjorts under de två senaste åren, med undantag för sådana som ingår under rubrik 1B i budgetramen.
  Anslagen kommer att föras in i Europeiska unionens allmänna budget i form av en avsättning enligt det sedvanliga budgetförfarandet så snart kommissionen funnit tillräckliga marginaler eller dragit tillbaka åtaganden i enlighet med andra stycket.
  När i enlighet med den berörda grundrättsakten villkoren är uppfyllda för att utnyttja fonden kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om detta. Beslutet om att utnyttja medel ur fonden kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter i enlighet med punkt 3.
  Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag om utnyttjande av medel ur fonden kommer den att inleda ett trepartsförfarande, om så krävs i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två parter av behovet av att använda medel ur fonden och av det begärda beloppet, samt lägga fram ett förslag till budgetmyndighetens två parter om överföring till de berörda budgetposterna.
  Överföringar avseende fonden kommer att göras i enlighet med artikel 24.4 i budgetförordningen.
  Motsvarande åtagandebemyndiganden kommer att föras in i budgeten under den berörda rubriken, om så krävs utöver de utgiftstak som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

28.

Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är avsedd att ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av effekterna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren för att underlätta deras återanpassning på arbetsmarknaden.

Det årliga belopp som avdelas för fonden får inte överstiga 500 miljoner euro i löpande priser och detta belopp får tas från outnyttjade marginaler under utgiftstaken för det föregående året samt från outnyttjade åtagandebemyndiganden som frigjorts under de två senaste åren, med undantag för sådana som ingår under rubrik 1B i budgetramen.

Anslagen kommer att föras in i Europeiska unionens allmänna budget i form av en avsättning enligt det sedvanliga budgetförfarandet så snart kommissionen funnit tillräckliga marginaler eller dragit tillbaka åtaganden i enlighet med andra stycket.

När i enlighet med den berörda grundrättsakten villkoren är uppfyllda för att utnyttja fonden kommer kommissionen att lägga fram ett förslag om detta. Beslutet om att utnyttja medel ur fonden kommer att fattas gemensamt av budgetmyndighetens två parter i enlighet med punkt 3.

Samtidigt som kommissionen lägger fram förslag om utnyttjande av medel ur fonden kommer den att inleda ett trepartsförfarande, om så krävs i förenklad form, för att inhämta godkännande från budgetmyndighetens två parter av behovet av att använda medel ur fonden och av det begärda beloppet, samt lägga fram ett förslag till budgetmyndighetens två parter om överföring till de berörda budgetposterna.

Överföringar avseende fonden kommer att göras i enlighet med artikel 24.4 i budgetförordningen.

Motsvarande åtagandebemyndiganden kommer att föras in i budgeten under den berörda rubriken, om så krävs utöver de utgiftstak som anges i bilaga I.

I.   Anpassning av budgetramen till följd av utvidgning av unionen

| 29. | Om nya medlemsstater ansluter sig till Europeiska unionen under den period som omfattas av denna budgetram kommer Europaparlamentet och rådet, på kommissionens förslag och i enlighet med punkt 3, gemensamt att justera budgetramen för att ta hänsyn till det behov av medel som är resultatet av anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

29.

Om nya medlemsstater ansluter sig till Europeiska unionen under den period som omfattas av denna budgetram kommer Europaparlamentet och rådet, på kommissionens förslag och i enlighet med punkt 3, gemensamt att justera budgetramen för att ta hänsyn till det behov av medel som är resultatet av anslutningsförhandlingarna.

J.   Period som täcks av budgetramen och konsekvenser om det inte finns någon gällande budgetram

| 30. | Kommissionen kommer före den 1 juli 2011 att lägga fram förslag till en ny budgetram som skall gälla på medellång sikt.
  Om budgetmyndighetens två parter inte kan enas om antagandet av en ny budgetram, och om den gällande budgetramen inte uttryckligen har avslutats av någon av parterna till detta avtal, kommer utgiftstaken för det sista året i den befintliga budgetramen att justeras enligt punkt 16, så att 2013 års utgiftstak hålls kvar på samma nivå räknat i fasta priser. Om nya medlemsstater ansluter sig till Europeiska unionen efter 2013 och om det anses vara nödvändigt kommer budgetramen att justeras för att ta hänsyn till resultaten av anslutningsförhandlingarna. |
| --- | --- |

30.

Kommissionen kommer före den 1 juli 2011 att lägga fram förslag till en ny budgetram som skall gälla på medellång sikt.

Om budgetmyndighetens två parter inte kan enas om antagandet av en ny budgetram, och om den gällande budgetramen inte uttryckligen har avslutats av någon av parterna till detta avtal, kommer utgiftstaken för det sista året i den befintliga budgetramen att justeras enligt punkt 16, så att 2013 års utgiftstak hålls kvar på samma nivå räknat i fasta priser. Om nya medlemsstater ansluter sig till Europeiska unionen efter 2013 och om det anses vara nödvändigt kommer budgetramen att justeras för att ta hänsyn till resultaten av anslutningsförhandlingarna.

DEL II – FÖRBÄTTRING AV DET INTERINSTITUTIONELLA SAMARBETET UNDER BUDGETFÖRFARANDET

A.   Förfarandet för det interinstitutionella samarbetet

| 31. | Institutionerna är ense om att införa ett interinstitutionellt samarbetsförfarande för budgeten. Närmare föreskrifter för detta samarbete finns i bilaga II. |
| --- | --- |

31.

Institutionerna är ense om att införa ett interinstitutionellt samarbetsförfarande för budgeten. Närmare föreskrifter för detta samarbete finns i bilaga II.

B.   Upprättande av budgeten

| 32. | Kommissionen kommer varje år att lägga fram ett preliminärt budgetförslag som svarar mot gemenskapens faktiska finansieringsbehov.
  Kommissionen kommer att ta hänsyn till






  a) | de prognoser över behoven av medel från strukturfonderna som lämnas av medlemsstaterna, |
| --- | --- | --- |

32.

Kommissionen kommer varje år att lägga fram ett preliminärt budgetförslag som svarar mot gemenskapens faktiska finansieringsbehov.

Kommissionen kommer att ta hänsyn till

a)

de prognoser över behoven av medel från strukturfonderna som lämnas av medlemsstaterna,

| b) | kapaciteten för att utnyttja anslag och därvid sträva efter att vidmakthålla ett strikt förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden, |
| --- | --- |

b)

kapaciteten för att utnyttja anslag och därvid sträva efter att vidmakthålla ett strikt förhållande mellan åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden,

| c) | möjligheterna att ta nya politiska initiativ genom pilotåtgärder och/eller nya förberedande åtgärder eller att förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löpt ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundrättsakt, i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen (definition av grundrättsakt, villkor för när grundrättsakter skall krävas samt undantag), |
| --- | --- |

c)

möjligheterna att ta nya politiska initiativ genom pilotåtgärder och/eller nya förberedande åtgärder eller att förlänga giltigheten av fleråriga åtgärder som löpt ut, efter en bedömning av förutsättningarna att få till stånd en grundrättsakt, i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen (definition av grundrättsakt, villkor för när grundrättsakter skall krävas samt undantag),

| d) | behovet av att säkerställa en utveckling av utgifterna i förhållande till föregående budgetår som överensstämmer med budgetdisciplinens krav. |
| --- | --- |

d)

behovet av att säkerställa en utveckling av utgifterna i förhållande till föregående budgetår som överensstämmer med budgetdisciplinens krav.

Det preliminära budgetförslaget kommer att åtföljas av verksamhetsförklaringar, som innehåller de uppgifter som krävs enligt artiklarna 27.3 och 33.2 d i budgetförordningen (uppgifter om mål och indikatorer samt uppgifter som tjänar som grund för utvärderingen).

| 33. | Institutionerna kommer i möjligaste mån att undvika att föra in poster i budgeten som avser obetydliga belopp.
  Budgetmyndighetens två parter förpliktar sig också att ta hänsyn till den bedömning av möjligheterna att genomföra budgeten som kommissionen lagt fram inom ramen för det preliminära budgetförslaget, och utifrån genomförandet av pågående års budget.
  Innan rådet behandlar budgetförslaget för andra gången kommer kommissionen att sända en skrivelse till ordföranden för Europaparlamentets budgetutskott med kommentarer till hur de ändringar till budgetförslaget som Europaparlamentet infört vid sin första behandling kan genomföras i praktiken, och rådet kommer att tillsändas en kopia av denna skrivelse.
  Budgetmyndighetens båda parter kommer att beakta dessa kommentarer i samband med det samrådsförfarande som föreskrivs i del C i bilaga II.
  Med hänsyn till betydelsen av sund ekonomisk förvaltning och de effekter som en betydande förändring av kontoplanen kan få för de rapporteringskrav som åligger kommissionens avdelningar under genomförandet av budgeten förpliktar sig budgetmyndighetens två parter att diskutera eventuella förslag till sådana ändringar med kommissionen i samband med samrådsförfarandet. |
| --- | --- |

33.

Institutionerna kommer i möjligaste mån att undvika att föra in poster i budgeten som avser obetydliga belopp.

Budgetmyndighetens två parter förpliktar sig också att ta hänsyn till den bedömning av möjligheterna att genomföra budgeten som kommissionen lagt fram inom ramen för det preliminära budgetförslaget, och utifrån genomförandet av pågående års budget.

Innan rådet behandlar budgetförslaget för andra gången kommer kommissionen att sända en skrivelse till ordföranden för Europaparlamentets budgetutskott med kommentarer till hur de ändringar till budgetförslaget som Europaparlamentet infört vid sin första behandling kan genomföras i praktiken, och rådet kommer att tillsändas en kopia av denna skrivelse.

Budgetmyndighetens båda parter kommer att beakta dessa kommentarer i samband med det samrådsförfarande som föreskrivs i del C i bilaga II.

Med hänsyn till betydelsen av sund ekonomisk förvaltning och de effekter som en betydande förändring av kontoplanen kan få för de rapporteringskrav som åligger kommissionens avdelningar under genomförandet av budgeten förpliktar sig budgetmyndighetens två parter att diskutera eventuella förslag till sådana ändringar med kommissionen i samband med samrådsförfarandet.

C.   Klassificering av utgifter

| 34. | Institutionerna anser att utgifter är obligatoriska om de är en nödvändig följd av fördragen eller av rättsakter som antagits i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

34.

Institutionerna anser att utgifter är obligatoriska om de är en nödvändig följd av fördragen eller av rättsakter som antagits i enlighet med dessa.

| 35. | När det gäller nya budgetposter eller budgetposter för vilka den rättsliga grunden har ändrats skall det preliminära budgetförslaget innehålla ett förslag till klassificering.
  Om Europaparlamentet och rådet inte kan godta den klassificering som föreslås i det preliminära budgetförslaget kommer de att utreda klassificeringen av budgetposten med utgångspunkt från bilaga III. Institutionerna kommer att eftersträva en överenskommelse enligt samrådsförfarandet som avses i del C i bilaga II. |
| --- | --- |

35.

När det gäller nya budgetposter eller budgetposter för vilka den rättsliga grunden har ändrats skall det preliminära budgetförslaget innehålla ett förslag till klassificering.

Om Europaparlamentet och rådet inte kan godta den klassificering som föreslås i det preliminära budgetförslaget kommer de att utreda klassificeringen av budgetposten med utgångspunkt från bilaga III. Institutionerna kommer att eftersträva en överenskommelse enligt samrådsförfarandet som avses i del C i bilaga II.

D.   Maximal ökningssats för icke-obligatoriska utgifter i det fall ingen budgetram har antagits

| 36. | Utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 13 första stycket har institutionerna enats om följande:






  a) | Det handlingsutrymme som Europaparlamentet får utnyttja på egen hand för tillämpningen av artikel 272.9 fjärde stycket i EG-fördraget och som uppgår till hälften av den maximala satsen, skall tillämpas från och med det budgetförslag som antas av rådet vid första behandlingen med beaktande av eventuella ändringsskrivelser till detta budgetförslag.
  Den maximala satsen skall iakttas i den årliga budgeten, inklusive ändringsbudgetar. Utan att det påverkar fastställandet av en ny sats, kommer den del av den maximala satsen som eventuellt inte har utnyttjats att stå till förfogande och kunna användas när förslag till ändringsbudgetar övervägs. |
| --- | --- | --- |

36.

Utan att detta påverkar tillämpningen av punkt 13 första stycket har institutionerna enats om följande:

a)

Det handlingsutrymme som Europaparlamentet får utnyttja på egen hand för tillämpningen av artikel 272.9 fjärde stycket i EG-fördraget och som uppgår till hälften av den maximala satsen, skall tillämpas från och med det budgetförslag som antas av rådet vid första behandlingen med beaktande av eventuella ändringsskrivelser till detta budgetförslag.

Den maximala satsen skall iakttas i den årliga budgeten, inklusive ändringsbudgetar. Utan att det påverkar fastställandet av en ny sats, kommer den del av den maximala satsen som eventuellt inte har utnyttjats att stå till förfogande och kunna användas när förslag till ändringsbudgetar övervägs.

| b) | Utan att detta påverkar led a skall också följande gälla: om det visar sig under budgetförfarandet att det för att öka de icke-obligatoriska utgifterna och för att förfarandet skall kunna slutföras, kan komma att krävas ett enhälligt beslut om en ny sats för betalningsbemyndiganden och/eller en ny sats för åtagandebemyndiganden, varvid den senare satsen kan fastställas på en annan nivå än den förra, kommer institutionerna att sträva efter att uppnå en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två parter inom ramen för samrådsförfarandet som avses i del C i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Utan att detta påverkar led a skall också följande gälla: om det visar sig under budgetförfarandet att det för att öka de icke-obligatoriska utgifterna och för att förfarandet skall kunna slutföras, kan komma att krävas ett enhälligt beslut om en ny sats för betalningsbemyndiganden och/eller en ny sats för åtagandebemyndiganden, varvid den senare satsen kan fastställas på en annan nivå än den förra, kommer institutionerna att sträva efter att uppnå en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två parter inom ramen för samrådsförfarandet som avses i del C i bilaga II.

E.   Införande av finansiella bestämmelser i rättsakter

| 37. | Rättsakter om fleråriga program som antas enligt medbeslutandeförfarandet kommer att innehålla en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer programmets finansieringsram.
  Detta belopp kommer att utgöra den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.
  Budgetmyndigheten förpliktar sig, liksom kommissionen när den lägger fram sitt preliminära budgetförslag, att inte avvika från detta belopp med mer än 5 % under hela programmets löptid annat än om det uppstår nya objektiva och varaktiga omständigheter som är precist och uttryckligen motiverade, med hänsyn tagen till de resultat som uppnåtts under genomförandet av programmen, särskilt med utgångspunkt från utvärderingar. Alla ökningar som görs på grund av sådana omständigheter skall ligga inom ramen för utgiftstaken för de berörda budgetrubrikerna, om inte annat sägs i det här avtalet angående användningen av vissa mekanismer.
  Denna punkt tillämpas inte på anslag för sammanhållningspolitiken som godkänts genom medbeslutandeförfarandet och som avdelats i förväg av medlemsstaterna, och där det fastställts en finansieringsram för hela programperioden. |
| --- | --- |

37.

Rättsakter om fleråriga program som antas enligt medbeslutandeförfarandet kommer att innehålla en bestämmelse i vilken lagstiftaren fastställer programmets finansieringsram.

Detta belopp kommer att utgöra den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet.

Budgetmyndigheten förpliktar sig, liksom kommissionen när den lägger fram sitt preliminära budgetförslag, att inte avvika från detta belopp med mer än 5 % under hela programmets löptid annat än om det uppstår nya objektiva och varaktiga omständigheter som är precist och uttryckligen motiverade, med hänsyn tagen till de resultat som uppnåtts under genomförandet av programmen, särskilt med utgångspunkt från utvärderingar. Alla ökningar som görs på grund av sådana omständigheter skall ligga inom ramen för utgiftstaken för de berörda budgetrubrikerna, om inte annat sägs i det här avtalet angående användningen av vissa mekanismer.

Denna punkt tillämpas inte på anslag för sammanhållningspolitiken som godkänts genom medbeslutandeförfarandet och som avdelats i förväg av medlemsstaterna, och där det fastställts en finansieringsram för hela programperioden.

| 38. | I rättsakter om fleråriga program som inte antas enligt medbeslutandeförfarandet kommer inget ”belopp som bedöms vara nödvändigt ”att förekomma.
  Om rådet avser att införa en finansiell referens kommer detta endast att vara ett uttryck för lagstiftarens önskan och det kommer inte att påverka budgetmyndighetens befogenheter så som de anges i fördraget. När en sådan finansiell referens görs i en rättsakt kommer hänvisning alltid att ske till denna bestämmelse.
  Om ett belopp har beslutats genom en överenskommelse enligt det samrådsförfarande som avses i den gemensamma förklaringen av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 4 mars 1975 (4), kommer det att betraktas som ett referensbelopp i den mening som avses i punkt 37 i detta avtal. |
| --- | --- |

38.

I rättsakter om fleråriga program som inte antas enligt medbeslutandeförfarandet kommer inget ”belopp som bedöms vara nödvändigt ”att förekomma.

Om rådet avser att införa en finansiell referens kommer detta endast att vara ett uttryck för lagstiftarens önskan och det kommer inte att påverka budgetmyndighetens befogenheter så som de anges i fördraget. När en sådan finansiell referens görs i en rättsakt kommer hänvisning alltid att ske till denna bestämmelse.

Om ett belopp har beslutats genom en överenskommelse enligt det samrådsförfarande som avses i den gemensamma förklaringen av Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 4 mars 1975 (4), kommer det att betraktas som ett referensbelopp i den mening som avses i punkt 37 i detta avtal.

| 39. | Den finansieringsöversikt som avses i artikel 28 i budgetförordningen kommer att vara ett finansiellt uttryck för det föreslagna programmets målsättningar och den kommer att innehålla en förfalloplan för programmets längd. Den kommer i förekommande fall att revideras i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas, varvid hänsyn skall tas till i vilken utsträckning programmet har genomförts. Den reviderade finansieringsöversikten kommer att överlämnas till budgetmyndigheten tillsammans med det preliminära budgetförslaget och efter det att budgeten antagits. |
| --- | --- |

39.

Den finansieringsöversikt som avses i artikel 28 i budgetförordningen kommer att vara ett finansiellt uttryck för det föreslagna programmets målsättningar och den kommer att innehålla en förfalloplan för programmets längd. Den kommer i förekommande fall att revideras i samband med att det preliminära budgetförslaget utarbetas, varvid hänsyn skall tas till i vilken utsträckning programmet har genomförts. Den reviderade finansieringsöversikten kommer att överlämnas till budgetmyndigheten tillsammans med det preliminära budgetförslaget och efter det att budgeten antagits.

| 40. | Budgetmyndighetens två parter förbinder sig att inom gränserna för den maximala ökningssats för icke-obligatoriska utgifter som anges i punkt 13 respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de berörda grundrättsakterna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden. |
| --- | --- |

40.

Budgetmyndighetens två parter förbinder sig att inom gränserna för den maximala ökningssats för icke-obligatoriska utgifter som anges i punkt 13 respektera den nivå för åtagandebemyndiganden som fastställs i de berörda grundrättsakterna för strukturåtgärder, landsbygdens utveckling och Europeiska fiskerifonden.

F.   Utgifter med avseende på fiskeavtalen

| 41. | Institutionerna har enats om att finansiera utgifterna för fiskeavtalen enligt bestämmelserna som återges i bilaga IV. |
| --- | --- |

41.

Institutionerna har enats om att finansiera utgifterna för fiskeavtalen enligt bestämmelserna som återges i bilaga IV.

G.   Finansiering av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP)

| 42. | För de utgifter för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (nedan kallad GUSP) som belastar Europeiska gemenskapernas allmänna budget i enlighet med artikel 28 i fördraget om Europeiska unionen kommer institutionerna varje år att sträva efter att, inom ramen för samrådsförfarandet enligt del C i bilaga II och utifrån kommissionens preliminära budgetförslag, nå en överenskommelse om vilket belopp som skall föras in i gemenskapens budget för driftsutgifter och hur anslagen skall fördelas mellan de artiklar i budgetavdelningen för GUSP som föreslås i fjärde stycket i denna punkt. Om ingen överenskommelse nås anses det överenskommet att Europaparlamentet och rådet kommer att föra in samma belopp i budgeten som det i föregående års budget, eller det belopp som föreslås i det preliminära budgetförslaget, om detta är lägre.
  Det totala beloppet för driftsutgifter för GUSP kommer fullt ut att tas upp i samma budgetkapitel (GUSP), och fördelas mellan de artiklar i detta kapitel som föreslås i fjärde stycket i denna punkt. Detta belopp är avsett att motsvara de faktiska, förutsebara behoven som beräknats vid upprättandet av det preliminära budgetförslaget enligt rådets årliga prognoser, samt en rimlig marginal för oförutsedda åtgärder. Inga medel kommer att avsättas i reserv. Varje artikel kommer att omfatta instrument som redan har antagits, instrument som är planerade men ännu ej antagna samt alla framtida, dvs. ännu ej planerade instrument som rådet kommer att anta under det berörda budgetåret.
  Kommissionen har i enlighet med budgetförordningen behörighet att självständigt göra anslagsöverföringar mellan artiklarna inom budgetavdelningen för GUSP, så att de samlade anslagen för GUSP kan användas med den flexibilitet som bedöms nödvändig för att säkerställa att åtgärder inom GUSP kan genomföras snabbt. Om beloppet i budgetavdelningen för GUSP under ett budgetår är otillräckligt för att täcka de nödvändiga utgifterna kommer Europaparlamentet och rådet att på förslag av kommissionen enas om att omedelbart söka en lösning, med hänsyn tagen till punkt 25.
  Inom budgetavdelningen för GUSP kan de artiklar där åtgärder inom GUSP skall tas upp ha följande lydelse:






  — | Krishantering, konfliktförebyggande, konfliktlösning och stabiliserande insatser, övervakning och genomförande av freds- och säkerhetsprocesser. |
| --- | --- | --- |

42.

För de utgifter för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (nedan kallad GUSP) som belastar Europeiska gemenskapernas allmänna budget i enlighet med artikel 28 i fördraget om Europeiska unionen kommer institutionerna varje år att sträva efter att, inom ramen för samrådsförfarandet enligt del C i bilaga II och utifrån kommissionens preliminära budgetförslag, nå en överenskommelse om vilket belopp som skall föras in i gemenskapens budget för driftsutgifter och hur anslagen skall fördelas mellan de artiklar i budgetavdelningen för GUSP som föreslås i fjärde stycket i denna punkt. Om ingen överenskommelse nås anses det överenskommet att Europaparlamentet och rådet kommer att föra in samma belopp i budgeten som det i föregående års budget, eller det belopp som föreslås i det preliminära budgetförslaget, om detta är lägre.

Det totala beloppet för driftsutgifter för GUSP kommer fullt ut att tas upp i samma budgetkapitel (GUSP), och fördelas mellan de artiklar i detta kapitel som föreslås i fjärde stycket i denna punkt. Detta belopp är avsett att motsvara de faktiska, förutsebara behoven som beräknats vid upprättandet av det preliminära budgetförslaget enligt rådets årliga prognoser, samt en rimlig marginal för oförutsedda åtgärder. Inga medel kommer att avsättas i reserv. Varje artikel kommer att omfatta instrument som redan har antagits, instrument som är planerade men ännu ej antagna samt alla framtida, dvs. ännu ej planerade instrument som rådet kommer att anta under det berörda budgetåret.

Kommissionen har i enlighet med budgetförordningen behörighet att självständigt göra anslagsöverföringar mellan artiklarna inom budgetavdelningen för GUSP, så att de samlade anslagen för GUSP kan användas med den flexibilitet som bedöms nödvändig för att säkerställa att åtgärder inom GUSP kan genomföras snabbt. Om beloppet i budgetavdelningen för GUSP under ett budgetår är otillräckligt för att täcka de nödvändiga utgifterna kommer Europaparlamentet och rådet att på förslag av kommissionen enas om att omedelbart söka en lösning, med hänsyn tagen till punkt 25.

Inom budgetavdelningen för GUSP kan de artiklar där åtgärder inom GUSP skall tas upp ha följande lydelse:

—

Krishantering, konfliktförebyggande, konfliktlösning och stabiliserande insatser, övervakning och genomförande av freds- och säkerhetsprocesser.

| — | Icke-spridning och nedrustning. |
| --- | --- |

—

Icke-spridning och nedrustning.

| — | Nödåtgärder. |
| --- | --- |

—

Nödåtgärder.

| — | Förberedande åtgärder och uppföljningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Förberedande åtgärder och uppföljningsåtgärder.

| — | Särskilda representanter för Europeiska unionen. |
| --- | --- |

—

Särskilda representanter för Europeiska unionen.

Institutionerna är eniga om att minst 1 740 miljoner euro kommer att ställas till förfogande för GUSP under perioden 2007-2013 och om att beloppet för åtgärder under den artikel som avses i tredje strecksatsen inte får överstiga 20 % av totalbeloppet i budgetavdelningen för GUSP.

| 43. | Rådets ordförandeskap kommer varje år att höra Europaparlamentet angående ett planeringsdokument som rådet skall upprätta och överlämna före den 15 juni det berörda året om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska unionens allmänna budget och en utvärdering av de åtgärder som inletts år n-1. Vidare kommer rådets ordförandeskap att hålla Europaparlamentet underrättat genom att minst fem gemensamma samrådsmöten hålls per år inom ramen för den politiska dialogen om GUSP, för vilka detaljerna skall beslutas senast vid det samrådsmöte som hålls inför rådets andra behandling. Deltagarna vid dessa möten skall vara följande:






  — | Europaparlamentet: de två berörda utskottens presidier, |
| --- | --- | --- |

43.

Rådets ordförandeskap kommer varje år att höra Europaparlamentet angående ett planeringsdokument som rådet skall upprätta och överlämna före den 15 juni det berörda året om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller GUSP, inbegripet de finansiella konsekvenserna för Europeiska unionens allmänna budget och en utvärdering av de åtgärder som inletts år n-1. Vidare kommer rådets ordförandeskap att hålla Europaparlamentet underrättat genom att minst fem gemensamma samrådsmöten hålls per år inom ramen för den politiska dialogen om GUSP, för vilka detaljerna skall beslutas senast vid det samrådsmöte som hålls inför rådets andra behandling. Deltagarna vid dessa möten skall vara följande:

—

Europaparlamentet: de två berörda utskottens presidier,

| — | Rådet: ambassadören (ordförande för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik). |
| --- | --- |

—

Rådet: ambassadören (ordförande för kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik).

| — | Företrädare för kommissionen kommer också att sitta med vid dessa möten. |
| --- | --- |

—

Företrädare för kommissionen kommer också att sitta med vid dessa möten.

Rådet kommer varje gång det antar ett beslut inom GUSP som medför utgifter, att omedelbart och senast fem arbetsdagar efter det slutliga beslutet för varje enskilt fall meddela Europaparlamentet en uppskattning av de beräknade kostnaderna (finansieringsöversikt), särskilt dem som avser tidsram, personal, användning av lokaler och övrig infrastruktur, transportmedel, utbildningsbehov och säkerhetsarrangemang.

Kommissionen kommer en gång i kvartalet att underrätta budgetmyndigheten om genomförandet av åtgärder inom GUSP och om de finansiella prognoserna för återstoden av budgetåret.

DEL III – SUND EKONOMISK FÖRVALTNING AV EU-MEDEL

A.   Garantera effektiv och integrerad intern kontroll av gemenskapsmedlen

| 44. | Institutionerna är överens om vikten av att stärka den interna kontrollen utan att öka den administrativa bördan, vilket förutsätter en förenkling av den bakomliggande lagstiftningen. En sund ekonomisk förvaltning som syftar till en positiv revisionsförklaring kommer att prioriteras i detta sammanhang för medel som omfattas av delad förvaltning. Bestämmelser om detta kan när det är lämpligt fastställas i de berörda grundrättsakterna. Som en del av det utökade ansvaret för strukturfonderna och i enlighet med nationella författningskrav kommer relevanta revisionsmyndigheter i medlemsstaterna att göra en bedömning av huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen är förenliga med gemenskapens regler och föreskrifter.
  Medlemsstaterna åtar sig därför att utarbeta en årlig översikt på lämplig nationell nivå om tillgängliga revisioner och redovisningar. |
| --- | --- |

44.

Institutionerna är överens om vikten av att stärka den interna kontrollen utan att öka den administrativa bördan, vilket förutsätter en förenkling av den bakomliggande lagstiftningen. En sund ekonomisk förvaltning som syftar till en positiv revisionsförklaring kommer att prioriteras i detta sammanhang för medel som omfattas av delad förvaltning. Bestämmelser om detta kan när det är lämpligt fastställas i de berörda grundrättsakterna. Som en del av det utökade ansvaret för strukturfonderna och i enlighet med nationella författningskrav kommer relevanta revisionsmyndigheter i medlemsstaterna att göra en bedömning av huruvida förvaltnings- och kontrollsystemen är förenliga med gemenskapens regler och föreskrifter.

Medlemsstaterna åtar sig därför att utarbeta en årlig översikt på lämplig nationell nivå om tillgängliga revisioner och redovisningar.

B.   Budgetförordningen

| 45. | Institutionerna är eniga om att det interinstitutionella avtalet och budgeten kommer att genomföras enligt en sund ekonomisk förvaltning som utgår från principerna om sparsamhet, effektivitet, ändamålsenlighet, skydd av ekonomiska intressen, rimliga förvaltningskostnader och användarvänliga förfaranden. Institutionerna kommer att vidta lämpliga åtgärder i detta syfte, i synnerhet i den nya budgetförordning som bör antas i enlighet med det samrådsförfarande som fastställdes genom det gemensamma uttalandet av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 4 mars 1975, i samma anda som gjorde det möjligt att enas år 2002. |
| --- | --- |

45.

Institutionerna är eniga om att det interinstitutionella avtalet och budgeten kommer att genomföras enligt en sund ekonomisk förvaltning som utgår från principerna om sparsamhet, effektivitet, ändamålsenlighet, skydd av ekonomiska intressen, rimliga förvaltningskostnader och användarvänliga förfaranden. Institutionerna kommer att vidta lämpliga åtgärder i detta syfte, i synnerhet i den nya budgetförordning som bör antas i enlighet med det samrådsförfarande som fastställdes genom det gemensamma uttalandet av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 4 mars 1975, i samma anda som gjorde det möjligt att enas år 2002.

C.   Budgetplanering

| 46. | Två gånger om året, första gången i maj/juni (tillsammans med de dokument som åtföljer det preliminära budgetförslaget) och andra gången i december/januari (efter antagandet av budgeten), kommer kommissionen att lägga fram en fullständig budgetplanering för rubrikerna 1A, 2 (miljö och fiske), 3A, 3B och 4 i budgetramen. I detta dokument, uppställt efter rubrik, politikområde och budgetpost, bör följande anges:






  a) | Gällande lagstiftning, med åtskillnad mellan fleråriga program och årliga åtgärder.






  — | För fleråriga program bör kommissionen ange enligt vilket förfarande de antagits (medbeslutandeförfarandet eller samrådsförfarandet), deras varaktighet, referensbeloppen och hur stor andel som tilldelas administrativa utgifter. |
| --- | --- | --- | --- |

46.

Två gånger om året, första gången i maj/juni (tillsammans med de dokument som åtföljer det preliminära budgetförslaget) och andra gången i december/januari (efter antagandet av budgeten), kommer kommissionen att lägga fram en fullständig budgetplanering för rubrikerna 1A, 2 (miljö och fiske), 3A, 3B och 4 i budgetramen. I detta dokument, uppställt efter rubrik, politikområde och budgetpost, bör följande anges:

a)

Gällande lagstiftning, med åtskillnad mellan fleråriga program och årliga åtgärder.

—

För fleråriga program bör kommissionen ange enligt vilket förfarande de antagits (medbeslutandeförfarandet eller samrådsförfarandet), deras varaktighet, referensbeloppen och hur stor andel som tilldelas administrativa utgifter.

| — | För åtgärder som ryms inom ett budgetår (pilotprojekt, förberedande åtgärder och åtgärder som sköts av gemenskapsorgan) och åtgärder som finansieras inom ramen för kommissionens befogenheter bör kommissionen lämna fleråriga beräkningar och när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder bör kommissionen ange de marginaler som lämnats under de tillåtna utgiftstaken enligt del D i bilaga II. |
| --- | --- |

—

För åtgärder som ryms inom ett budgetår (pilotprojekt, förberedande åtgärder och åtgärder som sköts av gemenskapsorgan) och åtgärder som finansieras inom ramen för kommissionens befogenheter bör kommissionen lämna fleråriga beräkningar och när det gäller pilotprojekt och förberedande åtgärder bör kommissionen ange de marginaler som lämnats under de tillåtna utgiftstaken enligt del D i bilaga II.

| b) | Förslag till lagstiftning som ännu inte antagits: Kommissionens förslag uppställda per budgetpost (lägsta nivån), kapitel och politikområde. En mekanism bör finnas för att uppdatera tabellerna varje gång ett nytt förslag antas så att budgetkonsekvenserna kan bedömas. |
| --- | --- |

b)

Förslag till lagstiftning som ännu inte antagits: Kommissionens förslag uppställda per budgetpost (lägsta nivån), kapitel och politikområde. En mekanism bör finnas för att uppdatera tabellerna varje gång ett nytt förslag antas så att budgetkonsekvenserna kan bedömas.

Kommissionen bör överväga sätt för korsvis hänvisning mellan budgetplaneringen och dess lagstiftningsplanering för att ge mer precisa och tillförlitliga prognoser. För varje lagstiftningsförslag bör kommissionen ange huruvida det tagits med i planeringen för maj-december eller inte. Budgetmyndigheten bör särskilt informeras om

| a) | alla nya rättsakter som antagits men inte tagits med i dokumentet för maj-december (med motsvarande belopp), |
| --- | --- |

a)

alla nya rättsakter som antagits men inte tagits med i dokumentet för maj-december (med motsvarande belopp),

| b) | alla förslag till lagstiftning som lagts fram men inte tagits med i dokumentet för maj-december (med motsvarande belopp), |
| --- | --- |

b)

alla förslag till lagstiftning som lagts fram men inte tagits med i dokumentet för maj-december (med motsvarande belopp),

| c) | planerad lagstiftning enligt kommissionens årliga arbetsprogram för lagstiftning med angivande av åtgärder som kan ha en ekonomisk inverkan (ja/nej). |
| --- | --- |

c)

planerad lagstiftning enligt kommissionens årliga arbetsprogram för lagstiftning med angivande av åtgärder som kan ha en ekonomisk inverkan (ja/nej).

Vid behov bör kommissionen ange vilka ändringar i planeringen de nya lagstiftningsförslagen kräver.

På grundval av de uppgifter som tillhandahållits av kommissionen bör en utvärdering göras vid varje trepartsmöte, i enlighet med det här avtalet.

D.   Gemenskapsorgan och Europaskolor

| 47. | Kommissionen kommer vid utarbetandet av förslag om inrättande av nya organ att bedöma budgetkonsekvenserna för den berörda budgetrubriken. Utifrån dessa uppgifter och utan att det inverkar på lagstiftningsförfarandet för inrättandet av organet förbinder sig budgetmyndighetens båda parter att inom ramen för budgetsamarbetet i god tid nå en uppgörelse om finansieringen av organet.
  Ett liknande förfarande skall tillämpas när en ny Europaskola skall inrättas. |
| --- | --- |

47.

Kommissionen kommer vid utarbetandet av förslag om inrättande av nya organ att bedöma budgetkonsekvenserna för den berörda budgetrubriken. Utifrån dessa uppgifter och utan att det inverkar på lagstiftningsförfarandet för inrättandet av organet förbinder sig budgetmyndighetens båda parter att inom ramen för budgetsamarbetet i god tid nå en uppgörelse om finansieringen av organet.

Ett liknande förfarande skall tillämpas när en ny Europaskola skall inrättas.

E.   Justering av anslag till strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för landsbygdens utveckling samt Europeiska fiskerifonden med hänsyn till omständigheterna vid genomförandet av budgeten

| 48. | Om nya bestämmelser eller program för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för landsbygdens utveckling eller Europeiska fiskerifonden antas efter den 1 januari 2007, åtar sig budgetmyndighetens två parter att på kommissionens förslag godkänna att anslag överförs till påföljande år och därigenom höja de motsvarande utgiftstaken med belopp som motsvarar de outnyttjade anslagen under år 2007.
  Europaparlamentet och rådet kommer i enlighet med punkt 3 att fatta beslut på grundval av kommissionens förslag om överföring av outnyttjade medel från 2007 före den 1 maj 2008. |
| --- | --- |

48.

Om nya bestämmelser eller program för strukturfonderna, Sammanhållningsfonden, fonden för landsbygdens utveckling eller Europeiska fiskerifonden antas efter den 1 januari 2007, åtar sig budgetmyndighetens två parter att på kommissionens förslag godkänna att anslag överförs till påföljande år och därigenom höja de motsvarande utgiftstaken med belopp som motsvarar de outnyttjade anslagen under år 2007.

Europaparlamentet och rådet kommer i enlighet med punkt 3 att fatta beslut på grundval av kommissionens förslag om överföring av outnyttjade medel från 2007 före den 1 maj 2008.

F.   Nya finansiella instrument

| 49. | Institutionerna är eniga om att det är nödvändigt att införa samfinansieringsmekanismer för att stärka de hävstångseffekter Europeiska unionens budget för med sig genom en förstärkning av finansieringsincitamenten.
  De är också eniga om att främja utvecklingen av lämpliga fleråriga finansiella instrument vilka fungerar som katalysatorer för offentliga och privata investerare.
  När det preliminära budgetförslaget läggs fram kommer kommissionen att informera budgetmyndigheten om finansieringen från Europeiska Investeringsbanken, Europeiska Investeringsfonden och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för investeringar i forskning och teknisk utveckling, transeuropeiska nätverk samt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

49.

Institutionerna är eniga om att det är nödvändigt att införa samfinansieringsmekanismer för att stärka de hävstångseffekter Europeiska unionens budget för med sig genom en förstärkning av finansieringsincitamenten.

De är också eniga om att främja utvecklingen av lämpliga fleråriga finansiella instrument vilka fungerar som katalysatorer för offentliga och privata investerare.

När det preliminära budgetförslaget läggs fram kommer kommissionen att informera budgetmyndigheten om finansieringen från Europeiska Investeringsbanken, Europeiska Investeringsfonden och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling till förmån för investeringar i forskning och teknisk utveckling, transeuropeiska nätverk samt små och medelstora företag.

BILAGA I

BUDGETRAM 2007-2013

| (miljoner euro i 2004 års priser) |
| --- |
| ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Totalt
  2007-2013 |
| 1. | Hållbar tillväxt |

(miljoner euro i 2004 års priser)

ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Totalt

2007-2013

1.

51 267

52 415

53 616

54 294

55 368

56 876

58 303

382 139

| 1a. | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1a.

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

8 404

9 097

9 754

10 434

11 295

12 153

12 961

74 098

| 1b. | Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning |
| --- | --- |

1b.

Sammanhållning för tillväxt och sysselsättning

42 863

43 318

43 862

43 860

44 073

44 723

45 342

308 041

| 2. | Skydd och förvaltning av naturresurser |
| --- | --- |

2.

54 985

54 322

53 666

53 035

52 400

51 775

51 161

371 344

varav marknadsrelaterade utgifter och direktbetalningar

43 120

42 697

42 279

41 864

41 453

41 047

40 645

293 105

| 3. | Meborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3.

1 199

1 258

1 380

1 503

1 645

1 797

1 988

10 770

| 3a. | Frihet, säkerhet och rättvisa |
| --- | --- |

3a.

Frihet, säkerhet och rättvisa

600

690

790

910

1 050

1 200

1 390

6 630

| 3b. | Medborgarskap |
| --- | --- |

3b.

Medborgarskap

599

568

590

593

595

597

598

4 140

| 4. | EU som global partner |
| --- | --- |

4.

6 199

6 469

6 739

7 009

7 339

7 679

8 029

49 463

| 5. | Administration (5) |
| --- | --- |

5.

6 633

6 818

6 973

7 111

7 255

7 400

7 610

49 800

| 6. | Kompensationer |
| --- | --- |

6.

419

191

190

800

ÅTAGANDEMYNDIGHETEN TOTALT

120 702

121 473

122 564

122 952

124 007

125 527

127 091

864 316

i procent av BNI

1,10 %

1,08 %

1,07 %

1,04 %

1,03 %

1,02 %

1,01 %

1,048 %

BETALNINGSBEMYNDIGANDEN TOTALT

116 650

119 620

111 990

118 280

115 860

119 410

118 970

820 780

i procent av BNI

1,06 %

1,06 %

0,97 %

1,00 %

0,96 %

0,97 %

0,94 %

1,00 %

Marginal

0,18 %

0,18 %

0,27 %

0,24 %

0,28 %

0,27 %

0,30 %

0,24 %

Tak för egna medel i procent av BNI

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

1,24 %

BILAGA II

BUDGETSAMARBETE MELLAN INSTITUTIONERNA

| A. | Efter den tekniska justeringen av budgetramen för kommande budgetår men innan kommissionen fattar beslut om det preliminära budgetförslaget kommer ett trepartsmöte att hållas för överläggning om möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret, mot bakgrund av kommissionens årliga politiska strategi. Vederbörlig hänsyn kommer att tas till institutionernas befogenheter samt till de behov som förutses för det kommande budgetåret och de följande år som omfattas av budgetramen. Om nya faktorer som kan ha en väsentlig och bestående inverkan på Europeiska unionens budget har uppstått sedan den ursprungliga budgetramen antogs kommer även dessa faktorer att beaktas. |
| --- | --- |

A.

Efter den tekniska justeringen av budgetramen för kommande budgetår men innan kommissionen fattar beslut om det preliminära budgetförslaget kommer ett trepartsmöte att hållas för överläggning om möjliga prioriteringar för det kommande budgetåret, mot bakgrund av kommissionens årliga politiska strategi. Vederbörlig hänsyn kommer att tas till institutionernas befogenheter samt till de behov som förutses för det kommande budgetåret och de följande år som omfattas av budgetramen. Om nya faktorer som kan ha en väsentlig och bestående inverkan på Europeiska unionens budget har uppstått sedan den ursprungliga budgetramen antogs kommer även dessa faktorer att beaktas.

| B. | För de obligatoriska utgifterna kommer kommissionen, när den lägger fram sitt preliminära budgetförslag, att specificera






  a) | vilka anslag som har samband med ny eller planerad lagstiftning, |
| --- | --- | --- |

B.

För de obligatoriska utgifterna kommer kommissionen, när den lägger fram sitt preliminära budgetförslag, att specificera

a)

vilka anslag som har samband med ny eller planerad lagstiftning,

| b) | vilka anslag som härrör från tillämpningen av sådan lagstiftning som gällde vid tidpunkten för antagandet av den föregående budgeten. |
| --- | --- |

b)

vilka anslag som härrör från tillämpningen av sådan lagstiftning som gällde vid tidpunkten för antagandet av den föregående budgeten.

Kommissionen kommer att göra en noggrann uppskattning av de finansiella konsekvenserna av gemenskapens förpliktelser på grundval av lagstiftningen. Om det är nödvändigt kommer kommissionen under budgetförfarandets gång att uppdatera sina uppskattningar. Den kommer att ställa all nödvändig dokumentation till budgetmyndighetens förfogande.

Kommissionen kan, om den finner det nödvändigt, lägga fram en särskild ändringsskrivelse till budgetmyndighetens två parter, i syfte att aktualisera de uppgifter som ligger till grund för beräkningarna av jordbruksutgifterna som återges i det preliminära budgetförslaget och/eller för att, mot bakgrund av de senaste tillgängliga uppgifterna om de fiskeavtal som är i kraft den 1 januari budgetåret i fråga, justera beloppen och fördelningen av anslag som tagits upp i driftsbudgeten för de internationella fiskeavtalen och de anslag som tagits upp i reserven.

Den ändringsskrivelsen måste överlämnas till budgetmyndigheten före utgången av oktober månad.

Om ändringsskrivelsen når rådet senare än en månad före parlamentets första behandling kommer rådet i regel att behandla den vid sin andra behandling av budgetförslaget.

Budgetmyndighetens två parter kommer således, före rådets andra behandling av budgetförslaget, att sträva efter att uppfylla de nödvändiga villkoren för att ändringsskrivelsen skall kunna antas genom en enda behandling vid varje institution.

| C. | 1. | Ett samrådsförfarande skall inrättas som skall gälla samtliga utgifter. |
| --- | --- | --- |

C.

1.

Ett samrådsförfarande skall inrättas som skall gälla samtliga utgifter.

| 2. | Syftet med samrådsförfarandet är att






  a) | fullfölja debatten om utgifternas övergripande utveckling och, inom denna ram, om riktlinjerna för följande års budget med utgångspunkt från kommissionens preliminära budgetförslag, |
| --- | --- | --- |

2.

Syftet med samrådsförfarandet är att

a)

fullfölja debatten om utgifternas övergripande utveckling och, inom denna ram, om riktlinjerna för följande års budget med utgångspunkt från kommissionens preliminära budgetförslag,

| b) | försöka uppnå en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två parter när det gäller






  — | de anslag som avses i punkt a och b i del B, inbegripet dem som föreslås i den särskilda ändringsskrivelsen som avses i den delen, |
| --- | --- | --- |

b)

försöka uppnå en överenskommelse mellan budgetmyndighetens två parter när det gäller

—

de anslag som avses i punkt a och b i del B, inbegripet dem som föreslås i den särskilda ändringsskrivelsen som avses i den delen,

| — | de anslag som skall föras in i budgeten i syfte att täcka icke-obligatoriska utgifter, med beaktande av punkt 40 i detta avtal, och, |
| --- | --- |

—

de anslag som skall föras in i budgeten i syfte att täcka icke-obligatoriska utgifter, med beaktande av punkt 40 i detta avtal, och,

| — | i synnerhet, de frågor för vilka det på andra ställen i det här avtalet hänvisas till samrådsförfarandet. |
| --- | --- |

—

i synnerhet, de frågor för vilka det på andra ställen i det här avtalet hänvisas till samrådsförfarandet.

| 3. | Förfarandet kommer att inledas med ett trepartsmöte till vilket kallelse skall ske inom en sådan tid som gör det möjligt för institutionerna att försöka uppnå enighet senast vid den tidpunkt som rådet bestämt för att fastställa sitt budgetförslag.
  Rådet och en delegation från Europaparlamentet kommer att samråda om trepartsmötets resultat, varvid även kommissionen deltar.
  Om inte något annat bestäms under trepartsmötet, kommer samrådsmötet att hållas vid det sedvanliga mötet mellan samma deltagare den dag som rådet bestämt för budgetförslagets fastställande. |
| --- | --- |

3.

Förfarandet kommer att inledas med ett trepartsmöte till vilket kallelse skall ske inom en sådan tid som gör det möjligt för institutionerna att försöka uppnå enighet senast vid den tidpunkt som rådet bestämt för att fastställa sitt budgetförslag.

Rådet och en delegation från Europaparlamentet kommer att samråda om trepartsmötets resultat, varvid även kommissionen deltar.

Om inte något annat bestäms under trepartsmötet, kommer samrådsmötet att hållas vid det sedvanliga mötet mellan samma deltagare den dag som rådet bestämt för budgetförslagets fastställande.

| 4. | Om så krävs kan ett nytt trepartsmöte hållas före Europaparlamentets första behandling på skriftligt förslag av kommissionen eller efter en skriftlig begäran från antingen ordföranden för Europaparlamentets budgetutskott eller ordföranden i rådet (budget). Beslutet om huruvida detta trepartsmöte skall äga rum kommer att fattas gemensamt av institutionerna efter det att rådet antagit sitt budgetförslag, men innan Europaparlamentets budgetutskott röstat om ändringar vid sin första behandling. |
| --- | --- |

4.

Om så krävs kan ett nytt trepartsmöte hållas före Europaparlamentets första behandling på skriftligt förslag av kommissionen eller efter en skriftlig begäran från antingen ordföranden för Europaparlamentets budgetutskott eller ordföranden i rådet (budget). Beslutet om huruvida detta trepartsmöte skall äga rum kommer att fattas gemensamt av institutionerna efter det att rådet antagit sitt budgetförslag, men innan Europaparlamentets budgetutskott röstat om ändringar vid sin första behandling.

| 5. | Efter den första behandlingen av budgeten inom var och en av budgetmyndighetens två parter kommer institutionerna att fortsätta samrådsförfarandet i syfte att nå fram till en överenskommelse om såväl icke-obligatoriska som obligatoriska utgifter, och särskilt för att diskutera den särskilda ändringsskrivelse som avses i del B.
  Ett trepartsmöte kommer att sammankallas för detta ändamål efter Europaparlamentets första behandling.
  Resultaten av detta trepartsmöte kommer att diskuteras vid ett andra samrådsmöte som skall hållas samma dag som rådets andra behandling.
  Om det behövs kommer institutionerna att fortsätta diskussionen om de icke-obligatoriska utgifterna efter rådets andra behandling. |
| --- | --- |

5.

Efter den första behandlingen av budgeten inom var och en av budgetmyndighetens två parter kommer institutionerna att fortsätta samrådsförfarandet i syfte att nå fram till en överenskommelse om såväl icke-obligatoriska som obligatoriska utgifter, och särskilt för att diskutera den särskilda ändringsskrivelse som avses i del B.

Ett trepartsmöte kommer att sammankallas för detta ändamål efter Europaparlamentets första behandling.

Resultaten av detta trepartsmöte kommer att diskuteras vid ett andra samrådsmöte som skall hållas samma dag som rådets andra behandling.

Om det behövs kommer institutionerna att fortsätta diskussionen om de icke-obligatoriska utgifterna efter rådets andra behandling.

| 6. | Vid dessa trepartsmöten kommer respektive institutions delegation att ledas av ordföranden för rådet (budget), ordföranden för parlamentets budgetutskott och kommissionens ledamot med ansvar för budgeten. |
| --- | --- |

6.

Vid dessa trepartsmöten kommer respektive institutions delegation att ledas av ordföranden för rådet (budget), ordföranden för parlamentets budgetutskott och kommissionens ledamot med ansvar för budgeten.

| 7. | Budgetmyndighetens två parter kommer att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de resultat som uppnås under samrådsförfarandet skall iakttas under hela budgetförfarandet. |
| --- | --- |

7.

Budgetmyndighetens två parter kommer att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de resultat som uppnås under samrådsförfarandet skall iakttas under hela budgetförfarandet.

| D. | För att kommissionen skall ges tillräckligt med tid för att bedöma genomförandeaspekterna av de ändringar som budgetmyndigheten planerar, och där så krävs utforma eller förlänga förberedande åtgärder eller pilotprojekt, kommer budgetmyndighetens båda parter att underrätta kommissionen om sina avsikter på detta område i mitten av juni, så att en första diskussion kan äga rum vid samrådsmötet i samband med rådets första behandling. De följande steg i samrådsförfarandet som anges i del C kommer också att tillämpas, liksom de bestämmelser om genomförbarhet som tas upp i punkt 36 i det här avtalet.
  Institutionerna enas vidare om att begränsa det totala beloppet för pilotprojekt till 40 miljoner euro per budgetår. De enas också om att begränsa det totala anslagsbeloppet för nya förberedande åtgärder till 50 miljoner euro per budgetår, samt om att åtaganden får ingås för högst 100 miljoner euro för alla förberedande åtgärder sammanlagt. |
| --- | --- |

D.

För att kommissionen skall ges tillräckligt med tid för att bedöma genomförandeaspekterna av de ändringar som budgetmyndigheten planerar, och där så krävs utforma eller förlänga förberedande åtgärder eller pilotprojekt, kommer budgetmyndighetens båda parter att underrätta kommissionen om sina avsikter på detta område i mitten av juni, så att en första diskussion kan äga rum vid samrådsmötet i samband med rådets första behandling. De följande steg i samrådsförfarandet som anges i del C kommer också att tillämpas, liksom de bestämmelser om genomförbarhet som tas upp i punkt 36 i det här avtalet.

Institutionerna enas vidare om att begränsa det totala beloppet för pilotprojekt till 40 miljoner euro per budgetår. De enas också om att begränsa det totala anslagsbeloppet för nya förberedande åtgärder till 50 miljoner euro per budgetår, samt om att åtaganden får ingås för högst 100 miljoner euro för alla förberedande åtgärder sammanlagt.

BILAGA III

KLASSIFICERING AV UTGIFTER

| RUBRIK 1 | Hållbar tillväxt | |
| --- | --- | --- |
| 1A | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | Icke-obligatoriska utgifter (”icke-obl.”) |
| 1B | Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning | Icke-obl. |
| RUBRIK 2 | Bevarande och förvaltning av naturresurserna | Icke-obl. |
| Utom | |
| — | sådana utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken som avser marknadsutgifter och direktstöd, inklusive marknadsutgifter för fiske och fiskeavtal med tredje man |

RUBRIK 1

Hållbar tillväxt

1A

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

Icke-obligatoriska utgifter (”icke-obl.”)

1B

Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning

Icke-obl.

RUBRIK 2

Bevarande och förvaltning av naturresurserna

Icke-obl.

Utom

—

sådana utgifter för den gemensamma jordbrukspolitiken som avser marknadsutgifter och direktstöd, inklusive marknadsutgifter för fiske och fiskeavtal med tredje man

Obligatoriska utgifter (”obl.”)

RUBRIK 3

Medborgarskap, frihet, säkerhet och rättvisa

Icke-obl.

3A

Ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

Icke-obl.

3B

Medborgarskap

Icke-obl.

RUBRIK 4

EU som global partner

Icke-obl.

Utom

| — | utgifter för internationella avtal som Europeiska unionen slutit med tredje part |
| --- | --- |

—

utgifter för internationella avtal som Europeiska unionen slutit med tredje part

obl.

| — | bidrag till internationella organisationer och institutioner |
| --- | --- |

—

bidrag till internationella organisationer och institutioner

obl.

| — | medel till lånegarantifonden |
| --- | --- |

—

medel till lånegarantifonden

obl.

RUBRIK 5

Administration

Icke-obl.

Utom

| — | pensioner och avgångsvederlag |
| --- | --- |

—

pensioner och avgångsvederlag

obl.

| — | ersättningar och diverse bidrag när tjänsten upphör |
| --- | --- |

—

ersättningar och diverse bidrag när tjänsten upphör

obl.

| — | kostnader för juridisk hjälp |
| --- | --- |

—

kostnader för juridisk hjälp

obl.

| — | skadestånd |
| --- | --- |

—

skadestånd

obl.

RUBRIK 6

Kompensationer

obl.

BILAGA IV

FINANSIERING AV UTGIFTER SOM FÖLJER AV FISKEAVTALEN

| A. | Utgifterna för fiskeavtalen finansieras genom två budgetrubriker inom politikområdet Fiske (enligt den verksamhetsbaserade kontoplanen):






  a) | Internationella fiskeavtal (11 03 01), |
| --- | --- | --- |

A.

Utgifterna för fiskeavtalen finansieras genom två budgetrubriker inom politikområdet Fiske (enligt den verksamhetsbaserade kontoplanen):

a)

Internationella fiskeavtal (11 03 01),

| b) | Bidrag till internationella organisationer (11 03 02). |
| --- | --- |

b)

Bidrag till internationella organisationer (11 03 02).

Alla belopp som hänför sig till avtal eller protokoll som är i kraft den 1 januari budgetåret i fråga kommer att föras upp under rubrik 11 03 01. Belopp som gäller samtliga nya avtal eller avtal som kan komma att förnyas men som träder i kraft senare än den 1 januari budgetåret i fråga kommer att föras upp under rubrik 40 02 41 02 – Reserver/differentierade anslag (obligatoriska utgifter).

| B. | Europaparlamentet och rådet kommer, på grundval av kommissionens förslag och inom ramen för det samrådsförfarande som avses i bilaga II, att sträva efter att komma överens om de belopp som skall föras upp i budgeten respektive i reserven. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet och rådet kommer, på grundval av kommissionens förslag och inom ramen för det samrådsförfarande som avses i bilaga II, att sträva efter att komma överens om de belopp som skall föras upp i budgeten respektive i reserven.

| C. | Kommissionen förpliktar sig att regelbundet informera Europaparlamentet om förberedelserna för och utvecklingen av förhandlingarna, inbegripet deras effekter på budgeten.
  Inom ramen för lagstiftningsprocessen på området för fiskeavtal förpliktar sig institutionerna att göra allt för att alla förfaranden genomförs med minsta möjliga dröjsmål.
  Om de anslag som avsatts för fiskeavtalen, inbegripet reserven, skulle visa sig otillräckliga, kommer kommissionen att förse budgetmyndigheten med de uppgifter som behövs för att i form av ett trepartsmöte, eventuellt i förenklad form, diskutera orsakerna till denna situation och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas enligt de fastställda förfarandena. Vid behov kommer kommissionen också att föreslå lämpliga åtgärder.
  Kommissionen kommer varje kvartal att förse budgetmyndigheten med detaljerade uppgifter om hur de gällande avtalen tillämpas samt med ekonomiska prognoser för återstoden av året. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen förpliktar sig att regelbundet informera Europaparlamentet om förberedelserna för och utvecklingen av förhandlingarna, inbegripet deras effekter på budgeten.

Inom ramen för lagstiftningsprocessen på området för fiskeavtal förpliktar sig institutionerna att göra allt för att alla förfaranden genomförs med minsta möjliga dröjsmål.

Om de anslag som avsatts för fiskeavtalen, inbegripet reserven, skulle visa sig otillräckliga, kommer kommissionen att förse budgetmyndigheten med de uppgifter som behövs för att i form av ett trepartsmöte, eventuellt i förenklad form, diskutera orsakerna till denna situation och vilka åtgärder som skulle kunna vidtas enligt de fastställda förfarandena. Vid behov kommer kommissionen också att föreslå lämpliga åtgärder.

Kommissionen kommer varje kvartal att förse budgetmyndigheten med detaljerade uppgifter om hur de gällande avtalen tillämpas samt med ekonomiska prognoser för återstoden av året.

FÖRKLARINGAR

1.   KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM BEDÖMNINGEN AV HUR DET INTERINSTITUTIONELLA AVTALET FUNGERAR

Enligt punkt 7 i det interinstitutionella avtalet kommer kommissionen att utarbeta en rapport om hur det interinstitutionella avtalet fungerar före slutet av 2009, i förekommande fall åtföljd av förslag till ändringar.

2.   FÖRKLARING OM PUNKT 27 I DET INTERINSTITUTIONELLA AVTALET

I samband med det årliga budgetförfarandet kommer kommissionen att upplysa budgetmyndigheten om vilket belopp som är tillgängligt för flexibilitetsmekanismen enligt punkt 27.

Varje beslut om att belasta flexibilitetsmekanismen med över 200 miljoner euro kommer att kräva ett beslut om överföring.

3.   FÖRKLARING OM ÖVERSYN AV BUDGETRAMEN

| 1. | I enlighet med Europeiska rådets slutsatser har kommissionen uppmanats att genomföra en fullständig och omfattande översyn som täcker alla aspekter på EU:s utgifter, inbegripet den gemensamma jordbrukspolitiken, och på inkomster, bland annat Förenade kungarikets rabatt, och lägga fram rapport om detta 2008-2009. Denna översyn bör åtföljas av en bedömning av hur det interinstitutionella avtalet fungerar. Europaparlamentet kommer under alla faser att medverka i översynen i enlighet med följande bestämmelser:






  — | Under behandlingsfasen efter det att kommissionens översyn lagts fram kommer man att se till att lämpliga diskussioner förs med Europaparlamentet på grundval av den normala politiska dialogen mellan institutionerna samt att Europaparlamentets ståndpunkter vederbörligen beaktas. |
| --- | --- | --- |

1.

I enlighet med Europeiska rådets slutsatser har kommissionen uppmanats att genomföra en fullständig och omfattande översyn som täcker alla aspekter på EU:s utgifter, inbegripet den gemensamma jordbrukspolitiken, och på inkomster, bland annat Förenade kungarikets rabatt, och lägga fram rapport om detta 2008-2009. Denna översyn bör åtföljas av en bedömning av hur det interinstitutionella avtalet fungerar. Europaparlamentet kommer under alla faser att medverka i översynen i enlighet med följande bestämmelser:

—

Under behandlingsfasen efter det att kommissionens översyn lagts fram kommer man att se till att lämpliga diskussioner förs med Europaparlamentet på grundval av den normala politiska dialogen mellan institutionerna samt att Europaparlamentets ståndpunkter vederbörligen beaktas.

| — | I enlighet med sina slutsatser från december 2005 kan Europeiska rådet ”fatta beslut i alla frågor som översynen omfattar”. Europaparlamentet kommer att medverka i alla formella uppföljningsåtgärder i enlighet med relevanta förfaranden och med fullt iakttagande av de rättigheter det åtnjuter enligt dessa. |
| --- | --- |

—

I enlighet med sina slutsatser från december 2005 kan Europeiska rådet ”fatta beslut i alla frågor som översynen omfattar”. Europaparlamentet kommer att medverka i alla formella uppföljningsåtgärder i enlighet med relevanta förfaranden och med fullt iakttagande av de rättigheter det åtnjuter enligt dessa.

| 2. | Kommissionen åtar sig, som en del av de samrådsförfaranden och överväganden som föregår översynen, att vid analys av situationen utgå ifrån de ingående diskussioner som den skall föra med Europaparlamentet. Kommissionen noterar också Europaparlamentets avsikt att sammankalla en konferens med Europaparlamentet och de nationella parlamenten för att se över systemet med egna medel. Resultatet av sådana konferenser kommer att ses som ett bidrag till den samrådsprocessen. Det förutsätts att kommissionen lägger fram sina förslag helt på eget ansvar. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen åtar sig, som en del av de samrådsförfaranden och överväganden som föregår översynen, att vid analys av situationen utgå ifrån de ingående diskussioner som den skall föra med Europaparlamentet. Kommissionen noterar också Europaparlamentets avsikt att sammankalla en konferens med Europaparlamentet och de nationella parlamenten för att se över systemet med egna medel. Resultatet av sådana konferenser kommer att ses som ett bidrag till den samrådsprocessen. Det förutsätts att kommissionen lägger fram sina förslag helt på eget ansvar.

4.   FÖRKLARING OM DEMOKRATISK KONTROLL OCH ENHETLIGHET I DE EXTERNA ÅTGÄRDERNA

Europaparlamentet, rådet och kommissionen bekräftar behovet av att rationalisera de olika instrumenten för externa åtgärder. De är eniga om att en sådan rationalisering av instrumenten innebär att Europeiska unionens åtgärder blir mer enhetliga och snabbare kan sättas in, men att den inte bör påverka vare sig den lagstiftande myndighetens befogenheter – särskilt inte med tanke på vikten av politisk kontroll vid strategiska vägval – eller budgetmyndighetens befogenheter. De tillämpliga bestämmelserna bör avspegla dessa principer och vid behov inbegripa det nödvändiga politiska innehållet och en vägledande fördelning av medel samt vid behov en översynsklausul för att bedöma genomförandet av förordningen inom högst tre år.

När det gäller grundrättsakter som antagits enligt medbeslutandeförfarandet kommer kommissionen att systematiskt informera och rådgöra med Europaparlamentet och rådet genom att sända utkast till strategiska landrapporter, regionala rapporter och tematiska rapporter.

När rådet beslutar om att låta ansökarländer bli kandidatländer under den period som omfattas av det interinstitutionella avtalet kommer kommissionen att utarbeta och tillställa Europaparlamentet och rådet en vägledande flerårig ram enligt artikel 4 i förordningen om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen för att ta hänsyn till de utgifter beslutet medför.

Kommissionen kommer i det preliminära budgetförslaget att lämna en kontoplan som tillgodoser budgetmyndighetens befogenheter i fråga om externa åtgärder.

5.   KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM DEMOKRATISK KONTROLL OCH ENHETLIGHET I DE EXTERNA ÅTGÄRDERNA

Kommissionen åtar sig att föra en löpande dialog med Europaparlamentet om innehållet i utkasten till strategiska landrapporter, regionala rapporter och tematiska rapporter samt att ta vederbörlig hänsyn till Europaparlamentets hållning när strategierna genomförs.

Dialogen kommer även att omfatta diskussioner om att låta ansökarländer bli kandidatländer under den period som omfattas av det interinstitutionella avtalet.

6.   FÖRKLARING OM ÖVERSYNEN AV BUDGETFÖRORDNINGEN

Inom ramen för översynen av budgetförordningen åtar sig institutionerna att förbättra genomförandet av budgeten samt att tydliggöra fördelarna med gemenskapsfinansiering och se till att medborgarna får större utbyte av denna, utan att de framsteg som har uppnåtts vid omarbetningen för 2002 äventyras. Under slutskedet i förhandlingarna om omarbetning av budgetförordningen och dess genomförandebestämmelser kommer de också att i möjligaste mån eftersträva lämplig jämvikt mellan skyddet av de ekonomiska intressena och principen om proportionalitet i de administrativa kostnaderna, liksom användarvänliga förfaranden.

Översynen av budgetförordningen kommer att utföras på grundval av det ändrade förslag från kommissionen i enlighet med det samrådsförfarande som fastställdes genom Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma förklaring av den 4 mars 1975 och i vars anda överenskommelse kunde ske 2002. Institutionerna kommer även att eftersträva ett nära och konstruktivt interinstitutionellt samarbete, så att man snabbt kan anta genomförandebestämmelser, förenkla förfarandena för finansiering och garantera ett gott skydd av gemenskapens ekonomiska intressen.

Europaparlamentet och rådet är fast beslutna att avsluta förhandlingarna om budgetförordningen, så att den om möjligt kan träda i kraft den 1 januari 2007.

7.   KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM ÖVERSYNEN AV BUDGETFÖRORDNINGEN

I samband med översynen av budgetförordningen åtar sig kommissionen att

| — | informera Europaparlamentet och rådet om den i ett förslag till rättsakt anser det vara nödvändigt att avvika från budgetförordningens bestämmelser och då ange de särskilda skälen till detta, |
| --- | --- |

—

informera Europaparlamentet och rådet om den i ett förslag till rättsakt anser det vara nödvändigt att avvika från budgetförordningens bestämmelser och då ange de särskilda skälen till detta,

| — | med vederbörligt beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna säkerställa att regelbundna konsekvensanalyser görs av viktiga lagförslag och betydande ändringar av sådana. |
| --- | --- |

—

med vederbörligt beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna säkerställa att regelbundna konsekvensanalyser görs av viktiga lagförslag och betydande ändringar av sådana.

8.   FÖRKLARING OM NYA FINANSIELLA INSTRUMENT

Europaparlamentet och rådet uppmanar kommissionen och Europeiska Investeringsbanken (EIB) att inom sina respektive behörighetsområden föreslå att man

| — | i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i december 2005 ökar EIB:s kapacitet för utlåning och garantier i samband med forskning och utveckling under perioden 2007-2013 med högst 10 miljarder euro, där EIB:s andel skall uppgå till högst 1 miljard euro ur finansieringsinstrumentet för riskdelning, |
| --- | --- |

—

i enlighet med slutsatserna från Europeiska rådet i december 2005 ökar EIB:s kapacitet för utlåning och garantier i samband med forskning och utveckling under perioden 2007-2013 med högst 10 miljarder euro, där EIB:s andel skall uppgå till högst 1 miljard euro ur finansieringsinstrumentet för riskdelning,

| — | stärker de gemensamma instrumenten för transeuropeiska nät samt för små och medelstora företag med lån och garantier på cirka 20 miljarder euro för lån respektive 30 miljarder euro för garantier, där EIB:s andel skall uppgå till högst 0,5 miljard euro ur reserverna (transeuropeiska nät) respektive 1 miljard euro (konkurrenskraft och innovation). |
| --- | --- |

—

stärker de gemensamma instrumenten för transeuropeiska nät samt för små och medelstora företag med lån och garantier på cirka 20 miljarder euro för lån respektive 30 miljarder euro för garantier, där EIB:s andel skall uppgå till högst 0,5 miljard euro ur reserverna (transeuropeiska nät) respektive 1 miljard euro (konkurrenskraft och innovation).

9.   EUROPAPARLAMENTETS FÖRKLARING OM FRIVILLIG MODULERING

Europaparlamentet noterar Europeiska rådets slutsatser från december 2005 om frivillig modulering från marknadsrelaterade utgifter och direkt betalningar av den gemensamma jordbrukspolitiken till landsbygdsutveckling med högst 20 % samt minskningar av de marknadsrelaterade utgifterna. När de närmare bestämmelserna om denna modulering fastställs i de berörda rättsakterna kommer Europaparlamentet att kontrollera bestämmelsernas förenlighet med EU:s grundläggande principer, däribland konkurrensreglerna och andra bestämmelser. Europaparlamentet reserverar sig för närvarande mot resultatet av förfarandet. Det anser att frågan om samfinansiering av jordbrukspolitiken bör utredas i samband med översynen år 2008-2009.

10.   KOMMISSIONENS FÖRKLARING OM FRIVILLIG MODULERING

Kommissionen noterar punkt 62 i Europeiska rådets slutsatser från december 2005 enligt vilken medlemstaterna får överföra ytterligare belopp från marknadsrelaterade utgifter och direktbetalningar av den gemensamma jordbrukspolitiken till landsbygdsutveckling med högst 20 % av de belopp som tillfaller dem i form av marknadsrelaterade utgifter och direktbetalningar.

När kommissionen utarbetar de närmare bestämmelserna om denna modulering i de berörda rättsakterna kommer den att möjliggöra frivillig modulering och samtidigt vidta alla åtgärder för att se till att systemet återspeglar de grundläggande principerna för landsbygdsutvecklingspolitiken så väl som möjligt.

11.   EUROPAPARLAMENTETS FÖRKLARING OM NATURA 2000

Europaparlamentet är bekymrat över Europeiska rådets slutsatser från december 2005 om att minska utgifterna för landsbygdens utveckling i den gemensamma jordbrukspolitiken och de följder det får för gemenskapens samfinansiering av programmet Natura 2000. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera konsekvenserna av bestämmelserna innan några nya förslag läggs. Europaparlamentet anser att lämplig vikt bör läggas vid att införliva Natura 2000 med strukturfonderna och fonderna för landsbygdsutveckling. I egenskap av part i den lagstiftande myndigheten reserverar sig Europaparlamentet mot följderna av förfarandet.

12.   EUROPAPARLAMENTETS FÖRKLARING OM PRIVAT SAMFINANSIERING OCH MOMS FÖR SAMMANHÅLLNING, TILLVÄXT OCH SYSSELSÄTTNING

Europaparlamentet noterar Europeiska rådets slutsatser från december 2005 avseende det gradvisa genomförandet av automatiskt frigörande år n + 3. Europaparlamentet uppmanar kommissionen att den, när den i de berörda rättsakterna fastställer närmare bestämmelser om tillämpningen av denna regel, ser till att det finns gemensamma regler om privat samfinansiering och moms när det gäller åtgärderna för sammanhållning för tillväxt och sysselsättning.

13.   EUROPAPARLAMENTETS FÖRKLARING OM FINANSIERING AV OMRÅDET MED FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA

Europaparlamentet anser att kommissionen när den lägger fram det preliminära budgetförslaget bör göra en noggrann bedömning av den verksamhet som planeras avseende området med frihet, säkerhet och rättvisa och att finansieringen av denna verksamhet bör diskuteras enligt de förfaranden som anges i bilaga II i det interinstitutionella avtalet.

---

(1)  EUT C 172, 18.6.1999, s. 1.

1

(2)  EUT C 283, 20.11.2002, s. 1.

2

(3)  EUT L 248, 16.9.2002, s. 1.

3

(4)  EUT C 89, 22.4.1975, s. 1.

4

(5)  De pensionsutgifter som ingår i detta utgiftstak anges netto efter personalens bidrag till systemet, inom 500 miljoner euro i 2004 års priser för perioden 2007-2013.

5

P6_TA(2006)0211

Förbättring av miljöprestandan i godstransportsystemet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) (KOM(2004)0478 – C6-0088/2004 – 2004/0157(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0478), (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0478), (1)

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0088/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 71.1 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0088/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från budgetutskottet (A6-0408/2005). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från budgetutskottet (A6-0408/2005).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0157

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av det andra Marco Polo-programmet om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (Marco Polo II) och om upphävande av förordning (EG) nr 1382/2003

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 71.1 och 80.2,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande (2),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och

av följande skäl:

| (1) | I vitboken om den gemensamma transportpolitiken från september 2001 konstaterar kommissionen att en mera omfattande intermodalitet vore ett praktiskt och effektivt sätt att få ett balanserat transportsystem, där såväl höghastighetsleder till sjöss – integrerade intermodala sjötransportalternativ av hög kvalitet – som en intensifiering av järnvägssektorn och de inre vattenvägarna bör kunna ingå som nyckelfaktorer. Vid sitt möte i Barcelona den 15 och 16 juni 2001 förklarade Europeiska rådet att en trafikomställning utgör en av grundstenarna i strategin för hållbar utveckling. Europeiska rådet betonade vidare vid mötet den 15 och 16 mars 2002 behovet av att undanröja flaskhalsar i bl.a. Alperna, Pyrenéerna och Östersjön, vilket är en indikation på att transportlinjerna längs höghastighetslederna till sjöss ingår som en viktig del i det transeuropeiska transportnätet. Ett viktigt verktyg för utbyggnaden av intermodaliteten är ett marknadsanpassat program för intermodalitetsstöd, särskilt inriktat på uppbyggnaden av höghastighetsleder till sjöss, som bland annat säkrar en bättre ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt stärker järnvägssektorn och de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

(1)

I vitboken om den gemensamma transportpolitiken från september 2001 konstaterar kommissionen att en mera omfattande intermodalitet vore ett praktiskt och effektivt sätt att få ett balanserat transportsystem, där såväl höghastighetsleder till sjöss – integrerade intermodala sjötransportalternativ av hög kvalitet – som en intensifiering av järnvägssektorn och de inre vattenvägarna bör kunna ingå som nyckelfaktorer. Vid sitt möte i Barcelona den 15 och 16 juni 2001 förklarade Europeiska rådet att en trafikomställning utgör en av grundstenarna i strategin för hållbar utveckling. Europeiska rådet betonade vidare vid mötet den 15 och 16 mars 2002 behovet av att undanröja flaskhalsar i bl.a. Alperna, Pyrenéerna och Östersjön, vilket är en indikation på att transportlinjerna längs höghastighetslederna till sjöss ingår som en viktig del i det transeuropeiska transportnätet. Ett viktigt verktyg för utbyggnaden av intermodaliteten är ett marknadsanpassat program för intermodalitetsstöd, särskilt inriktat på uppbyggnaden av höghastighetsleder till sjöss, som bland annat säkrar en bättre ekonomisk, social och territoriell sammanhållning samt stärker järnvägssektorn och de inre vattenvägarna.

| (2) | Om inga drastiska åtgärder vidtas kommer de sammanlagda vägtransporterna i Europa att öka med mer än 60 % fram till 2013. För unionens 25 medlemsstater motsvarar detta en ökning av den internationella godstrafiken på väg med cirka 20,5 miljarder tonkilometer om året under perioden 2007-2013. En sådan ökning åtföljs av negativa konsekvenser i form av tilläggskostnader för väginfrastrukturen, olyckor, trafikstockningar, lokala och globala föroreningar, mindre tillförlitliga leverantörs- och logistikkedjor och miljöförstöring. |
| --- | --- |

(2)

Om inga drastiska åtgärder vidtas kommer de sammanlagda vägtransporterna i Europa att öka med mer än 60 % fram till 2013. För unionens 25 medlemsstater motsvarar detta en ökning av den internationella godstrafiken på väg med cirka 20,5 miljarder tonkilometer om året under perioden 2007-2013. En sådan ökning åtföljs av negativa konsekvenser i form av tilläggskostnader för väginfrastrukturen, olyckor, trafikstockningar, lokala och globala föroreningar, mindre tillförlitliga leverantörs- och logistikkedjor och miljöförstöring.

| (3) | För att denna ökning i vägtransporterna skall kunna hanteras måste närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar utnyttjas bättre. Kraftfulla initiativ från transport- och logistikbranschen, däribland tekniska förnyelser av den rullande materielen, måste stimuleras ytterligare för att minska trafikstockningarna. |
| --- | --- |

(3)

För att denna ökning i vägtransporterna skall kunna hanteras måste närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar utnyttjas bättre. Kraftfulla initiativ från transport- och logistikbranschen, däribland tekniska förnyelser av den rullande materielen, måste stimuleras ytterligare för att minska trafikstockningarna.

| (4) | Marco Polo-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (4), bör därför förstärkas med ytterligare åtgärder inriktade på faktisk minskning av de internationella vägtransporterna. Kommissionen har därför föreslagit ett utvidgat program, nedan kallat Marco Polo II-programmet eller ”programmet”, i syfte att främja intermodalitet, minska vägtrafikstockningarna och förbättra transportsystemets miljöprestanda i gemenskapen. För att uppnå detta bör programmet stödja åtgärder som rör marknaderna för godstransport och logistik och andra, relevanta marknader och samtidigt beakta små och medelstora företags behov. Åtgärderna bör bidra till att den förväntade sammanlagda ökningen, och helst ännu mer, av den internationella godstrafiken på väg ställs om till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller en kombination av transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Det Marco Polo-program som upprättades genom förordning (EG) nr 1382/2003, bör därför ersättas. |
| --- | --- |

(4)

Marco Polo-programmet, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1382/2003 av den 22 juli 2003 om beviljande av ekonomiskt gemenskapsstöd till förbättring av godstransportsystemets miljöprestanda (4), bör därför förstärkas med ytterligare åtgärder inriktade på faktisk minskning av de internationella vägtransporterna. Kommissionen har därför föreslagit ett utvidgat program, nedan kallat Marco Polo II-programmet eller ”programmet”, i syfte att främja intermodalitet, minska vägtrafikstockningarna och förbättra transportsystemets miljöprestanda i gemenskapen. För att uppnå detta bör programmet stödja åtgärder som rör marknaderna för godstransport och logistik och andra, relevanta marknader och samtidigt beakta små och medelstora företags behov. Åtgärderna bör bidra till att den förväntade sammanlagda ökningen, och helst ännu mer, av den internationella godstrafiken på väg ställs om till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller en kombination av transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Det Marco Polo-program som upprättades genom förordning (EG) nr 1382/2003, bör därför ersättas.

| (5) | Marco Polo II-programmet innehåller flera åtgärdstyper, som var och en bör bidra till en mätbar och varaktig trafikomställning och bättre samarbete på marknaden för intermodala transporter. Åtgärder inom ramen för Marco Polo II-programmet bör dessutom bidra till en faktisk minskning av de internationella vägtransporterna. |
| --- | --- |

(5)

Marco Polo II-programmet innehåller flera åtgärdstyper, som var och en bör bidra till en mätbar och varaktig trafikomställning och bättre samarbete på marknaden för intermodala transporter. Åtgärder inom ramen för Marco Polo II-programmet bör dessutom bidra till en faktisk minskning av de internationella vägtransporterna.

| (6) | Marco Polo II-programmet bör bara finansiera åtgärder som sträcker sig över flera länder. För att betona åtgärdernas europeiska dimension bör projektförslag lämnas in av konsortier bestående av företag etablerade i olika länder. Offentligrättsliga enheter bör ha rätt att delta i ett sådant konsortium, om de bedriver ekonomisk verksamhet, i enlighet med den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(6)

Marco Polo II-programmet bör bara finansiera åtgärder som sträcker sig över flera länder. För att betona åtgärdernas europeiska dimension bör projektförslag lämnas in av konsortier bestående av företag etablerade i olika länder. Offentligrättsliga enheter bör ha rätt att delta i ett sådant konsortium, om de bedriver ekonomisk verksamhet, i enlighet med den nationella lagstiftningen.

| (7) | Sökandena bör kunna lägga fram förslag till nya eller, i förekommande fall, befintliga projekt, som bäst motsvarar de aktuella marknadskraven. Lämpliga projekt, särskilt sådana som beaktar små och medelstora företags behov, bör inte förkastas genom en alltför stelbent definition av vilka åtgärder som kan beviljas stöd. |
| --- | --- |

(7)

Sökandena bör kunna lägga fram förslag till nya eller, i förekommande fall, befintliga projekt, som bäst motsvarar de aktuella marknadskraven. Lämpliga projekt, särskilt sådana som beaktar små och medelstora företags behov, bör inte förkastas genom en alltför stelbent definition av vilka åtgärder som kan beviljas stöd.

| (8) | Det kan finnas fall där utvecklingen av en befintlig tjänst är minst lika fördelaktig i fråga om trafikomställning, kvalitet, miljö och lönsamhet som startandet av en ny tjänst som medför avsevärda kostnader. |
| --- | --- |

(8)

Det kan finnas fall där utvecklingen av en befintlig tjänst är minst lika fördelaktig i fråga om trafikomställning, kvalitet, miljö och lönsamhet som startandet av en ny tjänst som medför avsevärda kostnader.

| (9) | För att exempelvis startstödet till trafikomställningsåtgärder skall vara öppet, objektivt och tydligt avgränsat bör det bygga på kostnadsbesparingar för samhället genom användning av transporter via närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar i stället för enbart vägtransporter. Därför bör denna förordning innehålla ett vägledande ekonomiskt stöd som grundas på tonkilometer omställd vägtransport. |
| --- | --- |

(9)

För att exempelvis startstödet till trafikomställningsåtgärder skall vara öppet, objektivt och tydligt avgränsat bör det bygga på kostnadsbesparingar för samhället genom användning av transporter via närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar i stället för enbart vägtransporter. Därför bör denna förordning innehålla ett vägledande ekonomiskt stöd som grundas på tonkilometer omställd vägtransport.

| (10) | Det ekonomiska gemenskapsstödet som baserar sig på antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar eller som baserar sig på undvikandet av tonkilometer eller fordonskilometer av godstransport på väg bör kunna justeras så att högkvalitativa projekt eller projekt som uppvisar en faktisk fördel för miljön belönas. |
| --- | --- |

(10)

Det ekonomiska gemenskapsstödet som baserar sig på antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar eller som baserar sig på undvikandet av tonkilometer eller fordonskilometer av godstransport på väg bör kunna justeras så att högkvalitativa projekt eller projekt som uppvisar en faktisk fördel för miljön belönas.

| (11) | Särskild uppmärksamhet bör ges åt känsliga områden och storstadsområden inom programmets geografiska tillämpningsområde vid tilldelningen av stöd. |
| --- | --- |

(11)

Särskild uppmärksamhet bör ges åt känsliga områden och storstadsområden inom programmets geografiska tillämpningsområde vid tilldelningen av stöd.

| (12) | För att öppenhet och insyn samt utbyte av bästa metoder skall kunna garanteras bör resultaten av alla åtgärder som genomförs inom ramen för programmet spridas i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

(12)

För att öppenhet och insyn samt utbyte av bästa metoder skall kunna garanteras bör resultaten av alla åtgärder som genomförs inom ramen för programmet spridas i tillräcklig utsträckning.

| (13) | Det är viktigt att under både urvalsprocess och hela åtgärdens genomförande se till att åtgärderna verkligen bidrar till den gemensamma transportpolitiken, och inte leder till någon snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen bör därför utvärdera båda programmens genomförande. Kommissionen bör lägga fram sin utvärdering om Marco Polo-programmets resultat för perioden 2003-2006 senast den 30 juni 2007. |
| --- | --- |

(13)

Det är viktigt att under både urvalsprocess och hela åtgärdens genomförande se till att åtgärderna verkligen bidrar till den gemensamma transportpolitiken, och inte leder till någon snedvridning av konkurrensen som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen bör därför utvärdera båda programmens genomförande. Kommissionen bör lägga fram sin utvärdering om Marco Polo-programmets resultat för perioden 2003-2006 senast den 30 juni 2007.

| (14) | Åtgärderna bör i synnerhet inte leda till snedvridning av konkurrensen mellan andra transportsätt än vägtransport eller inom varje alternativt transportsätt på ett sätt som strider mot det allmänna intresset. Man bör särskilt se till att sådan snedvridning undviks, så att åtgärderna bidrar till att omställa godstransporten från vägtransport till alternativa transportsätt och inte minskar godstransporterna inom befintliga tjänster på järnvägar, i närsjöfarten eller på de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

(14)

Åtgärderna bör i synnerhet inte leda till snedvridning av konkurrensen mellan andra transportsätt än vägtransport eller inom varje alternativt transportsätt på ett sätt som strider mot det allmänna intresset. Man bör särskilt se till att sådan snedvridning undviks, så att åtgärderna bidrar till att omställa godstransporten från vägtransport till alternativa transportsätt och inte minskar godstransporterna inom befintliga tjänster på järnvägar, i närsjöfarten eller på de inre vattenvägarna.

| (15) | Eftersom målet för Marco Polo II-programmet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan på grund av programmets omfattning bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(15)

Eftersom målet för Marco Polo II-programmet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan på grund av programmets omfattning bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (16) | De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5). |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som är nödvändiga för att genomföra denna förordning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter (5).

| (17) | I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6). |
| --- | --- |

(17)

I detta beslut fastställs, för hela den tid programmet pågår, en finansieringsram som under det årliga budgetförfarandet utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning (6).

| (18) | För att garantera kontinuitet och öppenhet i fråga om Marco Polo-programmet bör övergångsbestämmelser antas för kontrakt och urvalsförfarande. |
| --- | --- |

(18)

För att garantera kontinuitet och öppenhet i fråga om Marco Polo-programmet bör övergångsbestämmelser antas för kontrakt och urvalsförfarande.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Syfte

Genom denna förordning inrättas ett finansieringsinstrument, nedan kallat ”Marco Polo II-programmet ”eller ”programmet”, i syfte att minska trafikstockningar och öka transportsystemets miljöprestanda samt främja intermodala transporter och på så sätt bidra till ett effektivt och hållbart transportsystem som skapar ett mervärde för EU utan negativ inverkan på den ekonomiska, sociala eller territoriella sammanhållningen. Programmet gäller perioden 1 januari 2007-31 december 2013, för att åstadkomma en trafikomställning som innebär att en avsevärd andel av den förväntade årliga sammanlagda ökningen av de internationella godstransporterna på väg, uttryckt i tonkilometer, vid programmets slut har omställts till transport via närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar eller till en kombination av transportsätt, där vägtransporterna är så korta som möjligt.

Artikel 2

Definitioner

I denna förordning används följande beteckningar med de betydelser som här anges:

| a) | ”åtgärd”: ett av företag genomfört projekt som bidrar till att minska trafikstockningarna i systemet för godstransporter på väg eller till att förbättra transportsystemets miljöprestanda inom medlemsstaternas och deltagande länders territorium. Katalysatoråtgärder, trafikomställningsåtgärder och åtgärder för gemensamt lärande kan omfatta flera samordnade projekt. |
| --- | --- |

a)

”åtgärd”: ett av företag genomfört projekt som bidrar till att minska trafikstockningarna i systemet för godstransporter på väg eller till att förbättra transportsystemets miljöprestanda inom medlemsstaternas och deltagande länders territorium. Katalysatoråtgärder, trafikomställningsåtgärder och åtgärder för gemensamt lärande kan omfatta flera samordnade projekt.

| b) | ”katalysatoråtgärd”: en innovativ åtgärd inriktad på att komma till rätta med betydande strukturella hinder för gemenskapens godstransportmarknad vilka hindrar marknaderna från att fungera väl, hämmar närsjöfartens, järnvägens eller de inre vattenvägarnas konkurrenskraft, och/eller försämrar effektiviteten i transportkedjor där dessa transportsätt ingår, inbegripet modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur. Vid tillämpningen av denna definition betyder strukturella hinder faktiska hinder för godstransportkedjans funktion, dock inte lagstiftning eller tillfälliga hinder. |
| --- | --- |

b)

”katalysatoråtgärd”: en innovativ åtgärd inriktad på att komma till rätta med betydande strukturella hinder för gemenskapens godstransportmarknad vilka hindrar marknaderna från att fungera väl, hämmar närsjöfartens, järnvägens eller de inre vattenvägarnas konkurrenskraft, och/eller försämrar effektiviteten i transportkedjor där dessa transportsätt ingår, inbegripet modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur. Vid tillämpningen av denna definition betyder strukturella hinder faktiska hinder för godstransportkedjans funktion, dock inte lagstiftning eller tillfälliga hinder.

| c) | ”åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss”: en innovativ åtgärd som direkt överför godstrafik från väg till närsjöfart eller till en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur som krävs för att starta en mycket storskalig intermodal sjötransporttjänst med täta förbindelser som företrädesvis inbegriper användning av de mest miljövänliga transportsätten, såsom inre vattenvägar och järnvägar för godstrafikförbindelser till inlandet och integrerade tjänster från dörr till dörr. Om möjligt skall även resurserna i de yttersta randområdena integreras. |
| --- | --- |

c)

”åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss”: en innovativ åtgärd som direkt överför godstrafik från väg till närsjöfart eller till en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägtransporterna är så korta som möjligt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur som krävs för att starta en mycket storskalig intermodal sjötransporttjänst med täta förbindelser som företrädesvis inbegriper användning av de mest miljövänliga transportsätten, såsom inre vattenvägar och järnvägar för godstrafikförbindelser till inlandet och integrerade tjänster från dörr till dörr. Om möjligt skall även resurserna i de yttersta randområdena integreras.

| d) | ”trafikomställningsåtgärd”: en åtgärd som på ett direkt och mätbart sätt omedelbart överför godstrafik i betydande utsträckning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller till en kombination av transportsätt, där vägtransporterna är så korta som möjligt, och som inte är en katalysatoråtgärd. Hit räknas även i tillämpliga fall den ytterligare trafikomställning som följer av utvecklingen av en befintlig tjänst. Kommissionen skall undersöka möjligheterna att främja kringliggande infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

d)

”trafikomställningsåtgärd”: en åtgärd som på ett direkt och mätbart sätt omedelbart överför godstrafik i betydande utsträckning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar eller till en kombination av transportsätt, där vägtransporterna är så korta som möjligt, och som inte är en katalysatoråtgärd. Hit räknas även i tillämpliga fall den ytterligare trafikomställning som följer av utvecklingen av en befintlig tjänst. Kommissionen skall undersöka möjligheterna att främja kringliggande infrastrukturprojekt.

| e) | ”trafikundvikande åtgärd”: en innovativ åtgärd som integrerar transport i produktionslogistik för att undvika en hög procentandel godstransporter på väg utan att påverka produktionen eller sysselsättningen negativt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur och utrustning. |
| --- | --- |

e)

”trafikundvikande åtgärd”: en innovativ åtgärd som integrerar transport i produktionslogistik för att undvika en hög procentandel godstransporter på väg utan att påverka produktionen eller sysselsättningen negativt. Åtgärder av detta slag kan innefatta modifiering eller anläggning av kringliggande infrastruktur och utrustning.

| f) | ”åtgärd för gemensamt lärande”: en åtgärd inriktad på att förbättra samarbetet för att strukturellt optimera arbetsmetoder och förfaranden i godstransportkedjan, med beaktande av logistikens behov. |
| --- | --- |

f)

”åtgärd för gemensamt lärande”: en åtgärd inriktad på att förbättra samarbetet för att strukturellt optimera arbetsmetoder och förfaranden i godstransportkedjan, med beaktande av logistikens behov.

| g) | ”innovativ åtgärd”: åtgärd innehållande moment som inte hittills förekommit på en viss marknad. |
| --- | --- |

g)

”innovativ åtgärd”: åtgärd innehållande moment som inte hittills förekommit på en viss marknad.

| h) | ”kringliggande infrastruktur”: infrastruktur som är nödvändig och tillräcklig för att målen för en åtgärd skall kunna uppnås, inklusive gods- och passageraranläggningar. |
| --- | --- |

h)

”kringliggande infrastruktur”: infrastruktur som är nödvändig och tillräcklig för att målen för en åtgärd skall kunna uppnås, inklusive gods- och passageraranläggningar.

| i) | ”kompletterande åtgärd”: en åtgärd som förbereder eller stöder en pågående eller kommande åtgärd, t.ex. informationsspridning, projektövervakning, utvärdering eller insamlande och analys av statistik. Åtgärder som gäller saluföring av produkter, processer eller tjänster, marknadsföring eller säljstöd räknas inte som kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

i)

”kompletterande åtgärd”: en åtgärd som förbereder eller stöder en pågående eller kommande åtgärd, t.ex. informationsspridning, projektövervakning, utvärdering eller insamlande och analys av statistik. Åtgärder som gäller saluföring av produkter, processer eller tjänster, marknadsföring eller säljstöd räknas inte som kompletterande åtgärder.

| j) | ”förberedande åtgärd”: en åtgärd som förbereder en katalysatoråtgärd, en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss eller en trafikundvikande åtgärd, såsom studier av teknisk, operativ eller finansiell genomförbarhet samt tester av utrustning. |
| --- | --- |

j)

”förberedande åtgärd”: en åtgärd som förbereder en katalysatoråtgärd, en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss eller en trafikundvikande åtgärd, såsom studier av teknisk, operativ eller finansiell genomförbarhet samt tester av utrustning.

| k) | ”företag”: en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform. |
| --- | --- |

k)

”företag”: en enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett rättslig form och finansieringsform.

| l) | ”konsortium”: en sammanslutning av minst två företag som ingått ett avtal om att gemensamt och med delat ansvar genomföra en åtgärd. |
| --- | --- |

l)

”konsortium”: en sammanslutning av minst två företag som ingått ett avtal om att gemensamt och med delat ansvar genomföra en åtgärd.

| m) | ”tonkilometer”: transport av ett ton gods, eller dess volymekvivalent, över en sträcka av en kilometer. |
| --- | --- |

m)

”tonkilometer”: transport av ett ton gods, eller dess volymekvivalent, över en sträcka av en kilometer.

| n) | ”fordonskilometer”: varje kilometer som en lastad eller olastad lastbil färdas. |
| --- | --- |

n)

”fordonskilometer”: varje kilometer som en lastad eller olastad lastbil färdas.

| o) | ”närbeläget tredjeland”: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen som har en gemensam gräns med Europeiska unionen eller har kust mot ett innanhav eller ett innanhav med få utlopp som gränsar till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

o)

”närbeläget tredjeland”: ett land som inte är medlem i Europeiska unionen som har en gemensam gräns med Europeiska unionen eller har kust mot ett innanhav eller ett innanhav med få utlopp som gränsar till Europeiska unionen.

Artikel 3

Tillämpningsområde

1.   Programmet omfattar åtgärder som

| a) | inbegriper minst två medlemsstaters territorium, eller |
| --- | --- |

a)

inbegriper minst två medlemsstaters territorium, eller

| b) | inbegriper minst en medlemsstats och ett närbeläget tredjelands territorium. |
| --- | --- |

b)

inbegriper minst en medlemsstats och ett närbeläget tredjelands territorium.

2.   När en åtgärd inbegriper ett tredjelands territorium skall de kostnader som uppstår i det landets territorium inte täckas av programmet, utom i de fall som anges i punkterna 3 och 4.

3.   Programmet skall vara öppet för länder som ansökt om anslutning till Europeiska unionen. Deltagandet skall ske enligt de villkor som anges i respektive lands associeringsavtal och på grundval av bestämmelserna i associeringsrådens beslut för respektive land.

4.   Programmet skall också vara öppet för Eftaländer, EES-länder och närbelägna tredjeländer på grundval av extra budgetanslag och i enlighet med förfaranden som skall överenskommas med respektive land.

KAPITEL II

SÖKANDE OCH ÅTGÄRDER SOM KAN KOMMA I FRÅGA

Artikel 4

Krav på sökande

1.   Åtgärdsförslag skall lämnas in av konsortier bestående av minst två företag etablerade i minst två olika medlemsstater eller i minst en medlemsstat och ett närbeläget tredjeland, eller får om det finns en transportförbindelse till ett närbeläget tredjeland i undantagsfall lämnas in av ett enda företag som är etablerat i en medlemsstat.

2.   Företag etablerade utanför de deltagande länder som avses i artikel 3.3 och 3.4 kan vara associerade till projektet, men får inte i något fall erhålla gemenskapsfinansiering enligt programmet.

Artikel 5

Åtgärder som kan komma i fråga och finansieringsvillkor

1.   Följande åtgärder kan finansieras genom programmet:

| a) | Katalysatoråtgärder; sådana som är inriktade på att förbättra synergierna när det gäller järnvägssektorn, inre vattenvägar och närsjöfart inbegripet höghastighetsleder till sjöss, genom bättre användning av befintlig infrastruktur. |
| --- | --- |

a)

Katalysatoråtgärder; sådana som är inriktade på att förbättra synergierna när det gäller järnvägssektorn, inre vattenvägar och närsjöfart inbegripet höghastighetsleder till sjöss, genom bättre användning av befintlig infrastruktur.

| b) | Åtgärder rörande höghastighetsleder till sjöss; de skall inom Europeiska unionen avse de transeuropeiska nät som avses i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (7). |
| --- | --- |

b)

Åtgärder rörande höghastighetsleder till sjöss; de skall inom Europeiska unionen avse de transeuropeiska nät som avses i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1692/96/EG av den 23 juli 1996 om gemenskapens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (7).

| c) | Trafikomställningsåtgärder |
| --- | --- |

c)

Trafikomställningsåtgärder

| d) | Trafikundvikande åtgärder. |
| --- | --- |

d)

Trafikundvikande åtgärder.

| e) | Åtgärder för gemensamt lärande. |
| --- | --- |

e)

Åtgärder för gemensamt lärande.

2.   Närmare finansieringsvillkor och andra krav för respektive åtgärd anges i bilaga I. Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur i den mening som avses i artikel 2h anges i bilaga II.

3.   Gemenskapsfinansieringen skall basera sig på avtal som skall förhandlas fram av kommissionen och mottagaren. Avtalsbestämmelserna och avtalsvillkoren skall såvitt möjligt säkra att den finansiella och administrativa belastningen är så liten som möjligt, till exempel genom att främja förmånliga bankgarantier för företag, i linje med gällande regler och bestämmelser, särskilt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (8), så att största möjliga administrativa effektivitet och flexibilitet uppnås.

4.   Utan att det påverkar det övergripande politiska syfte som avses i artikel 1 skall de årliga prioriteringarna i inbjudan att inkomma med ansökningar avseende katalysatoråtgärder och åtgärder för gemensamt lärande fastställas och vid behov revideras av kommissionen, biträdd av den kommitté som avses i artikel 10, i enlighet med förfarandet i artikel 10.2.

Artikel 6

Närmare bestämmelser

Närmare bestämmelser för inlämnande och urval av förslag skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 10.2.

Artikel 7

Statligt stöd

Gemenskapsfinansiering till en åtgärd enligt programmet utesluter inte att samma åtgärd tilldelas offentligt stöd på nationell, regional eller lokal nivå, om stödet är förenligt med bestämmelserna om statligt stöd enligt fördraget och tilldelas inom de gränser som fastställs för varje typ av åtgärd i bilaga I. I fråga om kringliggande infrastruktur får statligt stöd och gemenskapsfinansiering sammanlagt inte överstiga 50 % av den stödberättigande kostnaden.

KAPITEL III

INLÄMNING OCH URVAL AV ÅTGÄRDSFÖRSLAG

Artikel 8

Inlämning av åtgärdsförslag

Åtgärdsförslag skall lämnas in till kommissionen på det sätt som anges i de närmare bestämmelser som utfärdas i enlighet med artikel 6. Åtgärdsförslaget skall innehålla alla de upplysningar som kommissionen behöver för att kunna göra ett urval i enlighet med artikel 9.

Artikel 9

Urval

Inlämnade åtgärdsförslag skall bedömas av kommissionen. När kommissionen väljer vilka åtgärder som skall beviljas finansiering enligt programmet skall den beakta följande:

| a) | Det syfte som avses i artikel 1. |
| --- | --- |

a)

Det syfte som avses i artikel 1.

| b) | I tillämpliga fall, de villkor som anges i bilagorna I och II. |
| --- | --- |

b)

I tillämpliga fall, de villkor som anges i bilagorna I och II.

| c) | Åtgärdernas bidrag till att minska vägtrafikstockningarna. |
| --- | --- |

c)

Åtgärdernas bidrag till att minska vägtrafikstockningarna.

| d) | Åtgärdernas relativa miljöfördelar, inbegripet i vilken utsträckning de minskar de negativa miljöeffekterna av närsjöfart, järnvägstransporter och transport på inre vattenvägar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas projekt som går utöver rättsligt bindande miljökrav. |
| --- | --- |

d)

Åtgärdernas relativa miljöfördelar, inbegripet i vilken utsträckning de minskar de negativa miljöeffekterna av närsjöfart, järnvägstransporter och transport på inre vattenvägar. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas projekt som går utöver rättsligt bindande miljökrav.

| e) | Åtgärdernas hållbarhet som helhet. |
| --- | --- |

e)

Åtgärdernas hållbarhet som helhet.

Beslutet om beviljande av finansiering skall fattas i enlighet med förfarandet i artikel 10.2.

Kommissionen skall underrätta stödmottagarna om sitt beslut.

KAPITEL IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 10

Kommittéförfaranden

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté.

2.   När det hänvisas till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i det beslutet.

Den tid som avses i artikel 4.3 i beslut 1999/468/EG skall vara tre månader.

3.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning.

Artikel 11

Budget

Finansieringsramen för genomförandet av Marco Polo II-programmet under perioden 1 januari 2007-31 december 2013 skall vara 400 miljoner euro (9).

De årliga anslagen kommer att anslås av budgetmyndigheten inom budgetramen.

Artikel 12

Reserv till kompletterande åtgärder och utvärdering av programmet

Högst 5 % av den budget som anges i denna förordning skall anslås till kompletterande åtgärder och oberoende utvärdering av tillämpningen av artikel 5.

Artikel 13

Skyddet av Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen

1.   Kommissionen skall se till att Europeiska gemenskapernas ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och återkrävande av felaktigt utbetalda belopp och, om oegentligheter upptäcks, genom effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner, i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (10), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (11) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (12).

2.   För de åtgärder som finansieras inom ramen för denna förordning skall med begreppet oegentligheter i artikel 1 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avses varje sådan överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller brott mot en avtalsförpliktelse som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som har lett eller skulle kunna leda till en negativ ekonomisk effekt i form av en oberättigad utgift för Europeiska unionens allmänna budget eller budgetar som den förvaltar.

3.   Kontrakt och avtal och överenskommelser med deltagande tredjeländer som ingås inom ramen för denna förordning skall särskilt innehålla bestämmelser om den övervakning och ekonomiska kontroll som skall utövas av kommissionen eller dess befullmäktigade ombud och om de revisioner som skall utföras av revisionsrätten, vid behov på plats.

Artikel 14

Utvärdering

1.   Kommissionen skall informera kommittén åtminstone två gånger per år om programmets finansiella genomförande och avlägga en lägesrapport för alla åtgärder som finansieras genom programmet.

I syfte att bedöma hur programmet har bidragit till målen för gemenskapens transportpolitik och huruvida budgetanslagen har använts effektivt skall kommissionen utföra både en halvtidsutvärdering och en slutlig utvärdering av programmet.

2.   Kommissionen skall senast den 30 juni 2007 lägga fram en utvärdering om Marco Polo-programmets resultat för perioden 2003-2006 för Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Om utvärderingen visar att programmet Marco Polo II måste justeras skall kommissionen lägga fram lämpliga förslag.

Artikel 15

Upphävande

Förordning (EG) nr 1382/2003 skall upphöra att gälla med verkan den ... (13).

Kontrakt som avser åtgärder inom ramen för förordning (EG) nr 1382/2003 skall emellertid fortsätta att regleras av den förordningen tills kontrakten är avslutade i både verksamhetsmässigt och ekonomiskt hänseende. Förordning (EG) nr 1382/2003 skall även tillämpas på hela bedömnings- och urvalsförfarandet för 2006, även om förfarandet skulle avslutas 2007.

Artikel 16

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den ... (13).

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 22.9.2005, s. 19.

1

(2)  Yttrande av den ... (ännu ej offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 maj 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT), och rådets beslut av den ...

3

(4)  EUT L 196, 2.8.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 17).

4

(5)  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23. Beslutet ändrat genom beslut 2006/512/EG (EUT L 200, 22.7.2006, s. 11).

5

(6)  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1.

6

(7)  EGT L 228, 9.9.1996, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 884/2004/EG (EUT L 167, 30.4.2004, s. 1).

7

(8)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

8

(9)  Detta belopp grundar sig på siffror från 2004 och skall justeras tekniskt så att hänsyn tas till inflationen.

9

(10)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

10

(11)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

11

(12)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

12

(13)  20 dagar efter det att den här förordningen har offentliggjorts i EUT.

13

BILAGA I

FINANSIERINGSVILLKOR OCH KRAV ENLIGT ARTIKEL 5.2

| Åtgärdstyp | A. Katalysator | B. Höghastighetsleder till sjöss | C. Trafikomställning | D. Trafikundvikande | E. Gemensamt lärande |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Art. 5.1 a | Art. 5.1 b | Art. 5.1 c | Art. 5.1 d | Art. 5.1 e |
| 1. | Finansieringsvillkor |

Åtgärdstyp

A. Katalysator

B. Höghastighetsleder till sjöss

C. Trafikomställning

D. Trafikundvikande

E. Gemensamt lärande

Art. 5.1 a

Art. 5.1 b

Art. 5.1 c

Art. 5.1 d

Art. 5.1 e

1.

Finansieringsvillkor

| a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period. |
| --- | --- |

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period.

| a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period. |
| --- | --- |

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period.

| a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 36 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period. |
| --- | --- |

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 36 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period.

| a) | En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period. |
| --- | --- |

a)

En realistisk verksamhetsplan skall visa att åtgärden kommer att uppnå uppställda mål inom 60 månader och vara ekonomiskt lönsam av egen kraft efter denna period.

| a) | Åtgärden skall leda till att de kommersiella tjänsterna på marknaden blir bättre, särskilt att främja och/eller underlätta trafikundvikande eller trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar, genom att förbättra samarbete och kunskapsöverföring, och ha en varaktighet på högst 24 månader. |
| --- | --- |

a)

Åtgärden skall leda till att de kommersiella tjänsterna på marknaden blir bättre, särskilt att främja och/eller underlätta trafikundvikande eller trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg och inre vattenvägar, genom att förbättra samarbete och kunskapsöverföring, och ha en varaktighet på högst 24 månader.

| b) | Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster.

| b) | Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster; viktigt är också att tjänsten är av hög kvalitet, att förfaranden och inspektioner är enkla, att säkerhets- och skydds-normer är uppfyllda, att hamnen är lättillgänglig, att förbindelserna med inlandet är goda och att hamn-tjänsterna är flexibla och effektiva. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser logistik, teknik, metoder, utrustning, produkter, infrastruktur eller tjänster; viktigt är också att tjänsten är av hög kvalitet, att förfaranden och inspektioner är enkla, att säkerhets- och skydds-normer är uppfyllda, att hamnen är lättillgänglig, att förbindelserna med inlandet är goda och att hamn-tjänsterna är flexibla och effektiva.

| b) | Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast väg-transport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast väg-transport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset.

| b) | Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser integrering av produktionslogistik i transportlogistik. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå vad avser integrering av produktionslogistik i transportlogistik.

| b) | Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden skall vara innovativ på europeisk nivå.

| c) | Åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar. |
| --- | --- |

c)

Åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från väg till närsjöfart, järnväg, inre vattenvägar.

| c) | Åtgärden skall främja mycket storskaliga intermodala godstransporttjänster via närsjöfart inbegripet, i förekommande fall, kombinerad gods- och passagerartransport eller en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägsträckorna är så korta som möjligt. Åtgärden skall företrädesvis omfatta integrerade godstransport-tjänster till inlandet via järnväg och/eller inre vattenvägar. |
| --- | --- |

c)

Åtgärden skall främja mycket storskaliga intermodala godstransporttjänster via närsjöfart inbegripet, i förekommande fall, kombinerad gods- och passagerartransport eller en kombination av närsjöfart och andra transportsätt där vägsträckorna är så korta som möjligt. Åtgärden skall företrädesvis omfatta integrerade godstransport-tjänster till inlandet via järnväg och/eller inre vattenvägar.

| c) | Det skall finnas en realistisk plan för trafikomställningsåtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås. |
| --- | --- |

c)

Det skall finnas en realistisk plan för trafikomställningsåtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås.

| c) | Åtgärden skall främja effektivare internationella godstransporter på de europeiska marknaderna utan att bromsa den ekonomiska tillväxten genom att fokusera på att modifiera produktions- och/eller distributions-processer och på så sätt uppnå högre lastnings-faktorer, färre tomkörningar, mindre avfallsflöden, mindre volym eller vikt eller andra resultat som leder till en betydande minskning av godstrafiken på väg, utan att negativt påverka produktionen eller sysselsättningen. |
| --- | --- |

c)

Åtgärden skall främja effektivare internationella godstransporter på de europeiska marknaderna utan att bromsa den ekonomiska tillväxten genom att fokusera på att modifiera produktions- och/eller distributions-processer och på så sätt uppnå högre lastnings-faktorer, färre tomkörningar, mindre avfallsflöden, mindre volym eller vikt eller andra resultat som leder till en betydande minskning av godstrafiken på väg, utan att negativt påverka produktionen eller sysselsättningen.

| c) | Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det allmänna intresset. |
| --- | --- |

c)

Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det allmänna intresset.

| d) | Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida. |
| --- | --- |

d)

Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida.

| d) | Åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från vägtransport till närsjöfart, inre vattenvägar eller järnvägar som är större än den förväntade ökningen av godstransporterna på väg. |
| --- | --- |

d)

Åtgärden skall förväntas leda till en faktisk, mätbar och hållbar trafikomställning från vägtransport till närsjöfart, inre vattenvägar eller järnvägar som är större än den förväntade ökningen av godstransporterna på väg.

| d) | När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

d)

När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| d) | Åtgärden skall förväntas leda till ett faktiskt, mätbart och hållbart trafikundvikande på minst 10 % av fraktvolymen mätt i tonkilometer eller fordonskilometer. |
| --- | --- |

d)

Åtgärden skall förväntas leda till ett faktiskt, mätbart och hållbart trafikundvikande på minst 10 % av fraktvolymen mätt i tonkilometer eller fordonskilometer.

| d) | Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida. |
| --- | --- |

d)

Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida.

| e) | Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

e)

Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset.

| e) | Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida. |
| --- | --- |

e)

Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida.

| e) | Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida. |
| --- | --- |

e)

Det skall finnas en realistisk plan för åtgärden med konkreta etappmål för hur målen skall uppnås och med uppgift om vilket behov det finns av ledningsstöd från kommissionens sida.

| f) | När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

f)

När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| f) | Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

f)

Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport eller inom vart och ett av transportsätten, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset.

| f) | Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. |
| --- | --- |

f)

Åtgärden får inte leda till snedvridning av konkurrensen på de relevanta marknaderna, särskilt inte mellan transportsätt som utgör alternativ till endast vägtransport, på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset.

| g) | När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

g)

När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| g) | När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna. |
| --- | --- |

g)

När en åtgärd förutsätter tjänster från utomstående som inte ingår i konsortiet, skall sökanden visa att tjänsterna upphandlats i enlighet med ett öppet, objektivt och icke diskriminerande förfarande för urval av de berörda tjänsterna.

| 2. | Stödets nivå och omfång |
| --- | --- |

2.

Stödets nivå och omfång

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en katalysatoråtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskaps-stöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en katalysatoråtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskaps-stöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna och kringliggande infrastruktur. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikomställningsåtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikomställningsåtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikundvikande åtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna, kringliggande infrastruktur och utrustning. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikundvikande åtgärd får uppgå till högst 35 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna, inbegripet de förberedande åtgärderna, kringliggande infrastruktur och utrustning. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

| a) | Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd för gemensamt lärande får uppgå till högst 50 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande. |
| --- | --- |

a)

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd för gemensamt lärande får uppgå till högst 50 % av de totala utgifter som är nödvändiga för att åtgärdens mål skall uppnås och som uppstått på grund av denna. Ekonomiskt gemenskapsstöd skall betalas ut för sådana utgifter om de är direkt förknippade med åtgärdens genomförande.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet. Bidrag till finansiering av kostnader för tillgångar i lös egendom skall medföra skyldighet att under hela stödperioden huvudsakligen använda tillgångarna för åtgärden, i enlighet med bestämmelserna i stödkontraktet.

I åtgärder som beviljas gemenskapsfinansiering är utgifter stödberättigande från och med den dag ansökan lämnas in i samband med urvalsförfarandet.

| b) | Gemenskapens ekonomiska stöd för trafikundvikande åtgärder får inte användas för att stödja företags- eller produktionsverksamhet som inte är direkt knuten till transport eller distribution. |
| --- | --- |

b)

Gemenskapens ekonomiska stöd för trafikundvikande åtgärder får inte användas för att stödja företags- eller produktionsverksamhet som inte är direkt knuten till transport eller distribution.

| b) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II. |
| --- | --- |

b)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II.

| b) | Undantaget förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 euro per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön. |
| --- | --- |

b)

Undantaget förberedande åtgärder och kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 euro per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön.

| b) | Undantaget kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 euro per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön. |
| --- | --- |

b)

Undantaget kringliggande infrastruktur skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer, på grundval av antalet omställda tonkilometer från väg till närsjöfart, järnväg eller inre vattenvägar, till en början vara 1 euro per 500 tonkilometer omställd vägtransport. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön.

| c) | Undantaget förberedande åtgärder, kringliggande infrastruktur och utrustning skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer till en början vara 1 euro per 500 tonkilometer respektive 25 fordonskilometer vägtransport som undviks. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön. |
| --- | --- |

c)

Undantaget förberedande åtgärder, kringliggande infrastruktur och utrustning skall det ekonomiska gemenskapsstöd som kommissionen fastställer till en början vara 1 euro per 500 tonkilometer respektive 25 fordonskilometer vägtransport som undviks. Detta riktvärde kan särskilt justeras i förhållande till förslagets kvalitet eller den erhållna faktiska fördelen för miljön.

| b) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur: inte tillämpliga. |
| --- | --- |

b)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur: inte tillämpliga.

| c) | I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed.

| c) | I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed. |
| --- | --- |

c)

I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklats, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed.

| d) | I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklat, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed. |
| --- | --- |

d)

I enlighet med förfarandet i artikel 10.2 får kommissionen med lämpliga tidsintervall se över hur de faktorer som beräkningen skall grundas på har utvecklat, och om nödvändigt anpassa beloppet för det ekonomiska gemenskapsstödet i enlighet därmed.

| d) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II.

| d) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur, i den mån som de är tillämpliga, fastställs i bilaga II. |
| --- | --- |

d)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur, i den mån som de är tillämpliga, fastställs i bilaga II.

| e) | Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II. |
| --- | --- |

e)

Finansieringsvillkor för kringliggande infrastruktur anges i bilaga II.

| 3. | Stödkontraktets form och varaktighet |
| --- | --- |

3.

Stödkontraktets form och varaktighet

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en katalysatoråtgärd skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikomställningsåtgärd skall delas ut på grundval av stödkontrakt. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 38 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en trafikundvikande åtgärd skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet till en åtgärd för gemensamt lärande skall delas ut på grundval av stödkontrakt, med lämpliga bestämmelser om ledning och tillsyn. Kontraktet skall som regel ha en längsta löptid på 26 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 38 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 62 månader.

Det ekonomiska gemenskapsstödet får inte förnyas efter den föreskrivna maximiperioden på 26 månader.

| 4. | Lägsta kontraktsvärde |
| --- | --- |

4.

Lägsta kontraktsvärde

Lägsta vägledande stödbelopp för en katalysatoråtgärd skall vara 2 000 000 euro.

Lägsta vägledande stödbelopp för en åtgärd rörande höghastighetsleder till sjöss skall motsvara 1,25 miljarder tonkilometer eller dess volymekvivalent för genomförd trafikomställning eller, i förhållande till det vägledande beloppet för ekonomiskt stöd i euro, 2 500 000 euro.

Lägsta vägledande stödbelopp för en trafikomställningsåtgärd skall motsvara 250 miljoner tonkilometer eller dess volymekvivalent för genomförd trafikomställning eller, i förhållande till det vägledande beloppet för ekonomiskt stöd i euro, 500 000 euro.

Lägsta vägledande stödbelopp för en trafikundvikande åtgärd skall motsvara 500 miljoner tonkilometer eller 25 miljoner fordonskilometer godstransport som undviks eller, i förhållande till det vägledande beloppet för ekonomiskt stöd i euro, 1 000 000 euro.

Lägsta vägledande stödbelopp för en åtgärd för gemensamt lärande skall vara 250 000 euro.

| 5. | Spridning |
| --- | --- |

5.

Spridning

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

Inga spridningsåtgärder föreskrivs för trafikomställningsåtgärder.

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

Åtgärdens resultat och metoder skall spridas och utbyte av bästa metoder främjas i enlighet med en i förväg uppgjord spridningsplan i syfte att bidra till att förordningens mål uppnås.

BILAGA II

FINANSIERINGSVILLKOR FÖR KRINGLIGGANDE INFRASTRUKTUR I ENLIGHET MED ARTIKEL 2 H OCH ARTIKEL 5.2

| 1. | Kringliggande infrastruktur skall vara stödberättigande enligt programmet om följande villkor är uppfyllda:






  a) | Åtgärden förutsätter infrastrukturarbeten för genomförandet vid en lämplig tidpunkt av en transporttjänst som överför godstrafik från eller undviker godstrafik på väg. |
| --- | --- | --- |

1.

Kringliggande infrastruktur skall vara stödberättigande enligt programmet om följande villkor är uppfyllda:

a)

Åtgärden förutsätter infrastrukturarbeten för genomförandet vid en lämplig tidpunkt av en transporttjänst som överför godstrafik från eller undviker godstrafik på väg.

| b) | Infrastrukturarbetena skall vara fullbordade senast 24 månader efter det att åtgärden inleddes. |
| --- | --- |

b)

Infrastrukturarbetena skall vara fullbordade senast 24 månader efter det att åtgärden inleddes.

| c) | Transporttjänsten eller trafikundvikandet skall börja inom tre månader från det att infrastrukturarbetet är fullbordat. I fråga om trafikundvikande åtgärder skall också det sammanlagda avtalade trafikundvikandet uppnås under stödkontraktets giltighetstid. |
| --- | --- |

c)

Transporttjänsten eller trafikundvikandet skall börja inom tre månader från det att infrastrukturarbetet är fullbordat. I fråga om trafikundvikande åtgärder skall också det sammanlagda avtalade trafikundvikandet uppnås under stödkontraktets giltighetstid.

| d) | Gemenskapslagstiftningen måste iakttas, i synnerhet miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

d)

Gemenskapslagstiftningen måste iakttas, i synnerhet miljölagstiftningen.

| 2. | Längsta löptid för kontrakt för de åtgärder som avses i artikel 5 får förlängas med den tid som är nödvändig för att infrastrukturarbetena skall kunna fullbordas. Ett kontrakts löptid får dock aldrig överstiga 74 månader. |
| --- | --- |

2.

Längsta löptid för kontrakt för de åtgärder som avses i artikel 5 får förlängas med den tid som är nödvändig för att infrastrukturarbetena skall kunna fullbordas. Ett kontrakts löptid får dock aldrig överstiga 74 månader.

| 3. | Om finansiering för infrastruktur har begärts inom ramen för programmet är finansiering från andra gemenskapsprogram, särskilt enligt beslut nr 1692/96/EG, för samma infrastruktur utesluten. |
| --- | --- |

3.

Om finansiering för infrastruktur har begärts inom ramen för programmet är finansiering från andra gemenskapsprogram, särskilt enligt beslut nr 1692/96/EG, för samma infrastruktur utesluten.

P6_TA(2006)0212

Förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati (KOM(2004)0775 – C6-0223/2004 – 2004/0270B(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0775) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0775) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0223/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artikel 152.4 b i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0223/2004),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0161/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0161/2006),

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0270B

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 om fastställande av bestämmelser för förebyggande, kontroll och utrotning av vissa typer av transmissibel spongiform encefalopati

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 152.4 b,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1)

efter att ha hört Regionkommittén

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (3) avses utgöra en enda rättslig ram för transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inom gemenskapen. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 999/2001 (3) avses utgöra en enda rättslig ram för transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inom gemenskapen.

| (2) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 932/2005 av den 8 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (4) förlängdes giltighetstiden för de övergångsbestämmelser som föreskrivs i förordning (EG) nr 999/2001 till senast den 1 juli 2007. |
| --- | --- |

(2)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 932/2005 av den 8 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 vad gäller förlängning av perioden för övergångsbestämmelser (4) förlängdes giltighetstiden för de övergångsbestämmelser som föreskrivs i förordning (EG) nr 999/2001 till senast den 1 juli 2007.

| (3) | Vid plenarmötet med Internationella byrån för epizootiska sjukdomar i maj 2003 antogs en resolution om att förenkla nuvarande internationella kriterier för klassificering av länder när det gäller risken för bovin spongiform encefalopati (BSE). Ett förslag antogs vid plenarmötet i maj 2005. Artiklarna i förordning (EG) nr 999/2001 bör anpassas för att återspegla det nya internationellt överenskomna kategoriseringssystemet. |
| --- | --- |

(3)

Vid plenarmötet med Internationella byrån för epizootiska sjukdomar i maj 2003 antogs en resolution om att förenkla nuvarande internationella kriterier för klassificering av länder när det gäller risken för bovin spongiform encefalopati (BSE). Ett förslag antogs vid plenarmötet i maj 2005. Artiklarna i förordning (EG) nr 999/2001 bör anpassas för att återspegla det nya internationellt överenskomna kategoriseringssystemet.

| (4) | Utvecklingen när det gäller provtagning och analys kommer att kräva omfattande ändringar av bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001. Det är därför nödvändigt att göra vissa tekniska ändringar av den nuvarande definitionen av ”snabbtest ”i förordning (EG) nr 999/2001 för att i ett senare skede underlätta ändring av strukturen i denna bilaga. |
| --- | --- |

(4)

Utvecklingen när det gäller provtagning och analys kommer att kräva omfattande ändringar av bilaga X till förordning (EG) nr 999/2001. Det är därför nödvändigt att göra vissa tekniska ändringar av den nuvarande definitionen av ”snabbtest ”i förordning (EG) nr 999/2001 för att i ett senare skede underlätta ändring av strukturen i denna bilaga.

| (5) | För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen är det lämpligt att klargöra att den definition av ”maskinurbenat kött ”som föreskrivs i annan gemenskapslagstiftning om livsmedelssäkerhet bör vara tillämplig i förordning (EG) nr 999/2001 i samband med åtgärder för utrotning av TSE. |
| --- | --- |

(5)

För att uppnå tydlighet i gemenskapslagstiftningen är det lämpligt att klargöra att den definition av ”maskinurbenat kött ”som föreskrivs i annan gemenskapslagstiftning om livsmedelssäkerhet bör vara tillämplig i förordning (EG) nr 999/2001 i samband med åtgärder för utrotning av TSE.

| (6) | Genom förordning (EG) nr 999/2001 upprättas ett övervakningsprogram för BSE och scrapie. Vetenskapliga styrkommittén rekommenderade i sitt yttrande av den 6-7 mars 2003 införandet av ett övervakningsprogram för TSE hos hjortdjur. Det övervakningssystem som föreslås i förordningen i fråga bör därför utvidgas till andra former av TSE med möjlighet att anta ytterligare åtgärder för att i ett senare skede genomföra detta system. |
| --- | --- |

(6)

Genom förordning (EG) nr 999/2001 upprättas ett övervakningsprogram för BSE och scrapie. Vetenskapliga styrkommittén rekommenderade i sitt yttrande av den 6-7 mars 2003 införandet av ett övervakningsprogram för TSE hos hjortdjur. Det övervakningssystem som föreslås i förordningen i fråga bör därför utvidgas till andra former av TSE med möjlighet att anta ytterligare åtgärder för att i ett senare skede genomföra detta system.

| (7) | Ett harmoniserat avelsprogram för resistens mot TSE hos får har inrättats som en övergångsåtgärd genom kommissionens beslut 2003/100/EG av den 13 februari 2003 om fastställande av minimikrav för inrättandet av avelsprogram för resistens mot transmissibel spongiform encefalopati hos får (5). Förordning (EG) nr 999/2001 bör ändras för att lägga en permanent rättslig grund för detta program samt ge möjlighet att ändra sådana program för att beakta utvärderade vetenskapliga resultat och konsekvenserna i stort av deras genomförande. |
| --- | --- |

(7)

Ett harmoniserat avelsprogram för resistens mot TSE hos får har inrättats som en övergångsåtgärd genom kommissionens beslut 2003/100/EG av den 13 februari 2003 om fastställande av minimikrav för inrättandet av avelsprogram för resistens mot transmissibel spongiform encefalopati hos får (5). Förordning (EG) nr 999/2001 bör ändras för att lägga en permanent rättslig grund för detta program samt ge möjlighet att ändra sådana program för att beakta utvärderade vetenskapliga resultat och konsekvenserna i stort av deras genomförande.

| (8) | Genom förordning (EG) nr 999/2001 förbjuds utfodring av vissa djur med vissa bearbetade animaliska proteiner, med möjlighet till undantag. Utvecklingen när det gäller förbud mot utfodring av djur kan kräva att ändringar görs i bilaga IV till förordningen i fråga. Det är nödvändigt att göra vissa tekniska ändringar av den nuvarande lydelsen i motsvarande artikel för att i ett senare skede underlätta ändring av strukturen i denna bilaga. |
| --- | --- |

(8)

Genom förordning (EG) nr 999/2001 förbjuds utfodring av vissa djur med vissa bearbetade animaliska proteiner, med möjlighet till undantag. Utvecklingen när det gäller förbud mot utfodring av djur kan kräva att ändringar görs i bilaga IV till förordningen i fråga. Det är nödvändigt att göra vissa tekniska ändringar av den nuvarande lydelsen i motsvarande artikel för att i ett senare skede underlätta ändring av strukturen i denna bilaga.

| (9) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (6) införs bestämmelser för bortskaffandet av specificerat riskmaterial och djur smittade av TSE. Bestämmelser om transitering genom gemenskapen av produkter av animaliskt ursprung har nu antagits. Med tanke på konsekvensen i gemenskapslagstiftningen bör nu gällande bestämmelser i förordning (EG) nr 999/2001 om bortskaffande av sådant material och sådana djur ersättas av en hänvisning till förordning (EG) nr 1774/2002 och hänvisningen till transiteringsbestämmelserna i förordning (EG) nr 999/2001 bör upphävas. |
| --- | --- |

(9)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (6) införs bestämmelser för bortskaffandet av specificerat riskmaterial och djur smittade av TSE. Bestämmelser om transitering genom gemenskapen av produkter av animaliskt ursprung har nu antagits. Med tanke på konsekvensen i gemenskapslagstiftningen bör nu gällande bestämmelser i förordning (EG) nr 999/2001 om bortskaffande av sådant material och sådana djur ersättas av en hänvisning till förordning (EG) nr 1774/2002 och hänvisningen till transiteringsbestämmelserna i förordning (EG) nr 999/2001 bör upphävas.

| (10) | Utvecklingen när det gäller specificerat riskmaterial kommer också att kräva omfattande ändringar av bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001. Det är nödvändigt att göra vissa tekniska ändringar av lydelsen i motsvarande bestämmelser i förordningen i fråga för att i ett senare skede underlätta ändring av strukturen i denna bilaga. |
| --- | --- |

(10)

Utvecklingen när det gäller specificerat riskmaterial kommer också att kräva omfattande ändringar av bilaga V till förordning (EG) nr 999/2001. Det är nödvändigt att göra vissa tekniska ändringar av lydelsen i motsvarande bestämmelser i förordningen i fråga för att i ett senare skede underlätta ändring av strukturen i denna bilaga.

| (11) | Även om bedövning genom injicering av gas i hjärnskålen är förbjuden inom gemenskapen kan injicering av gas även ske efter bedövning. Det krävs därför att de relevanta bestämmelserna om slaktmetoder i förordning (EG) nr 999/2001 ändras så att injicering av gas i hjärnskålen efter bedövning förbjuds. |
| --- | --- |

(11)

Även om bedövning genom injicering av gas i hjärnskålen är förbjuden inom gemenskapen kan injicering av gas även ske efter bedövning. Det krävs därför att de relevanta bestämmelserna om slaktmetoder i förordning (EG) nr 999/2001 ändras så att injicering av gas i hjärnskålen efter bedövning förbjuds.

| (12) | Genom kommissionens förordning (EG) nr 1915/2003 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 (7) införs nya bestämmelser om utrotning av scrapie hos får och getter. Det är därför nödvändigt att förbjuda förflyttning av får och getter från anläggningar där scrapie officiellt misstänks. |
| --- | --- |

(12)

Genom kommissionens förordning (EG) nr 1915/2003 om ändring av förordning (EG) nr 999/2001 (7) införs nya bestämmelser om utrotning av scrapie hos får och getter. Det är därför nödvändigt att förbjuda förflyttning av får och getter från anläggningar där scrapie officiellt misstänks.

| (13) | Med stöd av nya vetenskapliga rön bör det genom förordning (EG) nr 999/2001 bli möjligt att till andra arter utvidga räckvidden av de bestämmelser som gäller avyttring och export av nötkreatur, får och getter samt deras sperma, embryon och ägg. |
| --- | --- |

(13)

Med stöd av nya vetenskapliga rön bör det genom förordning (EG) nr 999/2001 bli möjligt att till andra arter utvidga räckvidden av de bestämmelser som gäller avyttring och export av nötkreatur, får och getter samt deras sperma, embryon och ägg.

| (14) | Av vetenskapliga styrkommitténs yttrande av den 26 juni 1998 framgår att vissa restriktioner när det gäller ursprunget till råmaterial vid framställning av dikalciumfosfat bör iakttas. Dikalciumfosfat bör därför avföras från förteckningen över de produkter som inte är föremål för restriktioner vid avyttringen enligt förordning (EG) nr 999/2001. Avsaknaden av restriktioner i fråga om mjölk och mjölkprodukter bör förtydligas. |
| --- | --- |

(14)

Av vetenskapliga styrkommitténs yttrande av den 26 juni 1998 framgår att vissa restriktioner när det gäller ursprunget till råmaterial vid framställning av dikalciumfosfat bör iakttas. Dikalciumfosfat bör därför avföras från förteckningen över de produkter som inte är föremål för restriktioner vid avyttringen enligt förordning (EG) nr 999/2001. Avsaknaden av restriktioner i fråga om mjölk och mjölkprodukter bör förtydligas.

| (15) | Med stöd av nya vetenskapliga rön och riskklassificering, och utan hinder av möjligheten att anta säkerhetsbestämmelser, bör det genom förordning (EG) nr 999/2001 bli möjligt att i enlighet med kommittéförfarandet anta mer specifika krav för avyttring och export av produkter av animaliskt ursprung som härrör från medlemsstater eller tredjeländer med kontrollerad eller ej fastställd TSE-risk. |
| --- | --- |

(15)

Med stöd av nya vetenskapliga rön och riskklassificering, och utan hinder av möjligheten att anta säkerhetsbestämmelser, bör det genom förordning (EG) nr 999/2001 bli möjligt att i enlighet med kommittéförfarandet anta mer specifika krav för avyttring och export av produkter av animaliskt ursprung som härrör från medlemsstater eller tredjeländer med kontrollerad eller ej fastställd TSE-risk.

| (16) | Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet därmed. |
| --- | --- |

(16)

Förordning (EG) nr 999/2001 bör därför ändras i enlighet därmed.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 999/2001 skall ändras på följande sätt:

| 1. | Följande skäl skall införas:






  ”(8a) | Utfodring av icke-idisslare med vissa bearbetade animaliska proteiner från icke-idisslare bör tillåtas, samtidigt som hänsyn tas till förbudet mot återanvändning inom arten i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (8), och till kontrollaspekterna, särskilt med anknytning till differentieringen av bearbetade animaliska proteiner, som är specifika för vissa arter i enlighet med det meddelande om TSE-färdplanen, som kommissionen antog den 15 juli 2005. |
| --- | --- | --- |

1.

Följande skäl skall införas:

”(8a)

Utfodring av icke-idisslare med vissa bearbetade animaliska proteiner från icke-idisslare bör tillåtas, samtidigt som hänsyn tas till förbudet mot återanvändning inom arten i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002 om hälsobestämmelser för animaliska biprodukter som inte är avsedda att användas som livsmedel (8), och till kontrollaspekterna, särskilt med anknytning till differentieringen av bearbetade animaliska proteiner, som är specifika för vissa arter i enlighet med det meddelande om TSE-färdplanen, som kommissionen antog den 15 juli 2005.

(8)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 208/2006 (EUT L 36, 8.2.2006, s. 25).”."

| 2. | Följande skäl skall införas:






  ”(11a) | I sin resolution av den 28 oktober 2004 (9) uttryckte Europaparlamentet farhågor för att idisslare utfodras med animaliska proteiner eftersom sådana inte ingår i de vuxna kreaturens naturliga foder. I efterdyningarna av BSE-krisen och mul- och klövsjukekrisen har det blivit alltmer accepterat att det bästa sättet att garantera människors och djurs hälsa är att hålla och utfodra djuren på ett sätt som tar hänsyn till varje djurarts särdrag. I enlighet med försiktighetsprincipen och i linje med idisslarnas naturliga foderstat och levnadsvillkor är det därför nödvändigt att behålla förbudet mot utfodring med animaliska proteiner till idisslare i former som normalt inte utgör del av deras naturliga foderstat. |
| --- | --- | --- |

2.

Följande skäl skall införas:

”(11a)

I sin resolution av den 28 oktober 2004 (9) uttryckte Europaparlamentet farhågor för att idisslare utfodras med animaliska proteiner eftersom sådana inte ingår i de vuxna kreaturens naturliga foder. I efterdyningarna av BSE-krisen och mul- och klövsjukekrisen har det blivit alltmer accepterat att det bästa sättet att garantera människors och djurs hälsa är att hålla och utfodra djuren på ett sätt som tar hänsyn till varje djurarts särdrag. I enlighet med försiktighetsprincipen och i linje med idisslarnas naturliga foderstat och levnadsvillkor är det därför nödvändigt att behålla förbudet mot utfodring med animaliska proteiner till idisslare i former som normalt inte utgör del av deras naturliga foderstat.

| (11b) | Maskinurbenat kött erhålls genom att kött avlägsnas från ben på ett sådant sätt att muskelfiberstrukturen förstörs eller ändras. Det kan innehålla delar av ben och periostet (benhinnan). Maskinurbenat kött kan alltså inte jämföras med vanligt kött. Följaktligen bör dess användning som livsmedel ses över. |
| --- | --- |

(11b)

Maskinurbenat kött erhålls genom att kött avlägsnas från ben på ett sådant sätt att muskelfiberstrukturen förstörs eller ändras. Det kan innehålla delar av ben och periostet (benhinnan). Maskinurbenat kött kan alltså inte jämföras med vanligt kött. Följaktligen bör dess användning som livsmedel ses över.

(9)  EUT C 174 E, 14.7.2005, s. 178.”."

| 3. | Artikel 3.1 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt l skall ersättas med följande:






  ”l) | snabbtest: de screeningmetoder som förtecknas i bilaga X och som ger ett resultat inom 24 timmar,” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikel 3.1 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt l skall ersättas med följande:

”l)

snabbtest: de screeningmetoder som förtecknas i bilaga X och som ger ett resultat inom 24 timmar,”

| b) | Följande punkter skall läggas till:






  ”n) | maskinurbenat kött eller ’MSM’: produkt som framställs genom att kött avlägsnas från köttben efter urbening med mekaniska metoder som medför att muskelfiberstrukturen försvinner eller förändras. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter skall läggas till:

”n)

maskinurbenat kött eller ’MSM’: produkt som framställs genom att kött avlägsnas från köttben efter urbening med mekaniska metoder som medför att muskelfiberstrukturen försvinner eller förändras.

| o) | passiv övervakning: rapportering av alla djur som misstänks ha infekterats av TSE och, där TSE inte kan uteslutas med hjälp av kliniska undersökningar, laboratorietestning av sådana djur. |
| --- | --- |

o)

passiv övervakning: rapportering av alla djur som misstänks ha infekterats av TSE och, där TSE inte kan uteslutas med hjälp av kliniska undersökningar, laboratorietestning av sådana djur.

| p) | aktiv övervakning: testning av djur som inte anmälts som djur som misstänks vara TSE-smittade, såsom djur som nödslaktats, djur med kliniska symtom vid inspektion ante mortem, självdöda djur, friska slaktade djur och djur som gallrats ut i samband med ett TSE-fall, särskilt i syfte att bestämma utvecklingen och förekomsten av TSE i ett land eller i en region i landet.” |
| --- | --- |

p)

aktiv övervakning: testning av djur som inte anmälts som djur som misstänks vara TSE-smittade, såsom djur som nödslaktats, djur med kliniska symtom vid inspektion ante mortem, självdöda djur, friska slaktade djur och djur som gallrats ut i samband med ett TSE-fall, särskilt i syfte att bestämma utvecklingen och förekomsten av TSE i ett land eller i en region i landet.”

| 4. | Artikel 5 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   BSE-statusen i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa (nedan kallade ’länder eller regioner’) skall bestämmas genom klassificering i en av följande tre kategorier:






  — | Försumbar BSE-risk i enlighet med definitionen i bilaga II. |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artikel 5 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   BSE-statusen i medlemsstaterna eller tredjeländer eller regioner i dessa (nedan kallade ’länder eller regioner’) skall bestämmas genom klassificering i en av följande tre kategorier:

—

Försumbar BSE-risk i enlighet med definitionen i bilaga II.

| — | Kontrollerad BSE-risk i enlighet med definitionen i bilaga II. |
| --- | --- |

—

Kontrollerad BSE-risk i enlighet med definitionen i bilaga II.

| — | Ej fastställd BSE-risk i enlighet med definitionen i bilaga II. |
| --- | --- |

—

Ej fastställd BSE-risk i enlighet med definitionen i bilaga II.

BSE-statusen i länder eller regioner får fastställas endast på grundval av de kriterier som anges i kapitel A i bilaga II. Dessa kriterier skall omfatta resultatet av en riskanalys som grundar sig på samtliga potentiella faktorer för uppkomsten av bovin spongiform encefalopati i enlighet med kapitel B i bilaga II, och deras utveckling med tiden, liksom omfattande aktiva och passiva övervakningsåtgärder med beaktande av landets eller regionens riskkategori.

Medlemsstater samt de tredjeländer som önskar finnas kvar i förteckningen över tredjeländer vars export till gemenskapen av levande djur eller av de produkter som denna förordning omfattar är godkänd skall lämna en ansökan till kommissionen om att deras BSE-status skall fastställas, åtföljd av relevant information om kriterierna som anges i kapitel A i bilaga II och om de potentiella riskfaktorer som anges i kapitel B i bilaga II samt deras utveckling med tiden.”

| b) | Punkt 4 skall ersättas med följande:
  ”4.   De medlemsstater och tredjeländer som inte lämnat någon ansökan i enlighet med tredje stycket i punkt 1 skall, när det gäller avsändande från deras territorier av levande djur och produkter av animaliskt ursprung, uppfylla de importkrav som tillämpas på länder med en ej fastställd BSE-risk, till dess att de lämnat en sådan ansökan och ett slutgiltigt beslut fattats om deras BSE-status.”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 4 skall ersättas med följande:

”4.   De medlemsstater och tredjeländer som inte lämnat någon ansökan i enlighet med tredje stycket i punkt 1 skall, när det gäller avsändande från deras territorier av levande djur och produkter av animaliskt ursprung, uppfylla de importkrav som tillämpas på länder med en ej fastställd BSE-risk, till dess att de lämnat en sådan ansökan och ett slutgiltigt beslut fattats om deras BSE-status.”.

| 5. | Artikel 6 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Varje medlemsstat skall genomföra ett årligt övervakningsprogram för TSE grundat på aktiv och passiv övervakning i enlighet med bilaga III. Ett screeningförfarande med snabbtest skall ingå om sådana test finns att tillgå för djurarten i fråga.
  Snabbtest skall för detta ändamål godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 och förtecknas i bilaga X.” |
| --- | --- | --- |

5.

Artikel 6 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Varje medlemsstat skall genomföra ett årligt övervakningsprogram för TSE grundat på aktiv och passiv övervakning i enlighet med bilaga III. Ett screeningförfarande med snabbtest skall ingå om sådana test finns att tillgå för djurarten i fråga.

Snabbtest skall för detta ändamål godkännas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 och förtecknas i bilaga X.”

| b) | Följande punkter skall införas:
  ”1a.   Det årliga övervakningsprogram som avses i punkt 1 skall åtminstone omfatta följande delpopulationer:






  a) | Samtliga nötkreatur äldre än 24 månader som sänts till nödslakt eller med anmärkningar vid inspektion ante mortem. |
| --- | --- | --- |

b)

Följande punkter skall införas:

”1a.   Det årliga övervakningsprogram som avses i punkt 1 skall åtminstone omfatta följande delpopulationer:

a)

Samtliga nötkreatur äldre än 24 månader som sänts till nödslakt eller med anmärkningar vid inspektion ante mortem.

| b) | Samtliga nötkreatur äldre än 30 månader som har slaktats på normalt sätt för att användas som livsmedel. |
| --- | --- |

b)

Samtliga nötkreatur äldre än 30 månader som har slaktats på normalt sätt för att användas som livsmedel.

| c) | Samtliga nötkreatur äldre än 24 månader som inte slaktats för att användas som livsmedel, som har dött eller avlivats på gården, under transport eller på ett slakteri (självdöda djur). |
| --- | --- |

c)

Samtliga nötkreatur äldre än 24 månader som inte slaktats för att användas som livsmedel, som har dött eller avlivats på gården, under transport eller på ett slakteri (självdöda djur).

Medlemsstaterna får besluta om undantag från bestämmelsen i led c i avlägset belägna områden med låg djurtäthet, där ingen insamling av döda djur organiseras. De medlemsstater som utnyttjar denna möjlighet skall informera kommissionen om detta och översända en förteckning över de berörda områdena åtföljd av en motivering till undantaget. Undantaget får omfatta högst 10 procent av nötkreaturspopulationen i en medlemsstat.

1b.   Efter samråd med den relevanta vetenskapliga kommittén får den ålder som anges i punkt 1a a och 1a c anpassas till den vetenskapliga utvecklingen i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.

På begäran av en medlemsstat som kan visa att den epidemiologiska situationen i landet har förbättrats, på grundval av vissa kriterier som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2, får de årliga övervakningsprogrammen för just den medlemsstaten ses över.

Den berörda medlemsstaten skall styrka sin förmåga att bedöma hur effektiva de åtgärder som införts är och säkerställa skydd av människors och djurs hälsa grundat på en omfattande riskanalys. Medlemsstaten skall i synnerhet påvisa

| a) | en tydligt minskande eller kontinuerligt låg förekomst av BSE, på grundval av aktuella testresultat, |
| --- | --- |

a)

en tydligt minskande eller kontinuerligt låg förekomst av BSE, på grundval av aktuella testresultat,

| b) | att den under åtminstone sex år har genomfört och verkställt ett fullständigt program för BSE-testning (gemenskapens lagstiftning om spårbarhet och identifiering av levande djur och om övervakning av BSE), |
| --- | --- |

b)

att den under åtminstone sex år har genomfört och verkställt ett fullständigt program för BSE-testning (gemenskapens lagstiftning om spårbarhet och identifiering av levande djur och om övervakning av BSE),

| c) | att den under minst sex år har genomfört och verkställt gemenskapens lagstiftning om totalt foderförbud för produktionsdjur.”. |
| --- | --- |

c)

att den under minst sex år har genomfört och verkställt gemenskapens lagstiftning om totalt foderförbud för produktionsdjur.”.

| c) | Följande punkt skall läggas till:
  ”5.   Genomförandebestämmelser för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.”. |
| --- | --- |

c)

Följande punkt skall läggas till:

”5.   Genomförandebestämmelser för denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.”.

| 6. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 6a
  Avelsprogram
  1.   Medlemsstaterna får införa avelsprogram för resistens mot TSE i sina fårbesättningar. Dessa program skall omfatta ett regelverk för att fastställa TSE-resistent status för vissa fårflockar och kan utvidgas till att omfatta andra djurarter om de grundar sig på vetenskapliga belägg som bekräftar resistensen mot TSE hos vissa genotyper av dessa arter.
  2.   Särskilda bestämmelser för de program som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
  3.   Medlemsstater som inför avelsprogram skall regelbundet rapportera till kommissionen i syfte att möjliggöra en vetenskaplig utvärdering av programmen, i synnerhet med avseende på deras effekter på förekomsten av TSE, men också på den genetiska mångfalden och variationen samt på bevarandet av gamla eller sällsynta fårraser eller sådana som är väl anpassade till en viss region. De vetenskapliga resultaten och de allmänna konsekvenserna av avelsprogrammen skall utvärderas regelbundet, och dessa program skall vid behov ändras i enlighet därmed.”. |
| --- | --- |

6.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 6a

Avelsprogram

1.   Medlemsstaterna får införa avelsprogram för resistens mot TSE i sina fårbesättningar. Dessa program skall omfatta ett regelverk för att fastställa TSE-resistent status för vissa fårflockar och kan utvidgas till att omfatta andra djurarter om de grundar sig på vetenskapliga belägg som bekräftar resistensen mot TSE hos vissa genotyper av dessa arter.

2.   Särskilda bestämmelser för de program som föreskrivs i punkt 1 i denna artikel skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.

3.   Medlemsstater som inför avelsprogram skall regelbundet rapportera till kommissionen i syfte att möjliggöra en vetenskaplig utvärdering av programmen, i synnerhet med avseende på deras effekter på förekomsten av TSE, men också på den genetiska mångfalden och variationen samt på bevarandet av gamla eller sällsynta fårraser eller sådana som är väl anpassade till en viss region. De vetenskapliga resultaten och de allmänna konsekvenserna av avelsprogrammen skall utvärderas regelbundet, och dessa program skall vid behov ändras i enlighet därmed.”.

| 7. | Artikel 7 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1–4 skall ersättas med följande:
  ”1.   Det skall vara förbjudet att utfodra idisslare med protein som härrör från djur.
  2.   Det förbud som föreskrivs i punkt 1 skall i enlighet med bilaga IV utvidgas till andra djur än idisslare och, när det gäller utfodringen av dessa djur, begränsas till produkter av animaliskt ursprung.
  3.   Punkterna 1 och 2 skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga IV om undantag till förbudet i dessa punkter.
  Kommissionen kan i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 och på grundval av en vetenskaplig bedömning av unga idisslares näringsbehov samt i överensstämmelse med de bestämmelser om genomförandet av denna artikel som antagits med stöd av punkt 5 och efter en bedömning av kontrollaspekterna av detta undantag, tillåta utfodring av unga idisslare med protein som härrör från fisk.
  4.   Medlemsstaterna eller regioner i dessa med en ej fastställd BSE-risk får inte ges tillstånd att exportera eller lagra foder avsett för produktionsdjur vilket innehåller protein som härrör från däggdjur eller foder som är avsett för däggdjur, med undantag för foder som är avsett för hundar, katter och pälsdjur, vilket innehåller bearbetat protein som härrör från däggdjur.
  Tredjeländer eller regioner i dessa med en ej fastställd BSE-risk får inte ges tillstånd att till gemenskapen exportera foder avsett för produktionsdjur vilket innehåller protein som härrör från däggdjur eller foder som är avsett för däggdjur, med undantag för foder som är avsett för hundar, katter och pälsdjur, vilket innehåller bearbetat protein som härrör från däggdjur.
  På begäran av en medlemsstat eller ett tredjeland får ett beslut fattas, i enlighet med förfarandet i artikel 24.2, om att bevilja enskilda undantag från begränsningarna i denna punkt. Varje undantag skall beakta bestämmelserna i punkt 3.”. |
| --- | --- | --- |

7.

Artikel 7 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1–4 skall ersättas med följande:

”1.   Det skall vara förbjudet att utfodra idisslare med protein som härrör från djur.

2.   Det förbud som föreskrivs i punkt 1 skall i enlighet med bilaga IV utvidgas till andra djur än idisslare och, när det gäller utfodringen av dessa djur, begränsas till produkter av animaliskt ursprung.

3.   Punkterna 1 och 2 skall tillämpas utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i bilaga IV om undantag till förbudet i dessa punkter.

Kommissionen kan i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 och på grundval av en vetenskaplig bedömning av unga idisslares näringsbehov samt i överensstämmelse med de bestämmelser om genomförandet av denna artikel som antagits med stöd av punkt 5 och efter en bedömning av kontrollaspekterna av detta undantag, tillåta utfodring av unga idisslare med protein som härrör från fisk.

4.   Medlemsstaterna eller regioner i dessa med en ej fastställd BSE-risk får inte ges tillstånd att exportera eller lagra foder avsett för produktionsdjur vilket innehåller protein som härrör från däggdjur eller foder som är avsett för däggdjur, med undantag för foder som är avsett för hundar, katter och pälsdjur, vilket innehåller bearbetat protein som härrör från däggdjur.

Tredjeländer eller regioner i dessa med en ej fastställd BSE-risk får inte ges tillstånd att till gemenskapen exportera foder avsett för produktionsdjur vilket innehåller protein som härrör från däggdjur eller foder som är avsett för däggdjur, med undantag för foder som är avsett för hundar, katter och pälsdjur, vilket innehåller bearbetat protein som härrör från däggdjur.

På begäran av en medlemsstat eller ett tredjeland får ett beslut fattas, i enlighet med förfarandet i artikel 24.2, om att bevilja enskilda undantag från begränsningarna i denna punkt. Varje undantag skall beakta bestämmelserna i punkt 3.”.

| b) | Följande punkt skall införas:
  ”4a.   På grundval av en gynnsam riskbedömning, där åtminstone mängden och den eventuella källan till kontamineringen och slutdestinationen för sändningen beaktas, får ett beslut fattas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 om att införa en toleransnivå för obetydliga mängder animaliska proteiner i foder på grund av oavsiktlig och tekniskt oundviklig kontaminering.”. |
| --- | --- |

b)

Följande punkt skall införas:

”4a.   På grundval av en gynnsam riskbedömning, där åtminstone mängden och den eventuella källan till kontamineringen och slutdestinationen för sändningen beaktas, får ett beslut fattas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 om att införa en toleransnivå för obetydliga mängder animaliska proteiner i foder på grund av oavsiktlig och tekniskt oundviklig kontaminering.”.

| c) | Punkt 5 skall ersättas med följande:
  ”5.   Bestämmelser om genomförandet av denna artikel, särskilt bestämmelser om förebyggande av korskontaminering och om de insamlings- och analysmetoder som krävs för att kontrollera efterlevnaden av denna artikel, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Dessa bestämmelser skall grunda sig på en rapport från kommissionen om källan till, bearbetning och kontroll av samt spårbarhet hos foder av animaliskt ursprung.”. |
| --- | --- |

c)

Punkt 5 skall ersättas med följande:

”5.   Bestämmelser om genomförandet av denna artikel, särskilt bestämmelser om förebyggande av korskontaminering och om de insamlings- och analysmetoder som krävs för att kontrollera efterlevnaden av denna artikel, skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Dessa bestämmelser skall grunda sig på en rapport från kommissionen om källan till, bearbetning och kontroll av samt spårbarhet hos foder av animaliskt ursprung.”.

| 8) | Artikel 8, punkterna 1-5, skall ersättas med följande:
  ”1.   Det specificerade riskmaterialet skall avlägsnas och bortskaffas i enlighet med bilaga V till denna förordning och med förordning (EG) nr 1774/2002. Det får inte importeras till gemenskapen. Förteckningen över specificerat riskmaterial som avses i bilaga V skall omfatta åtminstone hjärna, ryggmärg, ögon och tonsiller hos nötkreatur äldre än 12 månader och ryggkotpelare hos nötkreatur över en ålder som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Med beaktande av de olika riskkategorier som fastställs i artikel 5.1 första stycket och kraven i artikel 6.1a och 6.1b b skall förteckningen över specificerat riskmaterial i bilaga V ändras i enlighet därmed.
  2.   Punkt 1 i denna artikel skall inte tillämpas på vävnader från djur som undergått ett alternativt test som godkänts för detta särskilda ändamål i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 förutsatt att detta test förtecknats i bilaga X, att det tillämpas under de villkor som föreskrivs i bilaga V och att testresultaten är negativa.
  De medlemsstater som godkänner användningen av ett alternativt test enligt denna punkt skall underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta.
  3.   I medlemsstater, eller regioner inom dessa, med en kontrollerad eller ej fastställd BSE-risk får laceration, efter bedövning, av vävnad från centrala nervsystemet med hjälp av ett avlångt, stavformigt instrument som införs i hjärnskålen, eller med hjälp av injicering av gas i hjärnskålen i samband med bedövning, inte utföras på nötkreatur, får eller getter vars kött är avsett som livsmedel eller foder.
  4.   De uppgifter om ålder som anges i bilaga V får justeras. Sådana justeringar skall grunda sig på de senaste belagda vetenskapliga rönen om den statistiska sannolikheten för förekomst av TSE i de relevanta åldersgrupperna i gemenskapens populationer av nötkreatur, får och getter.
  5.   I särskilda fall får undantag från punkterna 1-4 i denna artikel antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 med hänsyn till den tidpunkt när det förbud mot utfodring som föreskrivs i artikel 7.1 faktiskt träder i kraft eller, när det gäller ett tredjeland eller en region i detta land med en kontrollerad risk för BSE, den tidpunkt när förbudet mot däggdjursprotein i foder för idisslare faktiskt träder i kraft, i syfte att begränsa de enskilda kraven att avlägsna och destruera specificerat riskmaterial till de djur som fötts före detta datum i dessa länder eller regioner.”. |
| --- | --- |

8)

Artikel 8, punkterna 1-5, skall ersättas med följande:

”1.   Det specificerade riskmaterialet skall avlägsnas och bortskaffas i enlighet med bilaga V till denna förordning och med förordning (EG) nr 1774/2002. Det får inte importeras till gemenskapen. Förteckningen över specificerat riskmaterial som avses i bilaga V skall omfatta åtminstone hjärna, ryggmärg, ögon och tonsiller hos nötkreatur äldre än 12 månader och ryggkotpelare hos nötkreatur över en ålder som skall fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2. Med beaktande av de olika riskkategorier som fastställs i artikel 5.1 första stycket och kraven i artikel 6.1a och 6.1b b skall förteckningen över specificerat riskmaterial i bilaga V ändras i enlighet därmed.

2.   Punkt 1 i denna artikel skall inte tillämpas på vävnader från djur som undergått ett alternativt test som godkänts för detta särskilda ändamål i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 förutsatt att detta test förtecknats i bilaga X, att det tillämpas under de villkor som föreskrivs i bilaga V och att testresultaten är negativa.

De medlemsstater som godkänner användningen av ett alternativt test enligt denna punkt skall underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om detta.

3.   I medlemsstater, eller regioner inom dessa, med en kontrollerad eller ej fastställd BSE-risk får laceration, efter bedövning, av vävnad från centrala nervsystemet med hjälp av ett avlångt, stavformigt instrument som införs i hjärnskålen, eller med hjälp av injicering av gas i hjärnskålen i samband med bedövning, inte utföras på nötkreatur, får eller getter vars kött är avsett som livsmedel eller foder.

4.   De uppgifter om ålder som anges i bilaga V får justeras. Sådana justeringar skall grunda sig på de senaste belagda vetenskapliga rönen om den statistiska sannolikheten för förekomst av TSE i de relevanta åldersgrupperna i gemenskapens populationer av nötkreatur, får och getter.

5.   I särskilda fall får undantag från punkterna 1-4 i denna artikel antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 med hänsyn till den tidpunkt när det förbud mot utfodring som föreskrivs i artikel 7.1 faktiskt träder i kraft eller, när det gäller ett tredjeland eller en region i detta land med en kontrollerad risk för BSE, den tidpunkt när förbudet mot däggdjursprotein i foder för idisslare faktiskt träder i kraft, i syfte att begränsa de enskilda kraven att avlägsna och destruera specificerat riskmaterial till de djur som fötts före detta datum i dessa länder eller regioner.”.

| 9. | Artikel 9.1 och 9.2 skall ersättas med följande:
  ”1.   De produkter av animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga VI skall framställas med användning av de produktionsprocesser som godkänts i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.
  2.   Ben från nötkreatur, får och getter från länder eller regioner med kontrollerad eller ej fastställd BSE-risk, får inte användas för framställning av maskinurbenat kött MSM. Medlemsstaterna skall före den 1 juli 2008 lägga fram en rapport till kommissionen om användningen av och produktionsmetoden för MSM på deras territorium. Denna rapport skall innehålla ett uttalande om huruvida medlemsstaten avser att fortsätta att producera MSM.
  Kommissionen skall därefter lägga fram ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om behov och användning i framtiden av MSM i gemenskapen, inbegripet informationsstrategin gentemot konsumenterna.”. |
| --- | --- |

9.

Artikel 9.1 och 9.2 skall ersättas med följande:

”1.   De produkter av animaliskt ursprung som förtecknas i bilaga VI skall framställas med användning av de produktionsprocesser som godkänts i enlighet med förfarandet i artikel 24.2.

2.   Ben från nötkreatur, får och getter från länder eller regioner med kontrollerad eller ej fastställd BSE-risk, får inte användas för framställning av maskinurbenat kött MSM. Medlemsstaterna skall före den 1 juli 2008 lägga fram en rapport till kommissionen om användningen av och produktionsmetoden för MSM på deras territorium. Denna rapport skall innehålla ett uttalande om huruvida medlemsstaten avser att fortsätta att producera MSM.

Kommissionen skall därefter lägga fram ett meddelande till Europaparlamentet och rådet om behov och användning i framtiden av MSM i gemenskapen, inbegripet informationsstrategin gentemot konsumenterna.”.

| 10. | Artikel 12 skall ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 skall ersättas med följande:
  ”1.   Alla djur som misstänks vara smittade av TSE skall antingen bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning i avvaktan på att resultaten av en klinisk och epidemiologisk undersökning som genomförts av den behöriga myndigheten blir kända, eller avlivas för att under officiell kontroll undersökas i ett laboratorium.
  Om TSE officiellt misstänks hos ett nötkreatur i en anläggning i en medlemsstat skall alla övriga nötkreatur i denna anläggning bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning i avvaktan på att resultaten av undersökningen blir tillgängliga. Om TSE officiellt misstänks hos ett får eller en get i en anläggning i en medlemsstat skall alla övriga får och getter i denna anläggning bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning i avvaktan på att resultaten av undersökningen blir tillgängliga.
  Om det emellertid finns belägg för att den anläggning där djuret befann sig när TSE misstänktes sannolikt inte är den anläggning där djuret kan ha exponerats för TSE, kan den behöriga myndigheten besluta att endast det djur som misstänkts vara smittat skall bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning.
  Om den behöriga myndigheten anser att det krävs, får den också besluta att andra anläggningar eller endast den anläggning där exponeringen ägde rum skall ställas under officiell övervakning, beroende på tillgängliga epidemiologiska uppgifter.
  En medlemsstat får i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 och genom undantag från den officiella restriktion vad avser förflyttning som föreskrivs i denna punkt undantas från att genomföra sådana restriktioner om den vidtar åtgärder som erbjuder likvärdig säkerhet grundade på en relevant bedömning av de eventuella riskerna för människors och djurs hälsa.”. |
| --- | --- | --- |

10.

Artikel 12 skall ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 skall ersättas med följande:

”1.   Alla djur som misstänks vara smittade av TSE skall antingen bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning i avvaktan på att resultaten av en klinisk och epidemiologisk undersökning som genomförts av den behöriga myndigheten blir kända, eller avlivas för att under officiell kontroll undersökas i ett laboratorium.

Om TSE officiellt misstänks hos ett nötkreatur i en anläggning i en medlemsstat skall alla övriga nötkreatur i denna anläggning bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning i avvaktan på att resultaten av undersökningen blir tillgängliga. Om TSE officiellt misstänks hos ett får eller en get i en anläggning i en medlemsstat skall alla övriga får och getter i denna anläggning bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning i avvaktan på att resultaten av undersökningen blir tillgängliga.

Om det emellertid finns belägg för att den anläggning där djuret befann sig när TSE misstänktes sannolikt inte är den anläggning där djuret kan ha exponerats för TSE, kan den behöriga myndigheten besluta att endast det djur som misstänkts vara smittat skall bli föremål för en officiell restriktion vad avser förflyttning.

Om den behöriga myndigheten anser att det krävs, får den också besluta att andra anläggningar eller endast den anläggning där exponeringen ägde rum skall ställas under officiell övervakning, beroende på tillgängliga epidemiologiska uppgifter.

En medlemsstat får i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 och genom undantag från den officiella restriktion vad avser förflyttning som föreskrivs i denna punkt undantas från att genomföra sådana restriktioner om den vidtar åtgärder som erbjuder likvärdig säkerhet grundade på en relevant bedömning av de eventuella riskerna för människors och djurs hälsa.”.

| b) | Punkt 3 skall ersättas med följande:
  ”3.   Alla delar av det misstänkta djurets kropp skall antingen ställas under officiell övervakning i avvaktan på att en negativ diagnos ställts eller bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002.”. |
| --- | --- |

b)

Punkt 3 skall ersättas med följande:

”3.   Alla delar av det misstänkta djurets kropp skall antingen ställas under officiell övervakning i avvaktan på att en negativ diagnos ställts eller bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002.”.

| 11. | Artikel 13.1 skall ändras på följande sätt:






  a) | led a i första stycket skall ersättas med följande:






  ”a) | Alla delar av djurets kropp skall bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002 med undantag för det material som behålls i samband med registrering i enlighet med kapitel B i bilaga III till denna förordning.” |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Artikel 13.1 skall ändras på följande sätt:

a)

led a i första stycket skall ersättas med följande:

”a)

Alla delar av djurets kropp skall bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002 med undantag för det material som behålls i samband med registrering i enlighet med kapitel B i bilaga III till denna förordning.”

| b) | led c i första stycket skall ersättas med följande:






  ”c) | Alla de riskdjur och animaliska riskprodukter som förtecknas i punkt 2 i bilaga VII till denna förordning, och som identifierats vid den undersökning som avses i led b i denna punkt skall avlivas och bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002.”. |
| --- | --- | --- |

b)

led c i första stycket skall ersättas med följande:

”c)

Alla de riskdjur och animaliska riskprodukter som förtecknas i punkt 2 i bilaga VII till denna förordning, och som identifierats vid den undersökning som avses i led b i denna punkt skall avlivas och bortskaffas i enlighet med förordning (EG) nr 1774/2002.”.

| c) | Följande stycke skall införas efter första stycket:
  ”På begäran av en medlemsstat och på grundval av en gynnsam riskbedömning, där särskild hänsyn tas till denna medlemsstats kontrollåtgärder, får ett beslut fattas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 om att tillåta att nötkreatur som avses i detta stycke används fram till slutet av deras produktiva liv.”. |
| --- | --- |

c)

Följande stycke skall införas efter första stycket:

”På begäran av en medlemsstat och på grundval av en gynnsam riskbedömning, där särskild hänsyn tas till denna medlemsstats kontrollåtgärder, får ett beslut fattas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 om att tillåta att nötkreatur som avses i detta stycke används fram till slutet av deras produktiva liv.”.

| 12. | Artikel 15.3 skall ersättas med följande:
  ”3.   I enlighet med förfarandet i artikel 24.2






  a) | får bestämmelserna i punkterna 1 och 2 utvidgas till att omfatta andra djurarter och |
| --- | --- | --- |

12.

Artikel 15.3 skall ersättas med följande:

”3.   I enlighet med förfarandet i artikel 24.2

a)

får bestämmelserna i punkterna 1 och 2 utvidgas till att omfatta andra djurarter och

| b) | får genomförandebestämmelser för denna artikel antas.”. |
| --- | --- |

b)

får genomförandebestämmelser för denna artikel antas.”.

| 13. | Artikel 16 skall ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 1 skall led b ersättas med följande:






  ”b) | Mjölk och mjölkprodukter, hudar och skinn samt gelatin och kollagen som härrör från hudar och skinn.”. |
| --- | --- | --- | --- |

13.

Artikel 16 skall ändras på följande sätt:

a)

I punkt 1 skall led b ersättas med följande:

”b)

Mjölk och mjölkprodukter, hudar och skinn samt gelatin och kollagen som härrör från hudar och skinn.”.

| b) | Punkterna 2 och 3 skall ersättas med följande:
  ”2.   Produkter av animaliskt ursprung som importerats från ett tredjeland med kontrollerad eller ej fastställd BSE-risk skall härröra från friska nötkreatur, får och getter som inte varit föremål för laceration av centrala nervsystemets vävnad eller injicerats med gas i hjärnskålen såsom avses i artikel 8.3.
  3.   Livsmedel av animaliskt ursprung som innehåller material från nötkreatur från ett land eller en region med en ej fastställd BSE-risk får inte släppas ut på marknaden om de inte härrör från djur som






  a) | är födda åtta år efter den dag då förbudet mot utfodring av idisslare med animaliskt protein från däggdjur började gälla, och |
| --- | --- | --- |

b)

Punkterna 2 och 3 skall ersättas med följande:

”2.   Produkter av animaliskt ursprung som importerats från ett tredjeland med kontrollerad eller ej fastställd BSE-risk skall härröra från friska nötkreatur, får och getter som inte varit föremål för laceration av centrala nervsystemets vävnad eller injicerats med gas i hjärnskålen såsom avses i artikel 8.3.

3.   Livsmedel av animaliskt ursprung som innehåller material från nötkreatur från ett land eller en region med en ej fastställd BSE-risk får inte släppas ut på marknaden om de inte härrör från djur som

a)

är födda åtta år efter den dag då förbudet mot utfodring av idisslare med animaliskt protein från däggdjur började gälla, och

| b) | är födda, har fötts upp och hållits i besättningar som enligt intyg varit BSE-fria i minst sju år. |
| --- | --- |

b)

är födda, har fötts upp och hållits i besättningar som enligt intyg varit BSE-fria i minst sju år.

Livsmedel som härrör från idisslare får dessutom inte skickas från en medlemsstat eller en region i denna med en ej fastställd BSE-risk till en annan medlemsstat eller importeras från ett tredje land med en ej fastställd BSE-risk.

Detta förbud gäller inte sådana animaliska produkter som finns förtecknade i kapitel C i bilaga VIII och som uppfyller kraven i kapitel C i bilaga VIII.

De skall åtföljas av ett djurhälsointyg utfärdat av en officiell veterinär som intygar att de framställts i enlighet med denna förordning.”.

| 14. | I artikel 24 skall punkt 1 ersättas av följande:
  ”1.   Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. När det gäller artikel 6a skall kommissionen emellertid också rådfråga ständiga kommittén för zooteknik.”. |
| --- | --- |

14.

I artikel 24 skall punkt 1 ersättas av följande:

”1.   Kommissionen skall biträdas av ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. När det gäller artikel 6a skall kommissionen emellertid också rådfråga ständiga kommittén för zooteknik.”.

| 15. | Följande artikel skall införas:
  ”Artikel 24a
  De beslut som skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 skall grunda sig på en relevant bedömning av de eventuella riskerna för människors och djurs hälsa och skall med beaktande av befintliga vetenskapliga rön behålla eller, om det finns vetenskapliga skäl för det, öka den nivå på skyddet av människors och djurs hälsa som säkerställs i gemenskapen.”. |
| --- | --- |

15.

Följande artikel skall införas:

”Artikel 24a

De beslut som skall antas i enlighet med förfarandet i artikel 24.2 skall grunda sig på en relevant bedömning av de eventuella riskerna för människors och djurs hälsa och skall med beaktande av befintliga vetenskapliga rön behålla eller, om det finns vetenskapliga skäl för det, öka den nivå på skyddet av människors och djurs hälsa som säkerställs i gemenskapen.”.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EUT C 234, 22.9.2005, s. 26.

1

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 maj 2006 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den ...

2

(3)  EGT L 147, 31.5.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1041/2006 (EUT L 187, 8.7.2006, s. 10).

3

(4)  EUT L 163, 23.6.2005, s. 1.

4

(5)  EUT L 41, 14.2.2003, s. 41.

5

(6)  EGT L 273, 10.10.2002, s. 1. Förordningen senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 208/2006 (EUT L 36, 8.2.2006, s. 25).

6

(7)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 29.

7

P6_TA(2006)0213

Finansiering av europeisk standardisering ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om finansiering av europeisk standardisering (KOM(2005)0377 – C6-0252/2005 – 2005/0157(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0377) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0377) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 95 och 157.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0252/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 95 och 157.3 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0252/2005),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0107/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0107/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att de anslag som anges för perioden efter 2006 i lagstiftningsförslaget är beroende av beslutet om nästa fleråriga finansieringsram. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att de anslag som anges för perioden efter 2006 i lagstiftningsförslaget är beroende av beslutet om nästa fleråriga finansieringsram.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som nästa fleråriga finansieringsram antagits vid behov lägga fram ett förslag till justering av projektets finansiella referensbelopp. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som nästa fleråriga finansieringsram antagits vid behov lägga fram ett förslag till justering av projektets finansiella referensbelopp.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2005)0157

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 17 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut nr .../2006/EG om finansiering av europeisk standardisering

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95 och artikel 157.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande
   (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Den europeiska standardiseringen är en frivillig verksamhet som utförs av och för berörda parter som vill fastställa standarder och andra standardiseringsprodukter för sina egna behov. Dessa standardiseringsprodukter utarbetas av Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telestandarder (ETSI), vilka är organ som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (3), nedan kallade ”europeiska standardiseringsorgan”. |
| --- | --- |

(1)

Den europeiska standardiseringen är en frivillig verksamhet som utförs av och för berörda parter som vill fastställa standarder och andra standardiseringsprodukter för sina egna behov. Dessa standardiseringsprodukter utarbetas av Europeiska standardiseringskommittén (CEN), Europeiska kommittén för elektroteknisk standardisering (Cenelec) och Europeiska institutet för telestandarder (ETSI), vilka är organ som anges i bilaga I till Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (3), nedan kallade ”europeiska standardiseringsorgan”.

| (2) | I direktiv 98/34/EG föreskrivs att kommissionen, efter samråd med den kommitté som inrättades genom det direktivet, kan lämna standardiseringsuppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. I allmänna riktlinjer för samarbete (4), fastställs partnerskapsförbindelser mellan å ena sidan dessa organ, och å andra sidan gemenskapen och Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta), som också stöder den europeiska standardiseringen. |
| --- | --- |

(2)

I direktiv 98/34/EG föreskrivs att kommissionen, efter samråd med den kommitté som inrättades genom det direktivet, kan lämna standardiseringsuppdrag till de europeiska standardiseringsorganen. I allmänna riktlinjer för samarbete (4), fastställs partnerskapsförbindelser mellan å ena sidan dessa organ, och å andra sidan gemenskapen och Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta), som också stöder den europeiska standardiseringen.

| (3) | Det är nödvändigt att gemenskapen bidrar till finansieringen av den europeiska standardiseringen, eftersom den
  på ett ändamålsenligt sätt stöder
  gemenskapens lagstiftning och politik. Den europeiska standardiseringen bidrar dessutom till den inre marknadens funktion och konsolidering, bland annat genom direktiven enligt den s.k. nya metoden när det gäller hälsa, säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd, och till att garantera kompatibilitet till exempel på
  transportområdet. Den
  europeiska standardiseringen
  bidrar
  också
  till att förbättra
  företagens
  konkurrenskraft, bland
  annat genom att den underlättar den fria rörligheten för varor och tjänster, nätens driftskompatibilitet, kommunikationsmedel samt teknisk utveckling och innovation inom sådana områden som informationsteknik. Detta beslut bör därför även omfatta finansiering av europeisk standardiseringsverksamhet inom informations- och teleteknik, som också regleras i rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation (5). |
| --- | --- |

(3)

Det är nödvändigt att gemenskapen bidrar till finansieringen av den europeiska standardiseringen, eftersom den
  på ett ändamålsenligt sätt stöder
  gemenskapens lagstiftning och politik. Den europeiska standardiseringen bidrar dessutom till den inre marknadens funktion och konsolidering, bland annat genom direktiven enligt den s.k. nya metoden när det gäller hälsa, säkerhet, miljöskydd och konsumentskydd, och till att garantera kompatibilitet till exempel på
  transportområdet. Den
  europeiska standardiseringen
  bidrar
  också
  till att förbättra
  företagens
  konkurrenskraft, bland
  annat genom att den underlättar den fria rörligheten för varor och tjänster, nätens driftskompatibilitet, kommunikationsmedel samt teknisk utveckling och innovation inom sådana områden som informationsteknik. Detta beslut bör därför även omfatta finansiering av europeisk standardiseringsverksamhet inom informations- och teleteknik, som också regleras i rådets beslut 87/95/EEG av den 22 december 1986 om standardisering inom området informationsteknologi och telekommunikation (5).

| (4) | Det är nödvändigt att ge en explicit, komplett och detaljerad rättslig grund för gemenskapens finansiering av all europeisk standardiseringsverksamhet som krävs för att genomföra gemenskapens politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

(4)

Det är nödvändigt att ge en explicit, komplett och detaljerad rättslig grund för gemenskapens finansiering av all europeisk standardiseringsverksamhet som krävs för att genomföra gemenskapens politik och lagstiftning.

| (5) | Det är nödvändigt att se till att små och medelstora företag, i synnerhet mindre företag, mikroföretag och hantverksföretag, behärskar tillämpningen av europeiska standarder. Dessa standarder bör följaktligen utarbetas och tillämpas med beaktande av sådana företags särdrag och deras miljö. |
| --- | --- |

(5)

Det är nödvändigt att se till att små och medelstora företag, i synnerhet mindre företag, mikroföretag och hantverksföretag, behärskar tillämpningen av europeiska standarder. Dessa standarder bör följaktligen utarbetas och tillämpas med beaktande av sådana företags särdrag och deras miljö.

| (6) | Gemenskapens finansiering bör syfta till att fastställa standarder eller andra standardiseringsprodukter, att göra det lättare för företagen att använda
  dem genom
  att de översätts till de olika gemenskapsspråken, att öka samstämmigheten i det europeiska systemet för standardisering
  och
  att
  se till att samtliga marknadsaktörer i hela EU får tillgång till de europeiska standarderna på rättvisa och tydliga villkor
  .
  Detta är särskilt viktigt i de fall där användningen av standarder gör det möjligt att efterleva gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapens finansiering bör syfta till att fastställa standarder eller andra standardiseringsprodukter, att göra det lättare för företagen att använda
  dem genom
  att de översätts till de olika gemenskapsspråken, att öka samstämmigheten i det europeiska systemet för standardisering
  och
  att
  se till att samtliga marknadsaktörer i hela EU får tillgång till de europeiska standarderna på rättvisa och tydliga villkor
  .
  Detta är särskilt viktigt i de fall där användningen av standarder gör det möjligt att efterleva gemenskapslagstiftningen.

| (7) | Anslagen till den europeiska standardiseringen bör fastställas varje år av budgetmyndigheten inom ramen för
  en preliminär finansieringsram som fastställs för den period som den gällande

  budgetramen

  omfattar,
  och bli föremål för ett årligt beslut från kommissionen, i vilket beloppen och, i förekommande fall, den högsta andelen samfinansiering per typ av verksamhet anges. |
| --- | --- |

(7)

Anslagen till den europeiska standardiseringen bör fastställas varje år av budgetmyndigheten inom ramen för
  en preliminär finansieringsram som fastställs för den period som den gällande

  budgetramen

  omfattar,
  och bli föremål för ett årligt beslut från kommissionen, i vilket beloppen och, i förekommande fall, den högsta andelen samfinansiering per typ av verksamhet anges.

| (8) | Eftersom den europeiska standardiseringen till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning och de olika typerna av standardiseringsverksamhet täcker ett mycket brett område, bör olika former för finansiering föreskrivas. Det handlar i huvudsak om bidrag utan ansökningsomgång för de europeiska standardiseringsorganen i enlighet med bestämmelserna i artikel 110.1 andra stycket i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6), nedan kallad ”budgetförordningen ”och i artikel 168.1 d i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7). |
| --- | --- |

(8)

Eftersom den europeiska standardiseringen till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning och de olika typerna av standardiseringsverksamhet täcker ett mycket brett område, bör olika former för finansiering föreskrivas. Det handlar i huvudsak om bidrag utan ansökningsomgång för de europeiska standardiseringsorganen i enlighet med bestämmelserna i artikel 110.1 andra stycket i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (6), nedan kallad ”budgetförordningen ”och i artikel 168.1 d i kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002 av den 23 december 2002 om genomförandebestämmelser för rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (7).

| (9) | Detta bör även gälla enheter som inte betraktas som europeiska standardiseringsorgan i enlighet med direktiv 98/34/EG, men som befullmäktigas genom en grundläggande rättsakt och som skall utföra förberedande arbete inför den europeiska standardiseringen i samarbete med de europeiska standardiseringsorganen. |
| --- | --- |

(9)

Detta bör även gälla enheter som inte betraktas som europeiska standardiseringsorgan i enlighet med direktiv 98/34/EG, men som befullmäktigas genom en grundläggande rättsakt och som skall utföra förberedande arbete inför den europeiska standardiseringen i samarbete med de europeiska standardiseringsorganen.

| (10) | Medlemsstaterna uppmuntras att se till att standardiseringsarbetet erhåller nödvändigt nationellt stöd. |
| --- | --- |

(10)

Medlemsstaterna uppmuntras att se till att standardiseringsarbetet erhåller nödvändigt nationellt stöd.

| (11) | I den mån som de europeiska standardiseringsorganen fortlöpande stöder gemenskapens verksamhet bör de också ha tillgång till effektiva och ändamålsenliga centralsekretariat. Kommissionen bör därför kunna bevilja bidrag till dessa organ, som verkar i ett allmänt europeiskt intresse, utan att tillämpa den princip om successiv nedtrappning av bidrag till administrationskostnader som avses i artikel 113.2 i budgetförordningen. För att de europeiska standardiseringsorganen skall kunna verka effektivt måste också de nationella medlemmarna i dessa organ fullgöra sina skyldigheter att bidra ekonomiskt till det europeiska systemet för standardisering. |
| --- | --- |

(11)

I den mån som de europeiska standardiseringsorganen fortlöpande stöder gemenskapens verksamhet bör de också ha tillgång till effektiva och ändamålsenliga centralsekretariat. Kommissionen bör därför kunna bevilja bidrag till dessa organ, som verkar i ett allmänt europeiskt intresse, utan att tillämpa den princip om successiv nedtrappning av bidrag till administrationskostnader som avses i artikel 113.2 i budgetförordningen. För att de europeiska standardiseringsorganen skall kunna verka effektivt måste också de nationella medlemmarna i dessa organ fullgöra sina skyldigheter att bidra ekonomiskt till det europeiska systemet för standardisering.

| (12) | Finansieringen av standardiseringsverksamheten bör även kunna täcka verksamhet som förbereder eller kompletterar fastställandet av standarder eller andra standardiseringsprodukter. Det handlar bland annat om forskning, utarbetande av förberedande dokument för lagstiftning, prov som sker i samarbete mellan olika laboratorier och validering eller utvärdering av standarder. Främjandet av standardisering på europeisk och internationell nivå bör också kunna omfatta genomförandet av program för samarbete och tekniskt stöd med tredjeländer. För att förbättra tillgången till marknaderna och öka
  konkurrenskraften hos företagen i EU
  bör det finnas möjlighet att efter ansökningsomgångar eller upphandlingar bevilja bidrag till andra enheter. |
| --- | --- |

(12)

Finansieringen av standardiseringsverksamheten bör även kunna täcka verksamhet som förbereder eller kompletterar fastställandet av standarder eller andra standardiseringsprodukter. Det handlar bland annat om forskning, utarbetande av förberedande dokument för lagstiftning, prov som sker i samarbete mellan olika laboratorier och validering eller utvärdering av standarder. Främjandet av standardisering på europeisk och internationell nivå bör också kunna omfatta genomförandet av program för samarbete och tekniskt stöd med tredjeländer. För att förbättra tillgången till marknaderna och öka
  konkurrenskraften hos företagen i EU
  bör det finnas möjlighet att efter ansökningsomgångar eller upphandlingar bevilja bidrag till andra enheter.

| (13) | Avtal om partnerskap undertecknas regelbundet mellan kommissionen och de europeiska standardiseringsorganen för fastställandet av administrativa och finansiella bestämmelser för finansieringen av standardiseringsverksamhet i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen.
  Europaparlamentet och rådet bör informeras om innehållet i sådana avtal. |
| --- | --- |

(13)

Avtal om partnerskap undertecknas regelbundet mellan kommissionen och de europeiska standardiseringsorganen för fastställandet av administrativa och finansiella bestämmelser för finansieringen av standardiseringsverksamhet i enlighet med bestämmelserna i budgetförordningen.
  Europaparlamentet och rådet bör informeras om innehållet i sådana avtal.

| (14) | Med hänsyn till standardiseringsarbetets särskilda karaktär och särskilt olika berörda parters omfattande medverkan i
  standardiseringsprocessen, bör
  det tillåtas att sådan samfinansiering för framtagning av europeiska standarder eller andra standardiseringsprodukter som är föremål för
  gemenskapsbidrag får
  ges som bidrag in natura
  , t.ex. genom att experter ställs till förfogande
  . |
| --- | --- |

(14)

Med hänsyn till standardiseringsarbetets särskilda karaktär och särskilt olika berörda parters omfattande medverkan i
  standardiseringsprocessen, bör
  det tillåtas att sådan samfinansiering för framtagning av europeiska standarder eller andra standardiseringsprodukter som är föremål för
  gemenskapsbidrag får
  ges som bidrag in natura
  , t.ex. genom att experter ställs till förfogande
  .

| (15) | För att säkerställa ett effektivt genomförande av detta beslut bör det vara möjligt att anlita den sakkunskap som krävs, bland annat för revision och ekonomisk förvaltning, och att få tillgång till sådant administrativt stöd som kan underlätta genomförandet samt att regelbundet utvärdera den verksamhet som finansieras av gemenskapen för att kunna bedöma om den är ändamålsenlig och ger önskad verkan. |
| --- | --- |

(15)

För att säkerställa ett effektivt genomförande av detta beslut bör det vara möjligt att anlita den sakkunskap som krävs, bland annat för revision och ekonomisk förvaltning, och att få tillgång till sådant administrativt stöd som kan underlätta genomförandet samt att regelbundet utvärdera den verksamhet som finansieras av gemenskapen för att kunna bedöma om den är ändamålsenlig och ger önskad verkan.

| (16) | Lämpliga åtgärder
  bör också vidtas för att undvika bedrägerier och oegentligheter och för att återkräva medel
  som utbetalats felaktigt
  i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10). |
| --- | --- |

(16)

Lämpliga åtgärder
  bör också vidtas för att undvika bedrägerier och oegentligheter och för att återkräva medel
  som utbetalats felaktigt
  i enlighet med rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (8), rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (9) och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (10).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Syfte

I detta beslut fastställs bestämmelser för gemenskapens bidrag till finansieringen av europeisk standardisering i syfte att stödja genomförandet av
  viss
  politik
  , verksamhet och vissa åtgärder samt gemenskapslagstiftning
  .

Artikel 2

Enheter som kan beviljas gemenskapsfinansiering

Gemenskapsfinansiering får beviljas de europeiska standardiseringsorgan som anges i bilaga I till direktiv 98/34/EG, nedan kallade ”europeiska standardiseringsorgan”, för genomförandet av sådan verksamhet som anges i artikel 3 i detta beslut.

Gemenskapsfinansiering får även beviljas andra enheter för verksamhet som förbereder eller kompletterar den europeiska standardiseringen och som anges i artikel 3.1 b samt för sådana program som avses i
  artikel 3.1 f
  .

Artikel 3

Standardiseringsverksamhet som kan beviljas gemenskapsfinansiering

1.   Gemenskapen får finansiera följande europeiska standardiseringsverksamhet:

| a) | Framtagning och revidering av europeiska standarder eller andra nödvändiga och lämpliga standardiseringsprodukter för genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

a)

Framtagning och revidering av europeiska standarder eller andra nödvändiga och lämpliga standardiseringsprodukter för genomförandet av gemenskapens politik och lagstiftning.

| b) | Verksamhet som förbereder eller kompletterar den europeiska standardiseringen, däribland undersökningar, program, utvärderingar, jämförande analyser, forskning, laboratoriearbete, provningsjämförelser mellan laboratorier och bedömningar av överensstämmelse. |
| --- | --- |

b)

Verksamhet som förbereder eller kompletterar den europeiska standardiseringen, däribland undersökningar, program, utvärderingar, jämförande analyser, forskning, laboratoriearbete, provningsjämförelser mellan laboratorier och bedömningar av överensstämmelse.

| c) | Verksamheten vid de europeiska standardiseringsorganens centralsekretariat
  , till exempel utarbetande av policy, samordning av standardiseringsverksamhet, genomförande av tekniskt arbete och tillhandahållande av information till berörda parter
  . |
| --- | --- |

c)

Verksamheten vid de europeiska standardiseringsorganens centralsekretariat
  , till exempel utarbetande av policy, samordning av standardiseringsverksamhet, genomförande av tekniskt arbete och tillhandahållande av information till berörda parter
  .

| d) | Kontroll av kvalitet och överensstämmelse
  med motsvarande gemenskapspolitik och gemenskapslagstiftning
  när det gäller europeiska standarder eller alla andra standardiseringsprodukter. |
| --- | --- |

d)

Kontroll av kvalitet och överensstämmelse
  med motsvarande gemenskapspolitik och gemenskapslagstiftning
  när det gäller europeiska standarder eller alla andra standardiseringsprodukter.

| e) | Översättning, i mån av behov, till andra gemenskapsspråk än de europeiska standardiseringsorganens arbetsspråk av europeiska standarder eller andra
  europeiska
  standardiseringsprodukter till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning
  , utarbetande av såväl dokument för att förklara, tolka och förenkla standarder som användarhandböcker och bästa metoder
  . |
| --- | --- |

e)

Översättning, i mån av behov, till andra gemenskapsspråk än de europeiska standardiseringsorganens arbetsspråk av europeiska standarder eller andra
  europeiska
  standardiseringsprodukter till stöd för gemenskapens politik och lagstiftning
  , utarbetande av såväl dokument för att förklara, tolka och förenkla standarder som användarhandböcker och bästa metoder
  .

| f) | Främjande och utnyttjande av det europeiska systemet för standardisering och europeiska standarder hos berörda parter inom gemenskapen och på internationell nivå
  , samt verksamhet vars mål är att genomföra program för tekniskt stöd och samarbete med tredjeländer
  . |
| --- | --- |

f)

Främjande och utnyttjande av det europeiska systemet för standardisering och europeiska standarder hos berörda parter inom gemenskapen och på internationell nivå
  , samt verksamhet vars mål är att genomföra program för tekniskt stöd och samarbete med tredjeländer
  .

2.   
  Den
  verksamhet som avses i punkt 1 a får finansieras
  med gemenskapsmedel
  bara om den kommitté som inrättats genom artikel 5 i direktiv 98/34/EG har rådfrågats om de uppdrag som skall lämnas till de europeiska standardiseringsorganen.

Artikel 4

Finansiering

De anslag som anslås till den verksamhet som avses i
  detta beslut
  skall
  fastställas
  varje år av budgetmyndigheten inom ramen för budgetramen.

Artikel 5

Finansieringsbestämmelser

1.   Gemenskapsfinansieringen skall
  ske

| a) | genom beviljande av bidrag utan ansökningsomgång till
  de europeiska standardiseringsorganen, för genomförandet av den verksamhet som anges i artikel 3
  , och till de enheter som befullmäktigas genom en grundläggande rättsakt i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen, för utförandet av sådan verksamhet som anges i artikel 3.1 b, i samarbete med de europeiska standardiseringsorganen
  , |
| --- | --- |

a)

genom beviljande av bidrag utan ansökningsomgång till
  de europeiska standardiseringsorganen, för genomförandet av den verksamhet som anges i artikel 3
  , och till de enheter som befullmäktigas genom en grundläggande rättsakt i den mening som avses i artikel 49 i budgetförordningen, för utförandet av sådan verksamhet som anges i artikel 3.1 b, i samarbete med de europeiska standardiseringsorganen
  ,

| b) | genom beviljande av bidrag efter en ansökningsomgång, eller till följd av en offentlig upphandling, till andra
  enheter, för utförandet av sådan
  standardiseringsverksamhet
  som
  avses
  i artikel 3.1 b
  eller de program som avses i artikel 3.1 f
  , i samarbete med de europeiska
  standardiseringsorganen
  . |
| --- | --- |

b)

genom beviljande av bidrag efter en ansökningsomgång, eller till följd av en offentlig upphandling, till andra
  enheter, för utförandet av sådan
  standardiseringsverksamhet
  som
  avses
  i artikel 3.1 b
  eller de program som avses i artikel 3.1 f
  , i samarbete med de europeiska
  standardiseringsorganen
  .

2.   Finansiering av verksamheten vid de europeiska standardiseringsorganens centralsekretariat enligt artikel 3.1 c får beviljas antingen som verksamhetsbidrag eller som administrationsbidrag. Administrationsbidragen skall, om de förnyas, inte
  automatiskt trappas ned successivt
  .

3.   Kommissionen skall fastställa de finansieringsbestämmelser som avses i punkterna 1 och 2 samt beloppen och, i förekommande fall, den högsta procentsatsen för finansieringen per typ av verksamhet.
  Kommissionens beslut i anslutning till detta kommer att offentliggöras.

4.
     
  Överenskommelser om bidrag kan tillåta schablonbidrag för mottagarens allmänna omkostnader motsvarande högst 30 procent av de totala direkta bidragsberättigande kostnaderna för åtgärder, förutom när mottagarens indirekta kostnader täcks av ett bidrag till administrativa kostnader som finansieras med gemenskapsmedel.

5.   Samfinansiering i form av bidrag in natura skall godtas. Värdet på bidragen in natura skall beräknas enligt de villkor som anges i förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.

6.   De gemensamma målen för samarbetet och de administrativa och ekonomiska villkoren för de bidrag som beviljas de europeiska standardiseringsorganen skall fastställas i ramavtal om partnerskap som undertecknas mellan kommissionen och standardiseringsorganen i enlighet med budgetförordningen och förordning (EG, Euratom) nr 2342/2002.
  Europaparlamentet och rådet skall underrättas om ingåendet av dessa avtal.

Artikel 6

Förvaltning och uppföljning

1.   De anslag som budgetmyndigheten
  fastställer
  för finansiering av standardiseringsverksamheten får också täcka administrativa utgifter för verksamhet som avser förberedelser, uppföljning, kontroll, revision och utvärdering och som är direkt nödvändigt för att syftet med detta beslut skall uppnås, bland annat undersökningar, möten, information och publikationer, utgifter för datanät för utbyte av information samt andra utgifter för administrativt och tekniskt stöd som kommissionen kan anlita för standardiseringsverksamheten.

2.   Kommissionen
  skall utvärdera
  huruvida den standardiseringsverksamhet som gemenskapen finansierar är relevant med hänsyn till behoven för gemenskapens politik och lagstiftning
  och informera Europaparlamentet och rådet om resultaten av denna verksamhet åtminstone vart femte år
  .

Artikel 7

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Vid genomförandet av den verksamhet som finansieras i enlighet med detta beslut skall kommissionen se till att gemenskapens ekonomiska intressen tillvaratas genom åtgärder som förebygger bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och genom återkrav av felaktigt utbetalda belopp samt, när oegentligheter konstateras, genom tillämpning av effektiva, proportionerliga och avskräckande sanktioner i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 2988/95, förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 och förordning (EG) nr 1073/1999.

2.   För sådan gemenskapsverksamhet som finansieras i enlighet med detta beslut skall begreppet oegentlighet i artikel 1.2 i förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 avse varje överträdelse av en bestämmelse i gemenskapsrätten eller åsidosättande av en avtalsenlig skyldighet som är följden av en handling eller en underlåtenhet av en ekonomisk aktör och som genom en otillbörlig utgift inverkar eller skulle kunna inverka menligt på Europeiska gemenskapernas allmänna budget eller budgetar som de förvaltar.

3.   I överenskommelser och avtal som följer av detta beslut skall det föreskrivas att kommissionen eller en av kommissionen bemyndigad företrädare skall svara för uppföljning och ekonomisk kontroll och att revisionsrätten skall svara för revisioner, i förekommande fall på plats.

Artikel 8

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 110, 9.5.2006, s. 14

  .

1

EUT C 110, 9.5.2006, s. 14

.

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 maj 2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 17 maj 2006.

(3)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37. Direktivet senast ändrat genom 2003 års anslutningsakt.

3

(4)  EUT C 91, 16.4.2003, s. 7.

4

(5)  EGT L 36, 7.2.1987, s. 31. Beslutet ändrat genom förordning (EG) nr 807/2003 (EUT L 122, 16.5.2003, s. 36).

5

(6)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

6

(7)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 1. Ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (

  EUT L 201, 2.8.2005, s. 3

  ).

7

Ändrad genom förordning (EG, Euratom) nr 1261/2005 (

EUT L 201, 2.8.2005, s. 3

).

(8)  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1.

8

(9)  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.

9

(10)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

10

P6_TA(2006)0214

De offentliga finanserna i EMU

Europaparlamentets resolution om de offentliga finanserna i den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (2005/2166(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”De offentliga finanserna i EMU – 2005 ”(KOM(2005)0231), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”De offentliga finanserna i EMU – 2005 ”(KOM(2005)0231),

| — | med beaktande av kommissionens integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) (KOM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) (KOM(2005)0141),

| — | med beaktande av kommissionens ekonomiska prognoser från hösten 2005 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ekonomiska prognoser från hösten 2005 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1056/2005 av den 27 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1056/2005 av den 27 juni 2005 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (2),

| — | med beaktande av rådets rekommendation till Italien av den 12 juli 2005 om att åtgärda det alltför stora budgetunderskottet i landet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation till Italien av den 12 juli 2005 om att åtgärda det alltför stora budgetunderskottet i landet (3),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/729/EG av den 7 juni 2005 som upphävde beslut 2005/136/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/729/EG av den 7 juni 2005 som upphävde beslut 2005/136/EG om förekomsten av ett alltför stort underskott i Nederländerna (4),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 7 oktober 2005 till Portugal om att åtgärda det alltför kraftiga budgetunderskottet i landet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 7 oktober 2005 till Portugal om att åtgärda det alltför kraftiga budgetunderskottet i landet (5),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/843/EG av den 8 november 2005 om fastställande, i enlighet med artikel 104.8 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, av att de åtgärder som vidtagits av Ungern för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 mars 2005 i enlighet med artikel 104.7 i fördraget har visat sig vara otillräckliga (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/843/EG av den 8 november 2005 om fastställande, i enlighet med artikel 104.8 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, av att de åtgärder som vidtagits av Ungern för att efterkomma rådets rekommendation av den 8 mars 2005 i enlighet med artikel 104.7 i fördraget har visat sig vara otillräckliga (6),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 24 januari 2006 om förekomsten av ett alltför stort budgetunderskott i Förenade kungariket (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 24 januari 2006 om förekomsten av ett alltför stort budgetunderskott i Förenade kungariket (7),

| — | med beaktande av Europeiska fackföreningsinstitutets årsrapport 2005 om samordning av de kollektiva löneförhandlingarna i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska fackföreningsinstitutets årsrapport 2005 om samordning av de kollektiva löneförhandlingarna i Europa,

| — | med beaktande av Internationella valutafondens (IMF) rapport ”World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances ”från april 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella valutafondens (IMF) rapport ”World Economic Outlook on Globalization and External Imbalances ”från april 2005,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0162/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A6-0162/2006).

| 1. | Europaparlamentet oroas för det första av den oförändrat långsamma tillväxttakten i Europa sedan 2002: tillväxten i euroområdet steg endast gradvist från 0,6 procent 2003 till 1,3 procent 2005, vilket kan jämföras med en tillväxt i Förenta staterna på 3,5 procent under 2005 och med den japanska ekonomins återhämtning, pådriven av främst en privat inhemsk efterfrågan. Parlamentet oroas för det andra av den ihållande höga arbetslösheten på 9 procent i EU-25 och 8,1 procent i EU-15 och för det tredje av produktionsgapet, för närvarande -1 procent av BNP, vilket visar att EU:s ekonomiska tillväxt ligger betydligt under dess långsiktiga möjligheter och hålls nere av stelbenta strukturer, svag inhemsk efterfrågan och brist på korrekt balans i den makroekonomiska policymixen. Parlamentet betonar att den europeiska ekonomins tillväxtpotential fortfarande är alltför låg, cirka 2 procent, vilket är en siffra som ligger mycket lägre än de som registreras på andra håll i världen. Parlamentet anser att denna tillväxtpotential är otillräcklig för att skapa arbetstillfällen och minska arbetslösheten och för EU-25:s utveckling. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet oroas för det första av den oförändrat långsamma tillväxttakten i Europa sedan 2002: tillväxten i euroområdet steg endast gradvist från 0,6 procent 2003 till 1,3 procent 2005, vilket kan jämföras med en tillväxt i Förenta staterna på 3,5 procent under 2005 och med den japanska ekonomins återhämtning, pådriven av främst en privat inhemsk efterfrågan. Parlamentet oroas för det andra av den ihållande höga arbetslösheten på 9 procent i EU-25 och 8,1 procent i EU-15 och för det tredje av produktionsgapet, för närvarande -1 procent av BNP, vilket visar att EU:s ekonomiska tillväxt ligger betydligt under dess långsiktiga möjligheter och hålls nere av stelbenta strukturer, svag inhemsk efterfrågan och brist på korrekt balans i den makroekonomiska policymixen. Parlamentet betonar att den europeiska ekonomins tillväxtpotential fortfarande är alltför låg, cirka 2 procent, vilket är en siffra som ligger mycket lägre än de som registreras på andra håll i världen. Parlamentet anser att denna tillväxtpotential är otillräcklig för att skapa arbetstillfällen och minska arbetslösheten och för EU-25:s utveckling.

| 2. | Europaparlamentet understryker riskerna med en snabb anpassning till globala obalanser, vilket skulle kunna leda till sjunkande efterfrågan i Förenta staterna, vilket i sin tur ger lägre export och svagare tillväxt i EU, och understryker att denna effekt skulle kunna förstärkas ytterligare av svängningar i eurons växelkurs gentemot dollarn. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet understryker riskerna med en snabb anpassning till globala obalanser, vilket skulle kunna leda till sjunkande efterfrågan i Förenta staterna, vilket i sin tur ger lägre export och svagare tillväxt i EU, och understryker att denna effekt skulle kunna förstärkas ytterligare av svängningar i eurons växelkurs gentemot dollarn.

| 3. | Europaparlamentet noterar de negativa effekter och hotande följdeffekter som oron på oljemarknaden och de stigande oljepriserna har på den interna efterfrågan och tillväxten i EU. Parlamentet välkomnar ett ansvarsfullt beteende från olika sociala och ekonomiska aktörer för att förebygga dessa effekter trots hushållens svaga konsumtion. Parlamentet påpekar att ett stabilt, utåtriktat och konkurrenskraftigt fastställande av den makroekonomiska politiken är en nödvändig förutsättning för en politik med hållbara offentliga finanser. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar de negativa effekter och hotande följdeffekter som oron på oljemarknaden och de stigande oljepriserna har på den interna efterfrågan och tillväxten i EU. Parlamentet välkomnar ett ansvarsfullt beteende från olika sociala och ekonomiska aktörer för att förebygga dessa effekter trots hushållens svaga konsumtion. Parlamentet påpekar att ett stabilt, utåtriktat och konkurrenskraftigt fastställande av den makroekonomiska politiken är en nödvändig förutsättning för en politik med hållbara offentliga finanser.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker oro över den svaga privata konsumtionen, som har lett till låga tillväxtsiffror i vissa medlemsstater och därmed till de nuvarande övergripande obalanserna, och som har berott på den rådande osäkerheten gällande jobb och pensioner, den ihållande höga arbetslöshetsnivån och reallönernas långsamma utveckling. Parlamentet påminner om åtagandet i den integrerade riktlinjen nr 4 att främja en utveckling av nominella löner och arbetskostnader som låter sig förenas med prisstabilitet och produktivitetstrenden på medellång sikt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uttrycker oro över den svaga privata konsumtionen, som har lett till låga tillväxtsiffror i vissa medlemsstater och därmed till de nuvarande övergripande obalanserna, och som har berott på den rådande osäkerheten gällande jobb och pensioner, den ihållande höga arbetslöshetsnivån och reallönernas långsamma utveckling. Parlamentet påminner om åtagandet i den integrerade riktlinjen nr 4 att främja en utveckling av nominella löner och arbetskostnader som låter sig förenas med prisstabilitet och produktivitetstrenden på medellång sikt.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar de ökade investeringar som beror på ett stärkt förtroende bland entreprenörer och rådande stabiliserade vinstmarginaler enligt de ekonomiska prognoserna från hösten 2005 från båda IVF och kommissionen. Parlamentet anser att det fortfarande finns utrymme för och behov av en ytterligare ökad investeringstakt och uppmanar därför till strukturella reformer och ytterligare åtgärder som kan permanent förbättra investeringsklimatet och främja investeringarna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar de ökade investeringar som beror på ett stärkt förtroende bland entreprenörer och rådande stabiliserade vinstmarginaler enligt de ekonomiska prognoserna från hösten 2005 från båda IVF och kommissionen. Parlamentet anser att det fortfarande finns utrymme för och behov av en ytterligare ökad investeringstakt och uppmanar därför till strukturella reformer och ytterligare åtgärder som kan permanent förbättra investeringsklimatet och främja investeringarna.

| 6. | Europaparlamentet stöder en omläggning av de offentliga åtgärderna och utgifterna för innovation, förnybar energi, utbildning och yrkesutbildning, forskning, informationsteknik, telekommunikationer och transportnät etc. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet stöder en omläggning av de offentliga åtgärderna och utgifterna för innovation, förnybar energi, utbildning och yrkesutbildning, forskning, informationsteknik, telekommunikationer och transportnät etc.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att EU:s budgetram för perioden 2007-2013 inte i tillräckligt hög grad återspeglar utgifternas prioritet i samband med Lissabonstrategins mål. Parlamentet understryker att bidragen till EU:s budget bör ses i ljuset av de framtida vinsterna av bidragens positiva spridnings- och förstärkningseffekter, under förutsättning att EU:s budget är tillräckligt inriktad mot utgifter som skapar ett klart mervärde. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att EU:s budgetram för perioden 2007-2013 inte i tillräckligt hög grad återspeglar utgifternas prioritet i samband med Lissabonstrategins mål. Parlamentet understryker att bidragen till EU:s budget bör ses i ljuset av de framtida vinsterna av bidragens positiva spridnings- och förstärkningseffekter, under förutsättning att EU:s budget är tillräckligt inriktad mot utgifter som skapar ett klart mervärde.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att sunda offentliga finanser inte är ett mål i sig utan ett medel för medlemsstaterna att uppfylla sina allmänna förpliktelser. Parlamentet understryker vikten av en sundare statsfinansiell inriktning mot kvalitativ tillväxt, jobbskapande och uppnåendet av Lissabonstrategin, men konstaterar att inga väsentliga framsteg gjorts i fråga om medlemsstaternas finansiella läge det senaste året på grund av den bristfälliga tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet konstaterar att de flesta av medlemsstaterna ännu inte har uppnått målen på medellång sikt beträffande sina betalningsbalanser. Tvärtom nådde 2005 EU staternas allmänna underskott i de offentliga finanserna 2,9 procent av BNP i euroområdet och 2,7 procent i EU som helhet, och elva av EU:s medlemsstater har underskott som överskrider 3 procent av BNP, bland dem de fyra största ekonomierna, nämligen Frankrike, Tyskland, Italien och Förenade kungariket – och sedan sommaren 2004 har tio medlemsstater varit föremål för förfarandet i samband med för stort underskott. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet konstaterar att sunda offentliga finanser inte är ett mål i sig utan ett medel för medlemsstaterna att uppfylla sina allmänna förpliktelser. Parlamentet understryker vikten av en sundare statsfinansiell inriktning mot kvalitativ tillväxt, jobbskapande och uppnåendet av Lissabonstrategin, men konstaterar att inga väsentliga framsteg gjorts i fråga om medlemsstaternas finansiella läge det senaste året på grund av den bristfälliga tillämpningen av stabilitets- och tillväxtpakten. Parlamentet konstaterar att de flesta av medlemsstaterna ännu inte har uppnått målen på medellång sikt beträffande sina betalningsbalanser. Tvärtom nådde 2005 EU staternas allmänna underskott i de offentliga finanserna 2,9 procent av BNP i euroområdet och 2,7 procent i EU som helhet, och elva av EU:s medlemsstater har underskott som överskrider 3 procent av BNP, bland dem de fyra största ekonomierna, nämligen Frankrike, Tyskland, Italien och Förenade kungariket – och sedan sommaren 2004 har tio medlemsstater varit föremål för förfarandet i samband med för stort underskott.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av åtgärder för att ta itu med att statsfinanserna utsätts för ett ständigt tryck. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas tal om åtgärder och offentliga åtaganden för att minska underskotten i statsfinanserna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar vikten av åtgärder för att ta itu med att statsfinanserna utsätts för ett ständigt tryck. Parlamentet välkomnar medlemsstaternas tal om åtgärder och offentliga åtaganden för att minska underskotten i statsfinanserna.

| 10. | Europaparlamentet oroas över de svaga utsikterna till långsiktigt hållbara budgetar med tanke på ökningen av den offentliga skuldsättningen från 69,2 procent under 2002 till 71,7 procent under 2005 inom euroområdet och från 61,4 procent 2002 till 64,1 procent 2005 i EU-25 på grund av svag BNP-tillväxt, kortsiktiga åtgärder för att kontrollera underskottet och bristen på beslutsamma insatser för att minska budgetobalansen genom strukturella reformer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet oroas över de svaga utsikterna till långsiktigt hållbara budgetar med tanke på ökningen av den offentliga skuldsättningen från 69,2 procent under 2002 till 71,7 procent under 2005 inom euroområdet och från 61,4 procent 2002 till 64,1 procent 2005 i EU-25 på grund av svag BNP-tillväxt, kortsiktiga åtgärder för att kontrollera underskottet och bristen på beslutsamma insatser för att minska budgetobalansen genom strukturella reformer.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att i en situation i Europa med svagt förtroende bland både konsumenter och investerare, är en korrigering av den offentliga sektorns underskott av avgörande betydelse. Parlamentet ser med besvikelse på senare tids utveckling när det gäller offentliga finanser, och noterar att medlemsstaterna fortsätter att ha underskott långt över det som den europeiska ekonomin kräver. Parlamentet konstaterar att regeringarna använder den låga tillväxten för att rättfärdiga underskotten, trots att dessa underskott faktiskt motverkar det ekonomiska återhämtandet och förvärrar cykeln. Parlamentet efterlyser en minskning av de offentliga underskotten under 2006 som är mer än en ren ekonomisk justering i väntan på högre europeisk tillväxt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att i en situation i Europa med svagt förtroende bland både konsumenter och investerare, är en korrigering av den offentliga sektorns underskott av avgörande betydelse. Parlamentet ser med besvikelse på senare tids utveckling när det gäller offentliga finanser, och noterar att medlemsstaterna fortsätter att ha underskott långt över det som den europeiska ekonomin kräver. Parlamentet konstaterar att regeringarna använder den låga tillväxten för att rättfärdiga underskotten, trots att dessa underskott faktiskt motverkar det ekonomiska återhämtandet och förvärrar cykeln. Parlamentet efterlyser en minskning av de offentliga underskotten under 2006 som är mer än en ren ekonomisk justering i väntan på högre europeisk tillväxt.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser mer insyn i de enskilda medlemsstaternas offentliga finanser, även när det gäller vilande skulder som offentliga pensionsåtaganden som kommer att öka skuldbördan kraftigt under de kommande åren. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet efterlyser mer insyn i de enskilda medlemsstaternas offentliga finanser, även när det gäller vilande skulder som offentliga pensionsåtaganden som kommer att öka skuldbördan kraftigt under de kommande åren.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att undvika en procyklisk politik. Parlamentet understryker betydelsen av att genomföra struktur- och skattereformer och understryker samtidigt att vederbörlig hänsyn måste tas till en korrekt tidsmässig planering av sådana reformer. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att undvika en procyklisk politik. Parlamentet understryker betydelsen av att genomföra struktur- och skattereformer och understryker samtidigt att vederbörlig hänsyn måste tas till en korrekt tidsmässig planering av sådana reformer.

| 14. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare forskning om olika typer av och åtgärder inom ramen för strukturella och makroekonomiska reformer och deras samverkan och ömsesidiga effekter i olika faser av konjunkturcykeln för att fastställa den bästa vägen för att stärka de offentliga finanserna samtidigt som Lissabonstrategin förverkligas. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare forskning om olika typer av och åtgärder inom ramen för strukturella och makroekonomiska reformer och deras samverkan och ömsesidiga effekter i olika faser av konjunkturcykeln för att fastställa den bästa vägen för att stärka de offentliga finanserna samtidigt som Lissabonstrategin förverkligas.

| 15. | Europaparlamentet understryker att bristen på politisk vilja för att hålla nere de offentliga utgifterna, överoptimistiska inkomstberäkningar, kreativ bokföring och finansiell konsolidering som bygger på engångsåtgärder i hög grad har bidragit till att budgetsituationen glidit i väg och till det svaga statsfinansiella ramverket. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet understryker att bristen på politisk vilja för att hålla nere de offentliga utgifterna, överoptimistiska inkomstberäkningar, kreativ bokföring och finansiell konsolidering som bygger på engångsåtgärder i hög grad har bidragit till att budgetsituationen glidit i väg och till det svaga statsfinansiella ramverket.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar att man undersöker möjligheten att inrätta en gemensam tidsplan för budgetförfarandet i hela EU, eventuellt på halvårsbasis. Parlamentet anser att budgetplaneringen i medlemsstaterna måste vila på enhetliga antaganden avseende viktiga ekonomiska storheter, som till exempel utvecklingen av oljepriset eller växelkurserna. Parlamentet efterlyser därför införande och tillämpning av enhetlig användning av viktiga ekonomiska parametrar i hela EU. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet rekommenderar att man undersöker möjligheten att inrätta en gemensam tidsplan för budgetförfarandet i hela EU, eventuellt på halvårsbasis. Parlamentet anser att budgetplaneringen i medlemsstaterna måste vila på enhetliga antaganden avseende viktiga ekonomiska storheter, som till exempel utvecklingen av oljepriset eller växelkurserna. Parlamentet efterlyser därför införande och tillämpning av enhetlig användning av viktiga ekonomiska parametrar i hela EU.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt ta itu med utmaningen från ett åldrande samhälle och att bemöta skulddynamiken, framför allt i de medlemsstater där den långsiktiga hållbarheten är allvarligt hotad. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt ta itu med utmaningen från ett åldrande samhälle och att bemöta skulddynamiken, framför allt i de medlemsstater där den långsiktiga hållbarheten är allvarligt hotad.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar till en ökad satsning på hållbarhet i budgetreformerna, när det gäller både utgifter och inkomståtgärder, för att bevara hållbara offentliga finanser och ett tillräckligt utbud av offentliga tjänster inklusive budgetdisciplin, och även beakta risken för explicita och implicita eventuella åtaganden. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar till en ökad satsning på hållbarhet i budgetreformerna, när det gäller både utgifter och inkomståtgärder, för att bevara hållbara offentliga finanser och ett tillräckligt utbud av offentliga tjänster inklusive budgetdisciplin, och även beakta risken för explicita och implicita eventuella åtaganden.

| 19. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av kommissionens och rådets arbete med att förbättra de statistiska styrformerna och därigenom förbättra rapporteringen av finansiella data genom en rekommendation till medlemsstaterna om EU gemensamma normer för statistiska institut, inklusive principer gällande yrkesmässigt oberoende, sekretess, uppgifternas pålitlighet och punktlighet samt tillräckliga resurser till statistiska institut och förbättrad övervakning av kommissionen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller betydelsen av kommissionens och rådets arbete med att förbättra de statistiska styrformerna och därigenom förbättra rapporteringen av finansiella data genom en rekommendation till medlemsstaterna om EU gemensamma normer för statistiska institut, inklusive principer gällande yrkesmässigt oberoende, sekretess, uppgifternas pålitlighet och punktlighet samt tillräckliga resurser till statistiska institut och förbättrad övervakning av kommissionen.

| 20. | Europaparlamentet anser att det finns utrymme för förbättringar vad gäller redovisningen av offentliga tillgångar och implicita ekonomiska åtaganden för att öka insyn och jämförbarhet och tillhandahålla en fastare grund för beslutsfattande. Parlamentet anser att kommissionen bör presentera ett initiativ på detta område. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det finns utrymme för förbättringar vad gäller redovisningen av offentliga tillgångar och implicita ekonomiska åtaganden för att öka insyn och jämförbarhet och tillhandahålla en fastare grund för beslutsfattande. Parlamentet anser att kommissionen bör presentera ett initiativ på detta område.

| 21. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen förbereder en utredning om bästa metoder när det gäller den statistiska styrningen av rapportering av uppgifter om de offentliga finanserna och redovisningen av offentliga tillgångar och skulder i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen förbereder en utredning om bästa metoder när det gäller den statistiska styrningen av rapportering av uppgifter om de offentliga finanserna och redovisningen av offentliga tillgångar och skulder i medlemsstaterna.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar till utarbetandet av nationella rapporter om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet för att öka kunskapen om och trovärdigheten för nationella åtaganden och anser att de nationella parlamenten bör engageras i det arbetet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmuntrar till utarbetandet av nationella rapporter om de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet för att öka kunskapen om och trovärdigheten för nationella åtaganden och anser att de nationella parlamenten bör engageras i det arbetet.

| 23. | Europaparlamentet understryker vikten av att de nya medlemsstaternas finanspolitik når upp till de genomsnittliga nivåerna inom EU när det gäller inkomst- och finansutveckling genom en skatte- och utgiftspolitik som präglas av effektivitet, insyn och pålitlighet och som syftar till att öka tillväxten och hållbarheten samt att såväl modernisera som stabilisera ekonomin. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker vikten av att de nya medlemsstaternas finanspolitik når upp till de genomsnittliga nivåerna inom EU när det gäller inkomst- och finansutveckling genom en skatte- och utgiftspolitik som präglas av effektivitet, insyn och pålitlighet och som syftar till att öka tillväxten och hållbarheten samt att såväl modernisera som stabilisera ekonomin.

| 24. | Europaparlamentet beklagar bristen på samordning inom euroområdet och uppmärksammar skillnaden i finanspolitik mellan medlemsstaterna i euroområdet och oroas över de antagonistiska effekter som en sådan brist på samordning kan få. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet beklagar bristen på samordning inom euroområdet och uppmärksammar skillnaden i finanspolitik mellan medlemsstaterna i euroområdet och oroas över de antagonistiska effekter som en sådan brist på samordning kan få.

| 25. | Europaparlamentet beklagar bristerna i det nuvarande ramverket för makroekonomisk samordning inom Ekofin-rådet samt bristen på samordning mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om de ekonomiska vinsterna och begränsningarna med större samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet efterlyser en mer aktiv makroekonomisk dialog inom ramen för Kölnprocessen mellan Ekofin, ECB och arbetsmarknadens parter i Europa. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet beklagar bristerna i det nuvarande ramverket för makroekonomisk samordning inom Ekofin-rådet samt bristen på samordning mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie om de ekonomiska vinsterna och begränsningarna med större samordning av den ekonomiska politiken. Parlamentet efterlyser en mer aktiv makroekonomisk dialog inom ramen för Kölnprocessen mellan Ekofin, ECB och arbetsmarknadens parter i Europa.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet att ändra sin tidsplan för makroekonomisk samordning för att ge parlamentet tillräckligt med tid att lämna sitt bidrag. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet att ändra sin tidsplan för makroekonomisk samordning för att ge parlamentet tillräckligt med tid att lämna sitt bidrag.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar ordföranden för eurogruppen att för sin ämbetstid föreslå en detaljerad handlingsplan i vilken han klart fastställer sina målsättningar och åtgärder. Parlamentet förväntar sig att med jämna mellanrum få en rapportering om till vilken nivå de uppnåtts eller genomförts. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar ordföranden för eurogruppen att för sin ämbetstid föreslå en detaljerad handlingsplan i vilken han klart fastställer sina målsättningar och åtgärder. Parlamentet förväntar sig att med jämna mellanrum få en rapportering om till vilken nivå de uppnåtts eller genomförts.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sin skyldighet enligt artikel 99 i fördraget att betrakta sina länders ekonomiska politik som en fråga som rör alla medlemsstater och att samordna sina länders politik. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att en bättre samordning och en bättre policymix skulle kunna förbättra det samlade utfallet för ländernas politik. Parlamentet uppmanar till större medvetenhet om den nationella ekonomiska politikens effekter på EU-nivå, om skyldigheten att betrakta den ekonomiska politiken som en gemensam fråga och att samordna denna politik. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppfylla sin skyldighet enligt artikel 99 i fördraget att betrakta sina länders ekonomiska politik som en fråga som rör alla medlemsstater och att samordna sina länders politik. Parlamentet påminner medlemsstaterna om att en bättre samordning och en bättre policymix skulle kunna förbättra det samlade utfallet för ländernas politik. Parlamentet uppmanar till större medvetenhet om den nationella ekonomiska politikens effekter på EU-nivå, om skyldigheten att betrakta den ekonomiska politiken som en gemensam fråga och att samordna denna politik.

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt arbetsmarknadens parter i Europa. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt arbetsmarknadens parter i Europa.

---

(1)  European Economy, nr 5/2005.

(2)  EUT L 174, 7.7.2005, s. 5.

(3)  11124/05, Ekofin 242.

(4)  EUT L 274, 20.10.2005, s. 89.

(5)  12401/05, Ekofin 289.

(6)  EUT L 314, 30.11.2005, s. 18.

(7)  5366/06, Ekofin 11.

---

Torsdag, 18 maj 2006

| 7.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 297/237 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 297/237

---

PROTOKOLL

(2006/C 297 E/04)

SAMMANTRÄDETS GÅNG

ORDFÖRANDESKAP: Antonios TRAKATELLIS

Vice talman

1.   Öppnande av sammanträdet

Sammanträdet öppnades kl. 10.00.

2.   Inkomna dokument

Talmannen hade mottagit följande dokument:

| 1) | från rådet och kommissionen






  — | Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitetskrav för skaldjursvatten (kodifierad version) (COM(2006)0205 – C6-0152/2006 – 2006/0067(COD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | JURI |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

1)

från rådet och kommissionen

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om kvalitetskrav för skaldjursvatten (kodifierad version) (COM(2006)0205 – C6-0152/2006 – 2006/0067(COD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

JURI

| — | Förslag till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd (09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | ITRE |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| rådgivande utskott | : | AFET, DEVE, BUDG, ENVI |

—

Förslag till rådets förordning om inrättande av ett instrument för kärnsäkerhetsstöd (09037/2006 – C6-0153/2006 – 2006/0802(CNS)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

ITRE

rådgivande utskott

:

AFET, DEVE, BUDG, ENVI

| — | Förslag till anslagsöverföring DEC 13/2006 – Avsnitt III – Kommissionen (SEC(2006)0521 – C6-0155/2006 – 2006/2116(GBD)).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | BUDG |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Förslag till anslagsöverföring DEC 13/2006 – Avsnitt III – Kommissionen (SEC(2006)0521 – C6-0155/2006 – 2006/2116(GBD)).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

BUDG

| 2) | från ledamöterna






  2.1) | resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)






  — | Corbett Richard – Förslag till resolution om företaget European City Guide (B6-0280/2006).






  hänvisat till | ansvarigt utskott | : | IMCO |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2)

från ledamöterna

2.1)

resolutionsförslag (artikel 113 i arbetsordningen)

—

Corbett Richard – Förslag till resolution om företaget European City Guide (B6-0280/2006).

hänvisat till

ansvarigt utskott

:

IMCO

3.   Anslagsöverföringar

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 07/2006 från Europeiska kommissionen (C6-0121/2006 – SEC(2006)0244).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande tillstyrkte utskottet en del av överföringen i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 08/2006 från Europeiska kommissionen (C6-0120/2006 – SEC(2006)0356).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande tillstyrkte utskottet överföringen i sin helhet i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

*

- *

Budgetutskottet hade granskat förslaget till anslagsöverföring DEC 09/2006 från Europeiska kommissionen (C6-0123/2006 – SEC(2006)0385).

Efter att ha tagit del av rådets yttrande tillstyrkte utskottet överföringen i sin helhet i enlighet med artikel 24.3 i budgetförordningen av den 25 juni 2002.

4.   Naturkatastrofer – jordbruksaspekter – Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter – Naturkatastrofer – miljöaspekter – Europeiska unionens solidaritetsfond ***I (debatt)

(debatt)

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – jordbruksaspekter [2005/2195(INI)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0152/2006)

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – regionala utvecklingsaspekter [2005/2193(INI)] – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Gerardo Galeote (A6-0147/2006)

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – miljöaspekter [2005/2192(INI)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Edite Estrela (A6-0149/2006)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond [KOM(2005)0108 – C6-0093/2005 – 2005/0033(COD)] – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Rolf Berend (A6-0123/2006)

Talare: Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Luis Manuel Capoulas Santos redogjorde för sitt betänkande (A6-0152/2006).

Gerardo Galeote redogjorde för sitt betänkande (A6-0147/2006).

Edite Estrela redogjorde för sitt betänkande (A6-0149/2006).

Rolf Berend redogjorde för sitt betänkande (A6-0123/2006).

Talare: László Surján (föredragande av yttrande från utskottet BUDG) (A6-0123/2006), Jutta D. Haug (föredragande av yttrande från utskottet ENVI) (A6-0123/2006), Duarte Freitas för PPE-DE-gruppen, Jamila Madeira för PSE-gruppen, Jean Marie Beaupuy för ALDE-gruppen, Marie Anne Isler Béguin för Verts/ALE-gruppen, Pedro Guerreiro för GUE/NGL-gruppen, Andrzej Tomasz Zapałowski för IND/DEM-gruppen, Andreas Mölzer, grupplös, Alojz Peterle, Iratxe García Pérez och Vittorio Prodi.

ORDFÖRANDESKAP: Luigi COCILOVO

Vice talman

Talare: Elisabeth Schroedter, Kyriacos Triantaphyllides, Graham Booth, Janusz Wojciechowski, Luca Romagnoli, Konstantinos Hatzidakis, Katerina Batzeli, Frédérique Ries, Margie Sudre, Gyula Hegyi, Luis de Grandes Pascual, Miguel Angel Martínez Martínez, Jan Březina, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Jim Higgins, Ryszard Czarnecki och Andris Piebalgs.

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 5.8 i protokollet av den 18.05.2006, punkt 5.9 i protokollet av den 18.05.2006, punkt 5.10 i protokollet av den 18.05.2006 och punkt 5.4 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 5.8 i protokollet av den 18.05.2006, punkt 5.9 i protokollet av den 18.05.2006, punkt 5.10 i protokollet av den 18.05.2006 och punkt 5.4 i protokollet av den 18.05.2006.

(Sammanträdet avbröts kl. 11.45, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

(Sammanträdet avbröts kl. 11.45, i avvaktan på omröstningen, och återupptogs kl. 12.05.)

ORDFÖRANDESKAP: Mario MAURO

Vice talman

5.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat ”som bifogas protokollet.

5.1.   Förslag till ändringsbudget nr 2/2006 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006 [08513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD)] – Budgetutskottet.

Föredragande: Giovanni Pittella (A6-0181/2006)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Kvalificerad majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 1)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0215)

(P6_TA(2006)0215)

5.2.   En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

(artikel 131 i arbetsordningen) (omröstning)

Betänkande om förberedelser inför samtyckesförfarandet beträffande gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (en sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) [2006/2086(INI)] – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Constanze Angela Krehl (A6-0175/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 2)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs genom en enda omröstning (P6_TA(2006)0216)

(P6_TA(2006)0216)

5.3.   Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande 2 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete [KOM(2004)0629 – C6-0128/2004 – 2004/0220(COD)] – Utskottet för utveckling.

Föredragande: Gay Mitchell (A6-0109/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 3)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0217)

(P6_TA(2006)0217)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0217)

(P6_TA(2006)0217)

5.4.   Europeiska unionens solidaritetsfond ***I (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond [KOM(2005)0108 – C6-0093/2005 – 2005/0033(COD)] – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Rolf Berend (A6-0123/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 4)

KOMMISSIONENS FÖRSLAG

Godkändes såsom ändrat av parlamentet (P6_TA(2006)0218)

(P6_TA(2006)0218)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0218)

(P6_TA(2006)0218)

5.5.   Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om upprättande av en energigemenskap *** (omröstning)

(omröstning)

Rekommendation om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap [13886/1/2005 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC)] – Utskottet för industrifrågor, forskning och energi.

Föredragande: Giles Chichester (A6-0134/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 5)

FÖRSLAG TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTION

Antogs (P6_TA(2006)0219)

(P6_TA(2006)0219)

Parlamentet gav härmed sitt samtycke.

5.6.   Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området [2005/2203(INI)] – Utskottet för utrikesfrågor.

Föredragande: Richard Howitt (A6-0158/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 6)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0220)

(P6_TA(2006)0220)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Vittorio Agnoletto lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 7. |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto lade fram ett muntligt ändringsförslag till ändringsförslag 7.

Talmannen konstaterade att det muntliga ändringsförslaget inte kunde beaktas, eftersom minst 37 ledamöter motsatte sig detta. Det införlivades således inte.

5.7.   Kommissionens årliga strategiska prioriteringar (2007) (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om budgeten 2007: kommissionens årliga strategiska prioriteringar [2006/2020(BUD)] – Budgetutskottet.

Föredragande: James Elles (A6-0154/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 7)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0221)

(P6_TA(2006)0221)

5.8.   Naturkatastrofer – jordbruksaspekter (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – jordbruksaspekter [2005/2195(INI)] – Utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling.

Föredragande: Luis Manuel Capoulas Santos (A6-0152/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 8)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0222)

(P6_TA(2006)0222)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Luis Manuel Capoulas Santos (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 13, vilket beaktades. |
| --- | --- |

—

Luis Manuel Capoulas Santos (föredragande) lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 13, vilket beaktades.

5.9.   Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – regionala utvecklingsaspekter [2005/2193(INI)] – Utskottet för regional utveckling.

Föredragande: Gerardo Galeote (A6-0147/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 9)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0223)

(P6_TA(2006)0223)

5.10.   Naturkatastrofer – miljöaspekter (omröstning)

(omröstning)

Betänkande om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – miljöaspekter [2005/2192(INI)] – Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet.

Föredragande: Edite Estrela (A6-0149/2006)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 10)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0224)

(P6_TA(2006)0224)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

| — | Elisabeth Schroedter yttrade sig om hur omröstningen förlöpte. |
| --- | --- |

—

Elisabeth Schroedter yttrade sig om hur omröstningen förlöpte.

5.11.   Fördrag om upprättande av en energigemenskap för sydöstra Europa (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0279/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 11)

RESOLUTIONSFÖRSLAG

Antogs (P6_TA(2006)0225)

(P6_TA(2006)0225)

6.   Röstförklaringar

Skriftliga röstförklaringar:

Skriftliga röstförklaringar:

De skriftliga röstförklaringar som ingivits i enlighet med artikel 163.3 i arbetsordningen återfinns i det fullständiga förhandlingsreferatet från sammanträdet.

Muntliga röstförklaringar:

Muntliga röstförklaringar:

Betänkande Rolf Berend – A6-0123/2006

| — | Zsolt László Becsey |
| --- | --- |

—

Zsolt László Becsey

Betänkande Richard Howitt – A6-0158/2006

| — | Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

Eija-Riitta Korhola

Betänkande Gerardo Galeote – A6-0147/2006

| — | Michl Ebner, Oldřich Vlasák, Markus Pieper |
| --- | --- |

—

Michl Ebner, Oldřich Vlasák, Markus Pieper

7.   Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux) ”samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Avsiktsförklaringar till avgivna röster:

Följande avsiktsförklaringar hade gjorts (angående icke avgivna röster):

Betänkande Richard Howitt – A6-0158/2006

| — | ändringsförslag 4

  nej: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 4

nej: Tobias Pflüger

nej:

| — | ändringsförslag 12

  ja: Françoise Grossetête

  nej: Etelka Barsi-Pataky, Hartmut Nassauer |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 12

ja: Françoise Grossetête

ja:

nej: Etelka Barsi-Pataky, Hartmut Nassauer

nej:

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Alexander Radwan, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Alexander Radwan, Anders Wijkman

ja:

Betänkande James Elles – A6-0154/2006

| — | ändringsförslag 13

  nej: Alexander Radwan, Paul Rübig, Gunnar Hökmark |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 13

nej: Alexander Radwan, Paul Rübig, Gunnar Hökmark

nej:

Betänkande Luis Manuel Capoulas Santos – A6-0152/2006

| — | ändringsförslag 16, första delen

  nej: Charlotte Cederschiöld |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 16, första delen

nej: Charlotte Cederschiöld

nej:

| — | ändringsförslag 16, andra delen

  ja: Stéphane Le Froll |
| --- | --- |

—

ändringsförslag 16, andra delen

ja: Stéphane Le Froll

ja:

| — | skäl M

  ja: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

skäl M

ja: Tobias Pflüger

ja:

| — | resolutionen (i sin helhet)

  ja: Etelka Barsi-Pataky, Sylvia-Yvonne Kaufmann |
| --- | --- |

—

resolutionen (i sin helhet)

ja: Etelka Barsi-Pataky, Sylvia-Yvonne Kaufmann

ja:

Betänkande Gerardo Galeote – A6-0147/2006

| — | skäl M

  ja: Patrick Gaubert |
| --- | --- |

—

skäl M

ja: Patrick Gaubert

ja:

Tobias Pflüger meddelade att röstknappen inte hade fungerat vid omröstningen om ändringsförslag (Richard Howitt-betänkandet – A6-0158/2006).

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00.)

(Sammanträdet avbröts kl. 12.50 och återupptogs kl. 15.00.)

ORDFÖRANDESKAP: Miroslav OUZKÝ

Vice talman

8.   Justering av protokollet från föregående sammanträde

Małgorzata Handzlik hade låtit meddela att hon hade varit närvarande men att hennes namn inte förekom på närvarolistan.

Mia De Vits och Véronique De Keyser meddelade att ett tekniskt problem hade hindrat dem från att delta i gårdagens första omröstningar.

Protokollet från föregående sammanträde justerades.

9.   Debatt om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (debatt)

(debatt)

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 3 i protokollet av den 16.05.2006).

(För rubriker och författare till resolutionsförslagen, se punkt 3 i protokollet av den 16.05.2006).

9.1.   Nepal

Resolutionsförslag B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 och B6-0294/2006

Thomas Mann, Marcin Libicki, Jan Mulder, Neena Gill, Raül Romeva i Rueda och Jaromír Kohlíček presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, Robert Evans för PSE-gruppen, Alyn Smith för Verts/ALE-gruppen, och Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.1 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 14.1 i protokollet av den 18.05.2006.

9.2.   Sri Lanka

Resolutionsförslag B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 och B6-0293/2006

Carl Schlyter, Tobias Pflüger, Geoffrey Van Orden, Elizabeth Lynne och Robert Evans presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Nirj Deva för PPE-DE-gruppen, Neena Gill för PSE-gruppen, Jan Mulder för ALDE-gruppen, Jaromír Kohlíček för GUE/NGL-gruppen, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg och Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen)

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.2 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 14.2 i protokollet av den 18.05.2006.

9.3.   Taiwan

Resolutionsförslag B6-0284/2006 och B6-0285/2006

Marios Matsakis och Raül Romeva i Rueda presenterade resolutionsförslagen.

Talare: Astrid Lulling för PPE-DE-gruppen, Martine Roure för PSE-gruppen, Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, Marcin Libicki för UEN-gruppen, Maciej Marian Giertych, grupplös, Charles Tannock, Glyn Ford, Kathy Sinnott, Jean-Pierre Audy, Józef Pinior, Paulo Casaca och Andris Piebalgs (ledamot av kommissionen).

Talmannen förklarade debatten avslutad.

Omröstning: punkt 14.3 i protokollet av den 18.05.2006.

punkt 14.3 i protokollet av den 18.05.2006.

10.   Föredragningslista

Talmannen lade med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 18 maj 2006 fram följande förslag till ändringar av föredragningslistan för sammanträden den 1 juni 2006 i Bryssel:

Torsdag den 1 juni 2006

Torsdag den 1 juni 2006

Under omröstning införs en punkt förslag till resolution om den humanitära krisen i de palestinska områdena och EU:s roll.

Tidsfrist för ingivande:

| — | Resolutionsförslag: måndag den 29 maj 2006 kl. 17.00, |
| --- | --- |

—

Resolutionsförslag: måndag den 29 maj 2006 kl. 17.00,

| — | ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: onsdag den 31 maj 2006 kl. 15.00. |
| --- | --- |

—

ändringsförslag och gemensamt resolutionsförslag: onsdag den 31 maj 2006 kl. 15.00.

Parlamentet godkände förslaget.

11.   Parlamentets sammansättning

Behöriga litauiska myndigheter hade meddelat att Eugenijus Maldeikis utsetts till ledamot av parlamentet i stället för Rolandas Pavilionis med verkan från och med den 18.05.2006.

Talmannen påminde om bestämmelserna i artikel 3.5 i arbetsordningen.

12.   De politiska gruppernas sammansättning

Donata Gottardi, vald till Europaparlamentet som ersättare för Enrico Letta, anslöt sig till PSE-gruppen.

Andrea Losco, vald till Europaparlamentet som ersättare för Massimo D'Alema, anslöt sig till ALDE-gruppen.

Achille Occhetto, vald till Europaparlamentet som ersättare för Antonio Di Pietro, anslöt sig till PSE-gruppen.

Gianluca Susta, vald till Europaparlamentet som ersättare för Pier Luigi Bersani, anslöt sig till ALDE-gruppen.

13.   Utskottens och delegationernas sammansättning

På begäran av PSE-gruppen godkände parlamentet följande utnämningar:

utskottet TRAN:

Silvia Adriana Ticaău som observatör i stället för Adrian Severin

utskottet AFCO:

Adrian Severin som observatör.

14.   Omröstning

Omröstningsresultaten (ändringsförslag, särskilda omröstningar, delade omröstningar etc.) återfinns i bilagan ”Omröstningsresultat ”som bifogas protokollet.

14.1.   Nepal (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 och B6-0294/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 12)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0282/2006

(ersätter B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006 och B6-0294/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Thomas Mann och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Thomas Mann och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano, Neena Gill, Robert Evans och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Neena Gill, Robert Evans och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen,

| | Elizabeth Lynne, Marios Matsakis och Frédérique Ries för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne, Marios Matsakis och Frédérique Ries för ALDE-gruppen,

| | Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta, Hélène Flautre och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda, Jean Lambert, Gérard Onesta, Hélène Flautre och Bart Staes för Verts/ALE-gruppen,

| | Jonas Sjöstedt och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen, |
| --- | --- |

Jonas Sjöstedt och Vittorio Agnoletto för GUE/NGL-gruppen,

| | Eoin Ryan för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Eoin Ryan för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0226)

(P6_TA(2006)0226)

14.2.   Sri Lanka (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 och B6-0293/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 13)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0281/2006

(ersätter B6-0281/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006 och B6-0293/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann, Philip Bradbourn och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Geoffrey Van Orden, Charles Tannock, Thomas Mann, Philip Bradbourn och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| | Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill, Emilio Menéndez del Valle och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen, |
| --- | --- |

Pasqualina Napoletano, Robert Evans, Neena Gill, Emilio Menéndez del Valle och Elena Valenciano Martínez-Orozco för PSE-gruppen,

| | Elizabeth Lynne, Sajjad Karim och Marios Matsakis för ALDE-gruppen |
| --- | --- |

Elizabeth Lynne, Sajjad Karim och Marios Matsakis för ALDE-gruppen

| | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda, Gérard Onesta och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen |
| --- | --- |

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda, Gérard Onesta och Frithjof Schmidt för Verts/ALE-gruppen

| | Eoin Ryan för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Eoin Ryan för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0227)

(P6_TA(2006)0227)

Inlägg om omröstningen:

Inlägg om omröstningen:

Nirj Deva lade fram ett muntligt ändringsförslag till punkt 11, vilket beaktades.

(Resolutionsförslag B6-0283/2006 bortföll.)

14.3.   Taiwan (omröstning)

(omröstning)

Resolutionsförslag B6-0284/2006 och B6-0285/2006

(Enkel majoritet erfordrades)

(Enkel majoritet erfordrades)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

(Omröstningsresultat: bilagan ”Omröstningsresultat”, punkt 14)

RESOLUTIONSFÖRSLAG RC-B6-0284/2006

(ersätter B6-0284/2006 och B6-0285/2006):

inlämnat av följande ledamöter:

| | Astrid Lulling och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen, |
| --- | --- |

Astrid Lulling och Bernd Posselt för PPE-DE-gruppen,

| | Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström och Marios Matsakis för ALDE-gruppen, |
| --- | --- |

Graham Watson, Alexander Lambsdorff, Cecilia Malmström och Marios Matsakis för ALDE-gruppen,

| | Raül Romeva i Rueda och Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen, |
| --- | --- |

Raül Romeva i Rueda och Eva Lichtenberger för Verts/ALE-gruppen,

| | Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen, |
| --- | --- |

Bastiaan Belder för IND/DEM-gruppen,

| | Cristiana Muscardini, Konrad Szymański och Roberts Zīle för UEN-gruppen |
| --- | --- |

Cristiana Muscardini, Konrad Szymański och Roberts Zīle för UEN-gruppen

Antogs (P6_TA(2006)0228)

(P6_TA(2006)0228)

15.   Rättelser/avsiktförklaringar till avgivna röster

Rättelser till avgivna röster:

Rättelser till avgivna röster:

Rättelserna till avgivna röster återfinns på webbplatsen ”Séance en direct”, ”Results of votes (roll-call votes)/Résultats des votes (appels nominaux) ”samt i den tryckta versionen av bilagan ”Resultat av omröstningarna med namnupprop”.

Den elektroniska versionen på Europarl uppdateras regelbundet under högst två veckor efter den aktuella omröstningsdagen.

Därefter slutförs förteckningen över rättelserna till de avgivna rösterna för att översättas och offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

16.   Beslut om vissa dokument

Tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden (artikel 45 i arbetsordningen)

utskottet AFET:

| — | Rumäniens anslutning (2006/2115(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Rumäniens anslutning (2006/2115(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

| — | Bulgariens anslutning (2006/2114(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI) |
| --- | --- |

—

Bulgariens anslutning (2006/2114(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, AGRI, PECH, CULT, JURI, LIBE, AFCO, FEMM, PETI)

utskottet ECON

| — | Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, CULT, JURI) |
| --- | --- |

—

Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, IMCO, TRAN, REGI, CULT, JURI)

| — | Grönbok om hypotekslån (2006/2102(INI))
  (rådgivande utskott: EMPL, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Grönbok om hypotekslån (2006/2102(INI))

(rådgivande utskott: EMPL, IMCO, JURI)

| — | Utvidgning av euroområdet (2006/2103(INI)) |
| --- | --- |

—

Utvidgning av euroområdet (2006/2103(INI))

utskottet EMPL

| — | Funktionshindrade personers situation i den utvidgade Europeiska unionen: den europeiska handlingsplanen 2006-2007 (2006/2105(INI))
  (rådgivande utskott: ITRE, CULT, FEMM) |
| --- | --- |

—

Funktionshindrade personers situation i den utvidgade Europeiska unionen: den europeiska handlingsplanen 2006-2007 (2006/2105(INI))

(rådgivande utskott: ITRE, CULT, FEMM)

utskottet ITRE

| — | Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (2006/2113(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning – Grönbok (2006/2113(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI)

utskottet TRAN

| — | Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – lägesrapport efter halva tiden (2006/2112(INI))
  (rådgivande utskott: ENVI, ITRE) |
| --- | --- |

—

Europeiskt åtgärdsprogram för trafiksäkerhet – lägesrapport efter halva tiden (2006/2112(INI))

(rådgivande utskott: ENVI, ITRE)

utskottet REGI

| — | Konsekvenser av framtida utvidgningar för sammanhållningspolitikens effektivtet (2006/2107(INI))
  (rådgivande utskott: BUDG) |
| --- | --- |

—

Konsekvenser av framtida utvidgningar för sammanhållningspolitikens effektivtet (2006/2107(INI))

(rådgivande utskott: BUDG)

| — | Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (2006/2106(INI)) |
| --- | --- |

—

Insulära, naturliga och ekonomiska begränsningar i samband med regionalpolitiken (2006/2106(INI))

| — | Den framtida regionalpolitikens bidrag till EU:s innovativa kapacitet (2006/2104(INI))
  (rådgivande utskott: BUDG) |
| --- | --- |

—

Den framtida regionalpolitikens bidrag till EU:s innovativa kapacitet (2006/2104(INI))

(rådgivande utskott: BUDG)

| — | Bostadspolitik och regionalpolitik (2006/2108(INI)) |
| --- | --- |

—

Bostadspolitik och regionalpolitik (2006/2108(INI))

utskottet AGRI

| — | Reformering av den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2006/2109(INI)) |
| --- | --- |

—

Reformering av den gemensamma organisationen av marknaden för vin (2006/2109(INI))

utskottet PECH

| — | Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (2006/2110(INI))
  (rådgivande utskott: ENVI) |
| --- | --- |

—

Förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge (2006/2110(INI))

(rådgivande utskott: ENVI)

utskottet LIBE

| — | Strategi för den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa (2006/2111(INI))
  (rådgivande utskott: AFET) |
| --- | --- |

—

Strategi för den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa (2006/2111(INI))

(rådgivande utskott: AFET)

Hänvisningar till utskott

utskotten AFET, EMPL

| — | Kampen mot människohandeln – integrerat tillvägagångssätt och förslag för en handlingsplan (2006/2078(INI))
  huvudansvarigt utskott: LIBE
  (rådgivande utskott: AFET, EMPL, FEMM) |
| --- | --- |

—

Kampen mot människohandeln – integrerat tillvägagångssätt och förslag för en handlingsplan (2006/2078(INI))

huvudansvarigt utskott: LIBE

(rådgivande utskott: AFET, EMPL, FEMM)

Förstärkt samarbete mellan utskott

utskottet ECON

| — | Grönbok om hypotekslån (2006/2102(INI))
  (rådgivande utskott: EMPL, JURI)
  Förstärkt samarbete mellan utskott ECON och IMCO
  (till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006) |
| --- | --- |

—

Grönbok om hypotekslån (2006/2102(INI))

(rådgivande utskott: EMPL, JURI)

Förstärkt samarbete mellan utskott ECON och IMCO

(till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006)

| — | Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI))
  (rådgivande utskott: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, TRAN, REGI, CULT, JURI)
  Förstärkt samarbete mellan utskott ECON och IMCO
  (till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006) |
| --- | --- |

—

Kommissionens vitbok om tjänster av allmänt intresse (2006/2101(INI))

(rådgivande utskott: DEVE, INTA, EMPL, ITRE, TRAN, REGI, CULT, JURI)

Förstärkt samarbete mellan utskott ECON och IMCO

(till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006)

utskottet ENVI

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordnng om ändring av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG i samband med översynen av direktiven om medicintekniska produkter (KOM(2005)0681 – C6-0006/2006 – 2005/0263(COD))
  rådgivande utskott: ITRE
  Förstärkt samarbete mellan utskott ENVI och IMCO
  (till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006) |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordnng om ändring av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 98/8/EG i samband med översynen av direktiven om medicintekniska produkter (KOM(2005)0681 – C6-0006/2006 – 2005/0263(COD))

rådgivande utskott: ITRE

Förstärkt samarbete mellan utskott ENVI och IMCO

(till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006)

| — | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för terapibehandlingar av nytt slag och ändring av direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2005)0567 – C6-0401/2005 – 2005/0227(COD))
  hänvisat till ansvarigt utskott: ENVI
  rådgivande utskott: ITRE, IMCO
  Förstärkt samarbete mellan utskott ENVI et JURI (till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006) |
| --- | --- |

—

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om läkemedel för terapibehandlingar av nytt slag och ändring av direktiv 2001/83/EG och förordning (EG) nr 726/2004 (KOM(2005)0567 – C6-0401/2005 – 2005/0227(COD))

hänvisat till ansvarigt utskott: ENVI

rådgivande utskott: ITRE, IMCO

Förstärkt samarbete mellan utskott ENVI et JURI (till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006)

utskottet ITRE

| — | Förslag till rådets förordning om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) (KOM(2005)0602 – C6-0002/2006 – 2005/0235(CNS))
  (rådgivande utskott: BUDG, JURI)
  Förstärkt samarbete mellan utskott ITRE, TRAN
  (Till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006) |
| --- | --- |

—

Förslag till rådets förordning om bildande av ett gemensamt företag för utveckling av en ny generation av det europeiska systemet för flygledningstjänsten (SESAR) (KOM(2005)0602 – C6-0002/2006 – 2005/0235(CNS))

(rådgivande utskott: BUDG, JURI)

Förstärkt samarbete mellan utskott ITRE, TRAN

(Till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006)

utskottet LIBE

| — | Strategi för den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa (2006/2111(INI))
  Förstärkt samarbete mellan utskott LIBE och AFET
  (till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006) |
| --- | --- |

—

Strategi för den yttre dimensionen av området med frihet, säkerhet och rättvisa (2006/2111(INI))

Förstärkt samarbete mellan utskott LIBE och AFET

(till följd av talmanskonferensens beslut av den 11.05.2006)

17.   Skriftliga förklaringar för införande i registret (artikel 116 i arbetsordningen)

(artikel 116 i arbetsordningen)

Talmannen informerade, i enlighet med artikel 116.3 i arbetsordningen, parlamentet om antalet ledamöter som undertecknat följande skriftliga förklaringar:

| Dokument nr | Författare | Underskrifter |
| --- | --- | --- |
| 11/2006 | Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Robert Navarro, Dirk Sterckx och Jeanine Hennis-Plasschaert | 181 |
| 12/2006 | Jean-Claude Martinez | 15 |
| 13/2006 | Maciej Marian Giertych | 32 |
| 14/2006 | Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis och Thijs Berman | 125 |
| 15/2006 | Andreas Mölzer | 17 |
| 16/2006 | Matteo Salvini | 10 |
| 17/2006 | Daniel Strož | 18 |
| 18/2006 | Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister och Anna Záborská | 28 |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff och Geoffrey Van Orden | 65 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen och Bastiaan Belder | 45 |
| 21/2006 | Iles Braghetto och Panayiotis Demetriou | 203 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 35 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock och Enrique Barón Crespo | 196 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo och Sylvia-Yvonne Kaufmann | 64 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 7 |
| 26/2006 | Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda och Carl Schlyter | 17 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 5 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre och Jean-Claude Fruteau | 81 |
| 29/2006 | Bogdan Golik och Bogusław Sonik | 34 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert och André Brie | 17 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz och Robert Evans | 31 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 34 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström och Cem Özdemir | 89 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 7 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez | 80 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez | 77 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez | 71 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko och Caroline Lucas | 45 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 16 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir och Caroline Lucas | 55 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder och Nicholson of Winterbourne | 73 |

Dokument nr

Författare

Underskrifter

11/2006

Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Robert Navarro, Dirk Sterckx och Jeanine Hennis-Plasschaert

181

12/2006

Jean-Claude Martinez

15

13/2006

Maciej Marian Giertych

32

14/2006

Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis och Thijs Berman

125

15/2006

Andreas Mölzer

17

16/2006

Matteo Salvini

10

17/2006

Daniel Strož

18

18/2006

Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister och Anna Záborská

28

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff och Geoffrey Van Orden

65

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen och Bastiaan Belder

45

21/2006

Iles Braghetto och Panayiotis Demetriou

203

22/2006

Daniel Strož

35

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock och Enrique Barón Crespo

196

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo och Sylvia-Yvonne Kaufmann

64

25/2006

Fernand Le Rachinel

7

26/2006

Jean Lambert, Raül Romeva i Rueda och Carl Schlyter

17

27/2006

Daniel Strož

5

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre och Jean-Claude Fruteau

81

29/2006

Bogdan Golik och Bogusław Sonik

34

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert och André Brie

17

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz och Robert Evans

31

32/2006

Jean Spautz

34

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström och Cem Özdemir

89

34/2006

Andreas Mölzer

7

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez

80

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez

77

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes och Gérard Deprez

71

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko och Caroline Lucas

45

39/2006

Cristiana Muscardini

16

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir och Caroline Lucas

55

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder och Nicholson of Winterbourne

73

18.   Översändande av texter som antagits under sammanträdesperioden

Enligt artikel 172.2 i arbetsordningen skall protokollet från sammanträdet föreläggas kammaren för justering i början av nästföljande sammanträde.

Efter parlamentets godkännande skall de antagna texterna omedelbart översändas till behöriga instanser.

19.   Datum för nästa sammanträdesperiod

Nästa sammanträdesperiod skulle äga rum den 31.05.2006-01.06.2006.

20.   Avbrytande av sessionen

Talmannen förklarade Europaparlamentets session avbruten.

Sammanträdet avslutades kl. 16.15.

Julian Priestley

Generalsekreterare

Josep Borrell Fontelles

Talman

---

NÄRVAROLISTA

Följande skrev på:

Agnoletto, Allister, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Ayala Sender, Aylward, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bono, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Budreikaitė, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Carollo, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flautre, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hughes, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Klamt, Klaß, Klinz, Knapman, Koch, Kohlíček, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Kozlík, Krahmer, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Langendries, Laperrouze, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Lucas, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Morillon, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samaras, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmidt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Valenciano Martínez-Orozco, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vidal-Quadras, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Wohlin, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zani, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina

Observatörer:

Arabadjiev Alexander, Athanasiu Alexandru, Bărbuleţiu Tiberiu, Becşenescu Dumitru, Bliznashki Georgi, Buruiană Aprodu Daniela, Christova Christina Velcheva, Ciornei Silvia, Cioroianu Adrian Mihai, Coşea Dumitru Gheorghe Mircea, Creţu Corina, Creţu Gabriela, Dimitrov Martin, Duca Viorel, Ganţ Ovidiu Victor, Hogea Vlad Gabriel, Ilchev Stanimir, Ivanova Iglika, Kirilov Evgeni, Mihăescu Eugen, Morţun Alexandru Ioan, Parvanova Antonyia, Paşcu Ioan Mircea, Podgorean Radu, Popa Nicolae Vlad, Popeangă Petre, Severin Adrian, Silaghi Ovidiu Ioan, Sofianski Stefan, Stoyanov Dimitar, Ţicău Silvia Adriana, Zgonea Valeriu Ştefan

---

BILAGA I

OMRÖSTNINGSRESULTAT

Förkortningar och symboler

| + | antogs |
| --- | --- |
| - | förkastades |
| ↓ | bortföll |
| T | drogs tillbaka |
| ONU (..., ..., ...) | omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| EO (..., ..., ...) | elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster) |
| delad | delad omröstning |
| särsk. | särskild omröstning |
| ÄF | ändringsförslag |
| komp. | kompromissändringsförslag |
| m. d. | motsvarande del |
| S | ändringsförslag om strykning |
| = | identiska ändringsförslag |
| res. | resolutionsförslag |
| gem. res. | gemensamt resolutionsförslag |
| sluten | sluten omröstning |

+

antogs

-

förkastades

↓

bortföll

T

drogs tillbaka

ONU (..., ..., ...)

omröstning med namnupprop (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

EO (..., ..., ...)

elektronisk omröstning (ja-röster, nej-röster, nedlagda röster)

delad

delad omröstning

särsk.

särskild omröstning

ÄF

ändringsförslag

komp.

kompromissändringsförslag

m. d.

motsvarande del

S

ändringsförslag om strykning

=

identiska ändringsförslag

res.

resolutionsförslag

gem. res.

gemensamt resolutionsförslag

sluten

sluten omröstning

1.   Förslag till ändringsbudget nr 2/2006

Betänkande: Giovanni PITTELLA (A6-0181/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | EO | + | 442, 13, 2


  kvalificerad majoritet erfordras |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

EO

+

442, 13, 2

kvalificerad majoritet erfordras

2.   En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013

Betänkande: Constanze Angela KREHL (A6-0175/2006)

| Avser | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- |
| endast en omröstning | | + | |

Avser

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

endast en omröstning

+

3.   Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I

Betänkande: Gay MITCHELL (A6-0109/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-117 | utskottet | | + | |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-117

utskottet

+

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

4.   Europeiska unionens solidaritetsfond ***I

Betänkande: Rolf BEREND (A6-0123/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning | 1-4
  6-21
  23-25
  27-33
  35-38 | utskottet | | + | |
| ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning | 5 | utskottet | särsk. | + | |
| artikel 2, efter punkt 1 | 43 | GUE/NGL | ONU | - | 96, 428, 22 |
| artikel 3, efter punkt 2 | 39 | Verts/ALE | | - | |
| artikel 4, led a | 44 | GUE/NGL | | - | |
| 22cp | utskottet | | + | |
| artikel 4, led b-g | 22cp | utskottet | | + | |
| 45 | GUE/NGL | | - | |
| artikel 7, punkt 1 | 26 | utskottet | | + | |
| 46 | GUE/NGL | ONU | - | 64, 477, 18 |
| efter artikel 16 | 40 | Verts/ALE | | + | |
| artikel 17, punkt 2 | 41 | Verts/ALE | | - | |
| 34 | utskottet | | + | |
| efter skäl 5 | 42 | GUE/NGL | ONU | - | 153, 395, 16 |
| omröstning: ändrat förslag | | + | |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

ändringsförslag från ansvarigt utskott – sammanslagen omröstning

1-4

6-21

23-25

27-33

35-38

utskottet

+

ändringsförslag från ansvarigt utskott – särskild omröstning

5

utskottet

särsk.

+

artikel 2, efter punkt 1

43

GUE/NGL

ONU

-

96, 428, 22

artikel 3, efter punkt 2

39

Verts/ALE

-

artikel 4, led a

44

GUE/NGL

-

22cp

utskottet

+

artikel 4, led b-g

22cp

utskottet

+

45

GUE/NGL

-

artikel 7, punkt 1

26

utskottet

+

46

GUE/NGL

ONU

-

64, 477, 18

efter artikel 16

40

Verts/ALE

+

artikel 17, punkt 2

41

Verts/ALE

-

34

utskottet

+

efter skäl 5

42

GUE/NGL

ONU

-

153, 395, 16

omröstning: ändrat förslag

+

omröstning: lagstiftningsresolution

+

Begäran om omröstning med namnupprop

GUE/NGL: ÄF 42, 43 och 46

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: ÄF 5

5.   Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap ***

Rekommendation: Giles CHICHESTER (A6-0134/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| omröstning: lagstiftningsresolution | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

omröstning: lagstiftningsresolution

+

6.   Den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området

Betänkande: Richard HOWITT (A6-0158/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 8 | 8 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 1 | PSE, PPE-DE | | + | tillägg till ÄF 8 |
| punkt 17 | 7 | PPE-DE | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| punkt 24 | 9 | Verts/ALE | | + | |
| punkt 29 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 38 | 11 | GUE/NGL | ONU | - | 61, 470, 26 |
| § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| 4 | + | |
| punkt 40 | 6 | ALDE | | - | |
| punkt 41 | 10 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 46 | 13 | GUE/NGL | ONU | - | 230, 325, 19 |
| punkt 50 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 62 | 2 | PSE, PPE-DE | | + | |
| efter punkt 75 | 12 | GUE/NGL | ONU | + | 223, 191, 97 |
| efter punkt 86 | 14 | IND/DEM | | - | |
| punkt 87 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 91 | 3 | PSE, PPE-DE | | + | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 96 | 4 | PSE, PPE-DE | ONU | + | 478, 72, 7 |
| punkt 97 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 111 | 5 | PSE, PPE-DE | | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 522, 32, 15 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 8

8

Verts/ALE

delad

1

-

2

+

1

PSE, PPE-DE

+

tillägg till ÄF 8

punkt 17

7

PPE-DE

delad

1

+

2

-

punkt 24

9

Verts/ALE

+

punkt 29

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 38

11

GUE/NGL

ONU

-

61, 470, 26

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

4

+

punkt 40

6

ALDE

-

punkt 41

10

Verts/ALE

-

punkt 46

13

GUE/NGL

ONU

-

230, 325, 19

punkt 50

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 62

2

PSE, PPE-DE

+

efter punkt 75

12

GUE/NGL

ONU

+

223, 191, 97

efter punkt 86

14

IND/DEM

-

punkt 87

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 91

3

PSE, PPE-DE

+

§

originaltexten

↓

punkt 96

4

PSE, PPE-DE

ONU

+

478, 72, 7

punkt 97

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 111

5

PSE, PPE-DE

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

522, 32, 15

Begäran om delad omröstning

PSE

ÄF 8

Första delen:”Europaparlamentet anser ... representativ för EU:s åtgärder”

Andra delen:”Parlamentet anser ... kontroll”

Verts/ALE

punkt 97

Första delen:”Europaparlamentet ... med tredjeländer”

Andra delen:”och att pilotprogrammen ... internationell solidaritet”

GUE/NGL

punkt 29

Första delen:”Europaparlamentet ... vapen i kriget”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar med kraft EU att aktivt stödja ... i området”

Tredje delen:”Parlamentet ... olika parterna”

punkt 38

Första delen:”Europaparlamentet ... fängelser”

Andra delen:”Parlamentet välkomnar ... i Irak”

Tredje delen:”Parlamentet uppmanar ... kan lösas”

Fjärde delen:”Parlamentet uppmanar rådet ... standard”

PPE-DE

ÄF 7

Första delen:”särskilt i Kina, Vitryssland och Nordkorea”

Andra delen:”text utgår”

Begäran om omröstning med namnupprop

PSE: slutomröstning

Verts/ALE: ÄF 4

GUE/NGL: ÄF 11, 12 och 13

Begäran om särskild omröstning

GUE/NGL: punkterna 50 och 87

7.   Kommissionens årliga strategiska prioriteringar (2007)

Betänkande: James ELLES (A6-0154/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 8 | PSE | | + | |
| 4 | Verts/ALE | | - | |
| efter punkt 1 | 16 | GUE/NGL | | - | |
| punkt 5 | § | originaltexten | ONU | + | 510, 28, 33 |
| punkt 6 | 5 | Verts/ALE | | - | |
| 15 | ALDE | | + | |
| punkt 11 | 9S | PSE | | - | |
| punkt 15 | 10 | PSE | | - | |
| punkt 19 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 22 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 23 | 11 | PSE | | + | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 24 | § | originaltexten | | + | punkt 24 efter punkt 29 |
| punkt 25 | 17 | GUE/NGL | | - | |
| 6 | Verts/ALE | | - | |
| punkt 27 | 14 | ALDE | | + | |
| punkt 29 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkterna 30 och 31 | § | originaltexten | | + | punkterna 30 och 31 efter punkt 23 |
| punkt 37 | 1 | PPE-DE | | + | |
| punkt 38 | 7 | Verts/ALE | delad | | |
| 1 | - | |
| 2 | + | |
| 12 | PSE | | - | |
| punkt 40 | 13 | PSE | ONU | - | 189, 339, 42 |
| punkt 42 | 2 | PPE-DE | | + | |
| skäl | 3 | Verts/ALE | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 514, 56, 8 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

8

PSE

+

4

Verts/ALE

-

efter punkt 1

16

GUE/NGL

-

punkt 5

§

originaltexten

ONU

+

510, 28, 33

punkt 6

5

Verts/ALE

-

15

ALDE

+

punkt 11

9S

PSE

-

punkt 15

10

PSE

-

punkt 19

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 22

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 23

11

PSE

+

§

originaltexten

↓

punkt 24

§

originaltexten

+

punkt 24 efter punkt 29

punkt 25

17

GUE/NGL

-

6

Verts/ALE

-

punkt 27

14

ALDE

+

punkt 29

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkterna 30 och 31

§

originaltexten

+

punkterna 30 och 31 efter punkt 23

punkt 37

1

PPE-DE

+

punkt 38

7

Verts/ALE

delad

1

-

2

+

12

PSE

-

punkt 40

13

PSE

ONU

-

189, 339, 42

punkt 42

2

PPE-DE

+

skäl

3

Verts/ALE

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

514, 56, 8

ÄF 17 skall ersätta befintliga punkt 25 och inte föras in under en ny punkt 25a.

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: slutomröstning

PPE-DE: punkt 5

Verts/ALE: ÄF 13

Begäran om delad omröstning

PPE-DE

punkt 19

Första delen:”Europaparlamentet understryker ... och internt”

Andra delen:”också ekonomiskt och socialt sett”

punkt 29

Första delen:”Europaparlamentet betonar ... i rätt riktning”

Andra delen:”Parlamentet anser ... för forskarna elimineras”

ÄF 7

Första delen: tillägg ”– och Göteborgs”

Andra delen: tillägg ”främja demokrati och mänskliga rättigheter”

Begäran om särskild omröstning

PPE-DE: punkt 22

8.   Naturkatastrofer – jordbruksaspekter

Betänkande: Luis Manuel CAPOULAS SANTOS (A6-0152/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 13 | § | originaltexten | | + | ändrat muntligen |
| punkt 16 | 2 | GUE/NGL | ONU | - | 54, 518, 7 |
| § | originaltexten | delad/ONU | | |
| 1 | + | 461, 59, 3 |
| 2 | + | 491, 54, 10 |
| punkt 25 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 27 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| efter skäl H | 1 | GUE/NGL | ONU | - | 86, 469, 14 |
| skäl I | § | originaltexten | ONU | + | 459, 108, 8 |
| skäl M | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 427, 116, 10 |
| skäl O | § | originaltexten | särsk. | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 398, 70, 26 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 2

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 13

§

originaltexten

+

ändrat muntligen

punkt 16

2

GUE/NGL

ONU

-

54, 518, 7

§

originaltexten

delad/ONU

1

+

461, 59, 3

2

+

491, 54, 10

punkt 25

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 27

§

originaltexten

särsk.

+

efter skäl H

1

GUE/NGL

ONU

-

86, 469, 14

skäl I

§

originaltexten

ONU

+

459, 108, 8

skäl M

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

427, 116, 10

skäl O

§

originaltexten

särsk.

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

398, 70, 26

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

skäl M

Första delen:”Europeiska unionen måste inse ... räddningstjänst och solidaritet”

Andra delen:”Det krävs också ... hantera skogsbränder”

IND/DEM, ALDE

punkt 2

Första delen:”Europaparlamentet anser att naturkatastrofer ... Life+-programmet”

Andra delen:”Parlamentet anser emellertid ... och områdena”

Tredje delen: dessa ord

GUE/NGL

punkt 16

Första delen: Hela texten utom ordet ”jordbrukare”

Andra delen: detta ord

Begäran om särskild omröstning

ALDE: punkt 25 och skäl O

IND/DEM: ÄF 13, 25 och 27

Begäran om omröstning med namnupprop

IND/DEM: punkt 16 och skäl I

GUE/NGL: ÄF 1 och 2

föredragande: i sin helhet

Övrigt

Capoulas Santos kommer att lägga fram följande muntliga ändringsförslag till punkt 13:

| 13. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att i samband med den nya finansieringsramen för 2007-2013 införa ett gemenskapsprogram för skydd mot skogsbränder, i syfte att främja upplysningskampanjer och åtgärder för att förebygga och hantera skogsbränder, tillsammans med erforderlig finansiering och som ett komplement till jordbruks- och strukturpolitiken.

  Europaparlamentet begär att detta program särskilt skall leda till att den finansiering som utgår till lämpliga åtgärder för att förhindra skogsbränder klart identifieras, antingen genom antagande av särskild lagstiftning med motsvarande finansiering eller genom inrättandet av en särskild budgetrubrik för dessa åtgärder både inom ramen för EJFLU-förordningen och förslaget till LIFE+-förordning.

  Parlamentet understryker att ett sådant program måste ta hänsyn till Medelhavsskogarnas särdrag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att i samband med den nya finansieringsramen för 2007-2013 införa ett gemenskapsprogram för skydd mot skogsbränder, i syfte att främja upplysningskampanjer och åtgärder för att förebygga och hantera skogsbränder, tillsammans med erforderlig finansiering och som ett komplement till jordbruks- och strukturpolitiken.

  Europaparlamentet begär att detta program särskilt skall leda till att den finansiering som utgår till lämpliga åtgärder för att förhindra skogsbränder klart identifieras, antingen genom antagande av särskild lagstiftning med motsvarande finansiering eller genom inrättandet av en särskild budgetrubrik för dessa åtgärder både inom ramen för EJFLU-förordningen och förslaget till LIFE+-förordning.

  Parlamentet understryker att ett sådant program måste ta hänsyn till Medelhavsskogarnas särdrag.

9.   Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter

Betänkande: Gerardo GALEOTE QUECEDO (A6-0147/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 1 | 7 | IND/DEM | | - | |
| 1 | PPE-DE | | + | |
| punkt 2 | 8 | IND/DEM | | + | |
| punkt 7 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 8 | 9 | IND/DEM | ONU | - | 57, 500, 12 |
| punkt 12 | 2 | PPE-DE | | + | |
| § | originaltexten | | ↓ | |
| punkt 14 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 15 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3/ONU | + | 450, 88, 10 |
| punkt 16 | 10 | IND/DEM | ONU | + | 357, 193, 8 |
| punkt 18 | 11 | IND/DEM | EO | + | 290, 233, 12 |
| punkt 20 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 22 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 29 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 31 | 3 | PPE-DE | | + | |
| punkt 33 | 12 | IND/DEM | | - | |
| punkt 34 | 13 | IND/DEM | | + | |
| skäl M | § | originaltexten | ONU | + | 513, 35, 9 |
| skäl S | 4 | IND/DEM | | - | |
| skäl U | 5 | IND/DEM | | + | |
| efter skäl X | 6 | IND/DEM | | - | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 498, 35, 20 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 1

7

IND/DEM

-

1

PPE-DE

+

punkt 2

8

IND/DEM

+

punkt 7

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 8

9

IND/DEM

ONU

-

57, 500, 12

punkt 12

2

PPE-DE

+

§

originaltexten

↓

punkt 14

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 15

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3/ONU

+

450, 88, 10

punkt 16

10

IND/DEM

ONU

+

357, 193, 8

punkt 18

11

IND/DEM

EO

+

290, 233, 12

punkt 20

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 22

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 29

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 31

3

PPE-DE

+

punkt 33

12

IND/DEM

-

punkt 34

13

IND/DEM

+

skäl M

§

originaltexten

ONU

+

513, 35, 9

skäl S

4

IND/DEM

-

skäl U

5

IND/DEM

+

efter skäl X

6

IND/DEM

-

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

498, 35, 20

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

IND/DEM: ÄF 9, 10 och skäl M

Begäran om delad omröstning

IND/DEM

punkt 15

Första delen:”Europaparlamentet anser att kommissionen ... av detta fenomen”

Andra delen:”Parlamentet anser även ... förknippade med torka”

Tredje delen:”och uppmanar kommissionen att ... demonstration (2007-2013)”

punkt 22

Första delen:”Europaparlamentet beklagar att ... kommer att lägga fram,”

Andra delen:”vilken bör överväga ... i nätet Natura 2000”

ALDE

punkt 7

Första delen:”Europaparlamentet understryker ... hantera dessa katastrofer”

Andra delen:”Parlamentet begär att man ... i händelse av katastrofer”

punkt 14

Första delen: Hela texten utom orden ”Parlamentet uppmanar kommissionen ... och deras effekter”

Andra delen: dessa ord

punkt 20

Första delen:”Europaparlamentet noterar att man ... bedöma medlemsstaterna”

Andra delen: dessa ord

punkt 29

Första delen: Hela texten utom orden ”med möjlighet till gemenskapsfinansiering av kostnaderna”

Andra delen: dessa ord

10.   Naturkatastrofer – miljöaspekter

Betänkande: Edite ESTRELA (A6-0149/2006)

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| punkt 2 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 4 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 6 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 3 | + | |
| punkt 7 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| punkt 9 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 10 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2/ONU | + | 473, 39, 13 |
| punkt 12 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 13 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| punkt 14 | § | originaltexten | särsk./EO | + | 343, 153, 27 |
| punkt 18 | § | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl D | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| skäl F | § | originaltexten | särsk. | + | |
| skäl K | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 450, 38, 13 |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

punkt 2

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 4

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 6

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

3

+

punkt 7

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

punkt 9

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 10

§

originaltexten

delad

1

+

2/ONU

+

473, 39, 13

punkt 12

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 13

§

originaltexten

särsk.

+

punkt 14

§

originaltexten

särsk./EO

+

343, 153, 27

punkt 18

§

originaltexten

särsk.

+

skäl D

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

skäl F

§

originaltexten

särsk.

+

skäl K

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

450, 38, 13

Begäran om omröstning med namnupprop

föredragande: i sin helhet

Begäran om delad omröstning

ALDE

skäl D

Första delen: Hela texten utom orden ”och ökade medel måste avsättas för denna forskning”

Andra delen: dessa ord

punkt 7

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar kommissionen ... Forest Focus-programmet”

Andra delen:”skall öka finansieringen och göra tillämpningsbestämmelserna mer flexibla”

PSE

skäl K

Första delen:”De åtgärder ... bemöta naturkatastrofer”

Andra delen:”och mångfalden av ... skapa effektiva åtgärder”

IND/DEM

punkt 10

Första delen:”Europaparlamentet anser att återställande ... bevarandet av arter”

Andra delen:”Parlamentet uppmanar medlemsstaterna ... förnyelse av skogar”

ALDE, IND/DEM

punkt 2

Första delen:”Europaparlamentet betonar behovet av att ... bränder och översvämningar”

Andra delen:”och som skall finansieras av Europeiska ... Forest Focus”

Tredje delen:”När det gäller ... med början i skolåldern”

ALDE, Verts/ALE

punkt 6

Första delen:”Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna ... mellan Europas skogar”

Andra delen:”och särskilt den specifika karaktären hos skogarna i Medelhavsområdena”

Tredje delen:”Parlamentet anser ... ytterst noggrant”

Begäran om särskild omröstning

ALDE punkterna 4, 9, 10, 13, 14 och skäl F

PPE-DE: punkt 14

IND/DEM: punkterna 12, 14 och 18

11.   Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap

Resolutionsförslag: B6-0279/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förslag till resolution B6-0279/2006




  från utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Förslag till resolution B6-0279/2006

från utskottet för industrifrågor, forskning och energi

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

12.   Nepal

Resolutionsförslag: B6-0282/2006, B6-0287/2006, B6-0288/2006, B6-0289/2006, B6-0292/2006, B6-0294/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0282/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0282/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0287/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0288/2006 | | UEN | | ↓ | |
| B6-0289/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0292/2006 | | PSE | | ↓ | |
| B6-0294/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0282/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0282/2006

GUE/NGL

↓

B6-0287/2006

PPE-DE

↓

B6-0288/2006

UEN

↓

B6-0289/2006

ALDE

↓

B6-0292/2006

PSE

↓

B6-0294/2006

Verts/ALE

↓

13.   Sri Lanka

Resolutionsförslag: B6-0281/2006, B6-0283/2006, B6-0286/2006, B6-0290/2006, B6-0293/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0281/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | | + | punkt 11 ändrad muntligen |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0281/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |
| B6-0283/2006 | | GUE/NGL | | ↓ | |
| B6-0286/2006 | | PPE-DE | | ↓ | |
| B6-0290/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0293/2006 | | PSE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0281/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

+

punkt 11 ändrad muntligen

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0281/2006

Verts/ALE

↓

B6-0283/2006

GUE/NGL

↓

B6-0286/2006

PPE-DE

↓

B6-0290/2006

ALDE

↓

B6-0293/2006

PSE

↓

Övrigt:

Nirja Deva lade fram ett muntligt ÄF som till punkt 11 och som löd:

| punkt 11 | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet om nya medlemmar i Sri Lankas kommission för mänskliga rättigheter

  samt betonar behovet av att göra en effektiv och oberoende undersökning av de påstådda kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av säkerhetsstyrkor eller väpnade grupper liksom behovet av att ställa gärningsmännen inför rätta i enlighet med internationella normer för rättvisa rättegångar. Parlamentet insisterar också på att samtliga parter bör underteckna övergripande avtal om mänskliga rättigheter och att detta bör utgöra ett nyckelelement i framtida fredsförhandlingar. |
| --- | --- |

punkt 11

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet om nya medlemmar i Sri Lankas kommission för mänskliga rättigheter

  samt betonar behovet av att göra en effektiv och oberoende undersökning av de påstådda kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av säkerhetsstyrkor eller väpnade grupper liksom behovet av att ställa gärningsmännen inför rätta i enlighet med internationella normer för rättvisa rättegångar. Parlamentet insisterar också på att samtliga parter bör underteckna övergripande avtal om mänskliga rättigheter och att detta bör utgöra ett nyckelelement i framtida fredsförhandlingar.

14.   Taiwan

Resolutionsförslag: B6-0284/2006, B6-0285/2006

| Avser | ÄF nr | Från | ONU osv. | Omröstning | ONU/EO – anmärkningar |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0284/2006




  (PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN) |
| punkt 5 | § | originaltexten | | + | |
| strecksats 3 | § | originaltexten | delad | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| omröstning: resolutionen (i sin helhet) | ONU | + | 66, 21, 1 |
| Resolutionsförslag från de politiska grupperna |
| B6-0284/2006 | | ALDE | | ↓ | |
| B6-0285/2006 | | Verts/ALE | | ↓ | |

Avser

ÄF nr

Från

ONU osv.

Omröstning

ONU/EO – anmärkningar

Gemensamt resolutionsförslag RC-B6-0284/2006

(PPE-DE, ALDE, Verts/ALE, IND/DEM, UEN)

punkt 5

§

originaltexten

+

strecksats 3

§

originaltexten

delad

1

+

2

+

omröstning: resolutionen (i sin helhet)

ONU

+

66, 21, 1

Resolutionsförslag från de politiska grupperna

B6-0284/2006

ALDE

↓

B6-0285/2006

Verts/ALE

↓

Begäran om omröstning med namnupprop

PPE-DE: slutomröstning

Begäran om delad omröstning

PSE:

skäl 3

Första delen:”med beaktande av sin resolution ... bekämpa aids/hiv i regionen”

Andra delen”om att alla ... delta i WHO”

Begäran om särskild omröstning

PSE: punkt 5

Övrigt

PSE-gruppen drog tillbaka sitt undertecknande av det gemensamma resolutionsförslaget RC-B6-0284/2006.

---

BILAGA II

RESULTAT AV OMRÖSTNINGARNA MED NAMNUPPROP

1.   Betänkande Berend A6-0123/2006

Ändringförslag 43

Ja-röster: 96

ALDE: Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Borghezio, Chruszcz, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Dehaene, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Hannan, Harbour, Kamall, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Pinheiro, Purvis, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Capoulas Santos, Casaca, Castex, Díez González, Estrela, Fernandes, Guy-Quint, Hasse Ferreira, Hughes, Madeira, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, dos Santos

UEN: Aylward, Crowley, Kamiński, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias

Nej-röster: 428

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Lundgren, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Evans Robert, Fazakas, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Pinior, Poignant, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 22

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PSE: Chiesa

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Sérgio Sousa Pinto

2.   Betänkande Berend A6-0123/2006

Ändringförslag 46

Ja-röster: 64

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Coelho, Duchoň, Fajmon, Freitas, Graça Moura, Iturgaiz Angulo, Marques, Ouzký, Pinheiro, Queiró, Silva Peneda, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Hughes, dos Santos

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias

Nej-röster: 477

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 18

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Seppänen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PSE: Chiesa

UEN: Camre, Janowski, Kuźmiuk, Podkański

3.   Betänkande Berend A6-0123/2006

Ändringförslag 42

Ja-röster: 153

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coelho, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Freitas, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Graça Moura, Harbour, Kamall, Marques, Nicholson, Ouzký, Purvis, Queiró, Silva Peneda, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Capoulas Santos, Casaca, Correia, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Gomes, Harangozó, Hasse Ferreira, Hughes, Madeira, Martin David, Occhetto, dos Santos, Sousa Pinto

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Bennahmias

Nej-röster: 395

ALDE: Malmström, Toia

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Camre, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Pirilli, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 16

ALDE: Morillon

GUE/NGL: Seppänen

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Pinheiro, Siekierski

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Szymański

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

David Casa; Neil Parish; Charles Tannock

Nej-röster

Salvador Garriga Polledo; José Manuel García-Margallo y Marfil

4.   Betänkande Howitt A6-0158/2006

Ändringförslag 11

Ja-röster: 61

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Dover, Gaľa, Schierhuber, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Batzeli, Beglitis, Berlinguer, Bono, Bourzai, Chiesa, Grech, Hazan, Masip Hidalgo, Muscat, Myller, Occhetto, Peillon, Roure, Trautmann, Tzampazi

Verts/ALE: Evans Jill, Hassi, Lambert, Lucas, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Ždanoka

Nej-röster: 470

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Frassoni, Horáček, Trüpel

Nedlagda röster: 26

IND/DEM: Bonde, Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Brepoels, Ventre

PSE: Castex

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Flautre, Isler Béguin, Joan i Marí, Lagendijk, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Voggenhuber

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

John Attard-Montalto; Louis Grech;

5.   Betänkande Howitt A6-0158/2006

Ändringförslag 13

Ja-röster: 230

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Cabrnoch, Seeberg

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kamiński, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 325

ALDE: Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Hegyi, Ilves, Thomsen, Zani

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit

Nedlagda röster: 19

ALDE: Matsakis

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Fajmon

PSE: Attard-Montalto, Grech, Guy-Quint, Muscat

UEN: Camre

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Britta Thomsen

Nej-röster

Eva-Britt Svensson

6.   Betänkande Howitt A6-0158/2006

Ändringförslag 12

Ja-röster: 223

ALDE: Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Mote, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Bauer, Becsey, Brepoels, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Deß, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Elles, Esteves, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Glattfelder, Gräßle, Guellec, Gyürk, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Karas, Kauppi, Kudrycka, Langen, Langendries, López-Istúriz White, Maat, Mayor Oreja, Mitchell, Novak, Pleštinská, Podestà, Pomés Ruiz, Radwan, Roithová, Schnellhardt, Schöpflin, Seeberg, Siekierski, Stubb, Sturdy, Tannock, Thyssen, Ulmer, Wijkman, Wortmann-Kool, Zappalà

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Corbey, De Rossa, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rasmussen, Rothe, Sacconi, Salinas García, dos Santos, Savary, Scheele, Segelström, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Thomsen, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kusstatscher, Lambert, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes

Nej-röster: 191

ALDE: Andrejevs, Andria, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Sinnott, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Berend, Busuttil, Cabrnoch, Casini, Coelho, Daul, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, de Grandes Pascual, Grosch, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Nicholson, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Rübig, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schröder, Schwab, Seeber, Škottová, Sonik, Šťastný, Strejček, Tajani, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Zahradil, Zvěřina

PSE: Hutchinson, Kuc, Locatelli, Siwiec

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 97

ALDE: Hall, Toia

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Dillen, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Braghetto, Brejc, Bushill-Matthews, Buzek, Casa, Chichester, Ehler, Fajmon, Fernández Martín, Galeote Quecedo, Goepel, Graça Moura, Handzlik, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Kaczmarek, Korhola, Mayer, Montoro Romero, Peterle, Pinheiro, Rudi Ubeda, Silva Peneda, Surján, Szájer, Ventre, Záborská, Zaleski, Zatloukal

PSE: Arif, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Berès, van den Berg, Bono, Busquin, Cercas, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Fazakas, Fruteau, Geringer de Oedenberg, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Le Foll, Liberadzki, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Patrie, Peillon, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Roure, Sakalas, Sánchez Presedo, Schapira, Sornosa Martínez, Tarabella, Valenciano Martínez-Orozco, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Zani

Verts/ALE: Aubert, Flautre, Harms, Hassi, Özdemir, Rühle, Trüpel, Voggenhuber

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Camiel Eurlings

Nedlagda röster

Sharon Bowles

7.   Betänkande Howitt A6-0158/2006

Ändringförslag 4

Ja-röster: 478

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Cramer, Schroedter

Nej-röster: 72

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Nattrass, Sinnott, Wise

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Muscat, Occhetto, Segelström, Thomsen

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Staes, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Bonde

NI: Allister, Claeys, Dillen, Mölzer, Mote

UEN: Bielan

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Holger Krahmer; Elisabeth Schroedter;

8.   Betänkande Howitt A6-0158/2006

Resolution

Ja-röster: 522

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Kaufmann, Liotard, Markov, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Tomczak, Wohlin

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 32

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Remek, Strož, Toussas

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Ehler

Nedlagda röster: 15

GUE/NGL: de Brún, Pflüger

IND/DEM: Grabowski, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Friedrich

PSE: Titley

9.   Betänkande Elles A6-0154/2006

Punkt 5

Ja-röster: 510

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Musacchio

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Wohlin

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 28

ALDE: Harkin

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Tomczak, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Cederschiöld, Fjellner, Fontaine, Mayer

UEN: Zīle

Nedlagda röster: 33

GUE/NGL: Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Claeys, Dillen, Helmer, Mote

PPE-DE: Podestà

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Christofer Fjellner

10.   Betänkande Elles A6-0154/2006

Ändringförslag 13

Ja-röster: 189

ALDE: Busk, Jäätteenmäki, Jensen, Onyszkiewicz, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Manolakou

IND/DEM: Tomczak

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Brejc

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Bennahmias

Nej-röster: 339

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Wohlin, Zapałowski

NI: Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Reul, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Hedh, Segelström, Valenciano Martínez-Orozco

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 42

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Martinez, Mussolini, Speroni

UEN: Camre

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Jonas Sjöstedt

11.   Betänkande Elles A6-0154/2006

Resolution

Ja-röster: 514

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 56

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise, Wohlin

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Herranz García

Nedlagda röster: 8

IND/DEM: Coûteaux

NI: Helmer

PPE-DE: Coveney, Doyle, Higgins, Mitchell, Nicholson

UEN: Camre

12.   Betänkande Capoulas Santos A6-0152/2006

Ändringförslag 2

Ja-röster: 54

ALDE: Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz

PPE-DE: Becsey, Doorn, Gaľa, Maat, Ouzký, Szájer

PSE: Arif, Bono, Bourzai, Castex, Chiesa, Cottigny, De Keyser, Désir, Douay, Fruteau, Golik, Hamon, Navarro, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Sousa Pinto, Tarabella, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Libicki

Verts/ALE: Lipietz

Nej-röster: 518

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Liotard, Markov, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Rossa, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 7

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Belohorská, Borghezio, Mussolini, Speroni

PSE: Wynn

13.   Betänkande Capoulas Santos A6-0152/2006

Punkt 16/1

Ja-röster: 461

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Chichester, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Podkański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 59

ALDE: Losco, Samuelsen

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wise, Zapałowski

NI: Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Mote

PPE-DE: Brok, Coveney, Deß, Fjellner, Gräßle, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Kaczmarek, Langen, Lechner, Nicholson, Olajos, Radwan, Siekierski

PSE: Andersson, Bono, Christensen, Corbey, Hazan, Hedh, Pahor, Pinior, Segelström

UEN: Camre, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Cramer, Isler Béguin, Schlyter, Ždanoka

Nedlagda röster: 3

NI: Mussolini, Romagnoli

PSE: Wynn

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Alexander Radwan

Nej-röster

Poul Nyrup Rasmussen

14.   Betänkande Capoulas Santos A6-0152/2006

Punkt 16/2

Ja-röster: 491

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coveney, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber

Nej-röster: 54

ALDE: Malmström

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Segelström

Nedlagda röster: 10

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Scheele, Thomsen, Wynn

UEN: Camre

15.   Betänkande Capoulas Santos A6-0152/2006

Ändringförslag 1

Ja-röster: 86

ALDE: Cavada

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Piskorski, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Böge, Jałowiecki, Kudrycka

PSE: Attard-Montalto, Chiesa, García Pérez, Golik, Haug, Hazan, McAvan, Paasilinna

UEN: Bielan, Kamiński, Libicki, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 469

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Brie, Kaufmann, Markov, Uca, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Wohlin, Zapałowski

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Helmer, Masiel, Mote, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Zīle

Nedlagda röster: 14

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Allister, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Rübig, Ventre

PSE: Thomsen

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Paul Rübig; John Attard-Montalto

Nedlagda röster

Anders Wijkman;

16.   Betänkande Capoulas Santos A6-0152/2006

Skäl I

Ja-röster: 459

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Maaten, Morillon, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Pistelli, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 108

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Losco, Lynne, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Mote

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Hannan, Harbour, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Nassauer, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Christensen, Herczog, Segelström, Tarand

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 8

ALDE: Takkula

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Thomsen, Wynn

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Paul Marie Coûteaux

Nej-röster

Poul Nyrup Rasmussen, Eva-Britt Svensson, Jonas Sjöstedt

Nedlagda röster

Anders Wijkman

17.   Betänkande Capoulas Santos A6-0152/2006

Skäl M/2

Ja-röster: 427

ALDE: Bourlanges, Cavada, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Morillon, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Remek, Rizzo, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 116

ALDE: Andrejevs, Andria, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Wise, Wohlin, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Březina, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Pieper, Purvis, Seeberg, Škottová, Stevenson, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zahradil, Zvěřina

PSE: Andersson, Christensen, Hedh, Ilves, Paasilinna, Segelström

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Mote, Mussolini, Speroni

PPE-DE: Reul

PSE: Thomsen, Wynn

UEN: Camre

Verts/ALE: Isler Béguin

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Paul Marie Coûteaux, Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson, Poul Nyrup Rasmussen

18.   Betänkande Capoulas Santos A6-0152/2006

Resolution

Ja-röster: 398

ALDE: Beaupuy, Bourlanges, Cavada, Cocilovo, Costa, Deprez, De Sarnez, Fourtou, Griesbeck, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Manders, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Pistelli, Ries, Riis-Jørgensen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Krupa, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, De Michelis, Gollnisch, Le Pen Jean-Marie, Mölzer, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 70

ALDE: Andria, Busk, Chatzimarkakis, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Belder, Blokland, Clark, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Mote

PPE-DE: Brok, Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Hökmark, Ibrisagic, Klich, Marques, Ouzký, Pomés Ruiz, Strejček, Zahradil

PSE: Andersson, Hedh, Segelström

Verts/ALE: Romeva i Rueda, Schlyter

Nedlagda röster: 26

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio, Helmer, Le Rachinel, Martinez, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bushill-Matthews, Chichester, Deva, Dover, Elles, Harbour, Hennicot-Schoepges, Hybášková, Nicholson, Parish, Purvis, Stevenson, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Christensen

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Raül Romeva i Rueda

Nej-röster

Alfonso Andria; Feleknas Uca; Karin Riis-Jørgensen; Bill Newton Dunn

19.   Betänkande Galeote Quecedo A6-0147/2006

Ändringförslag 9

Ja-röster: 57

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Mote, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Higgins, Weisgerber, Zvěřina

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 500

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Krupa, Nattrass, Wise

NI: Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nedlagda röster: 12

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Pieper, Wijkman

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Anders Wijkman

Nedlagda röster

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

20.   Betänkande Galeote Quecedo A6-0147/2006

Punkt 15/3

Ja-röster: 450

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Krupa, Tomczak

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Nej-röster: 88

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Goudin, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Wise, Wohlin

NI: Bobošíková, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini, Schenardi

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Callanan, Cederschiöld, Descamps, Fjellner, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Guellec, Hannan, Hökmark, Hybášková, Ibrisagic, Pieper, Radwan, Saïfi, Seeberg, Sudre, Surján, Toubon, Vlasto

PSE: Grech, Haug, Myller, Paasilinna, Szejna

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nedlagda röster: 10

IND/DEM: Bonde, Pęk

NI: Belohorská, Borghezio, Gollnisch, Martinez, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Reul

UEN: Foltyn-Kubicka

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Alexander Radwan

Nej-röster

Anders Wijkman

21.   Betänkande Galeote Quecedo A6-0147/2006

Ändringförslag 10

Ja-röster: 357

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Krupa, Pęk, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Myller, Paasilinna, Pahor

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 193

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Belohorská, Chruszcz, De Michelis, Helmer, Mussolini, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

Nedlagda röster: 8

GUE/NGL: Manolakou, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Rivera

UEN: Krasts, Zīle

„Rättelser till avgivna röster“

Nedlagda röster

Jonas Sjöstedt, Eva-Britt Svensson

22.   Betänkande Galeote Quecedo A6-0147/2006

Skäl M

Ja-röster: 513

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Pęk, Wise

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Krasts, Kristovskis, Libicki, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 35

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Brie, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Krupa, Lundgren, Sinnott, Tomczak, Wohlin

NI: Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Mote, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Klich, Wijkman

PSE: Beglitis, Berger, Jöns, Schapira

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Nedlagda röster: 9

IND/DEM: Coûteaux

NI: Borghezio

PPE-DE: Hybášková, Reul

PSE: Wynn

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Wojciechowski Janusz

„Rättelser till avgivna röster“

Ja-röster

Pierre Schapira

23.   Betänkande Galeote Quecedo A6-0147/2006

Resolution

Ja-röster: 498

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Losco, Lynne, Matsakis, Mohácsi, Morillon, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Tomczak

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Staes, Trüpel, Ždanoka

Nej-röster: 35

ALDE: Maaten, Malmström, Manders, Mulder

GUE/NGL: Sjöstedt

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Clark, Farage, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Wise, Wohlin

NI: Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Ouzký, Škottová, Strejček, Zahradil

PSE: Ilves, Paasilinna

Verts/ALE: Schmidt, Schroedter, Voggenhuber

Nedlagda röster: 20

GUE/NGL: Liotard, Svensson

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Allister, Chruszcz, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Hybášková, Reul, Ventre, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: Schlyter

„Rättelser till avgivna röster“

Nedlagda röster

Poul Nyrup Rasmussen

24.   Betänkande Estrela A6-0149/2006

Punkt 10.2

Ja-röster: 473

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Birutis, Bourlanges, Bowles, Cavada, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Laperrouze, Losco, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Sterckx, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott, Wohlin

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Samaras, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zahradil, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Bennahmias, Breyer, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 39

ALDE: Budreikaitė, Carlshamre, Gentvilas, in't Veld, Lambsdorff, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Goudin, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak

NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic, Seeberg

PSE: Ilves, Paasilinna

Verts/ALE: Schlyter

Nedlagda röster: 13

ALDE: Harkin, Newton Dunn

IND/DEM: Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Wise

NI: Mussolini, Rivera

PPE-DE: Reul

PSE: Scheele

UEN: Kamiński

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Lars Wohlin

25.   Betänkande Estrela A6-0149/2006

Resolution

Ja-röster: 450

ALDE: Andrejevs, Andria, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lehideux, Losco, Lynne, Matsakis, Morillon, Neyts-Uyttebroeck, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Sterckx, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Kohlíček, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Wohlin

NI: Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Lang, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Elles, Esteves, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gál, Gaľa, Galeote Quecedo, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, de Grandes Pascual, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Hieronymi, Higgins, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Langendries, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, von Wogau, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hedh, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hughes, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zani, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Voggenhuber, Ždanoka

Nej-röster: 38

ALDE: Chatzimarkakis, in't Veld, Lambsdorff, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė

IND/DEM: Belder, Blokland, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Pęk, Tomczak, Wise

NI: Bobošíková

PPE-DE: Cabrnoch, Cederschiöld, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gutiérrez-Cortines, Hökmark, Ibrisagic, Ouzký, Škottová, Strejček, Vlasák, Zahradil

Nedlagda röster: 13

ALDE: Newton Dunn, Toia

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Borghezio

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Reul, Zvěřina

PSE: Hasse Ferreira, Wynn

UEN: Bielan, Kamiński

Verts/ALE: Schlyter

„Rättelser till avgivna röster“

Nej-röster

Lars Wohlin

26.   RC B6-0284/2006 – Taiwan

Resolution

Ja-röster: 66

ALDE: Attwooll, Beaupuy, Harkin, Kułakowski, Lynne, Maaten, Matsakis, Mulder

IND/DEM: Belder, Krupa, Sinnott

NI: Giertych, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Audy, Bauer, Bowis, Brepoels, Caspary, Chichester, Chmielewski, Daul, Deß, Duka-Zólyomi, Fontaine, Fraga Estévez, Gaľa, Gauzès, Gomolka, Grossetête, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Lulling, Mann Thomas, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Pleštinská, Posselt, Purvis, Roithová, Samaras, Sommer, Sonik, Sudre, Tannock, Trakatellis, Vatanen, Vlasák, Wieland, Záborská, Zaleski

PSE: Casaca, Gill, Pinior, Sakalas

UEN: Libicki

Verts/ALE: Breyer, Kusstatscher, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter

Nej-röster: 21

GUE/NGL: Kohlíček, Pflüger, Sjöstedt, Strož, Triantaphyllides

PPE-DE: Deva

PSE: Ayala Sender, Bono, Bourzai, Ettl, Evans Robert, Ford, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Honeyball, Howitt, Martínez Martínez, Medina Ortega, Roure, Sánchez Presedo, Scheele

Nedlagda röster: 1

IND/DEM: Coûteaux

---

ANTAGNA TEXTER

P6_TA(2006)0215

Ändringsbudget nr 2/2006

Europaparlamentets resolution om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006, avsnitt III – kommissionen (8513/2006 – C6-0127/2006 – 2006/2098(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272.4, näst sista stycket |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 272.4, näst sista stycket

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 177,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (1), särskilt artiklarna 37 och 38,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2006, slutgiltigt antagen den 15 december 2005 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (3),

| — | med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 12 april 2006 (SEK(2006)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det preliminära förslag till Europeiska unionens ändringsbudget nr 2/2006 för budgetåret 2006 som kommissionen lade fram den 12 april 2006 (SEK(2006)0490),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2006 som rådet fastställde den 21 april 2006 (8513/2006 – C6-0127/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 2/2006 som rådet fastställde den 21 april 2006 (8513/2006 – C6-0127/2006),

| — | med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande artikel 69 och bilaga IV i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0181/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A6-0181/2006), och av följande skäl:

| A. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2006 är att till budgeten för 2006 föra över överskottet från budgetåret 2005 vilket uppgår till 2 410 miljoner euro. |
| --- | --- |

A.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 2/2006 är att till budgeten för 2006 föra över överskottet från budgetåret 2005 vilket uppgår till 2 410 miljoner euro.

| B. | De två huvuddelarna i detta överskott utgörs av ett överskott på 1 292 miljoner euro på inkomstsidan och ett underutnyttjande av utgifterna med 1 077 miljoner euro. |
| --- | --- |

B.

De två huvuddelarna i detta överskott utgörs av ett överskott på 1 292 miljoner euro på inkomstsidan och ett underutnyttjande av utgifterna med 1 077 miljoner euro.

| C. | Underutnyttjandet av betalningsbemyndigandena minskade överlag jämfört med tidigare år med cirka 1 procent av budgeten, vilket innebar att endast 1 077 miljoner euro av EU:s sammanlagda budget på 105 684 048 940 euro inte utnyttjades. |
| --- | --- |

C.

Underutnyttjandet av betalningsbemyndigandena minskade överlag jämfört med tidigare år med cirka 1 procent av budgeten, vilket innebar att endast 1 077 miljoner euro av EU:s sammanlagda budget på 105 684 048 940 euro inte utnyttjades.

| D. | För jordbruket uppgår det belopp som inte utnyttjades till 157 miljoner euro eller 0,3 procent av 48 510 miljoner euro, för strukturfonderna 58 miljoner euro (0,2 procent) av sammanlagt 32 641 miljoner euro, för externa åtgärder uppgick beloppet till 181 miljoner euro (3,5 procent) av det totala anslaget på 5 171 miljoner euro, för administration var det 66 miljoner euro (1,0 procent) av sammanlagt 6 292 miljoner euro och för föranslutningsstrategin uppgick det outnyttjade beloppet till 463 miljoner euro (13,5 procent) av sammanlagt 3 428 miljoner euro. |
| --- | --- |

D.

För jordbruket uppgår det belopp som inte utnyttjades till 157 miljoner euro eller 0,3 procent av 48 510 miljoner euro, för strukturfonderna 58 miljoner euro (0,2 procent) av sammanlagt 32 641 miljoner euro, för externa åtgärder uppgick beloppet till 181 miljoner euro (3,5 procent) av det totala anslaget på 5 171 miljoner euro, för administration var det 66 miljoner euro (1,0 procent) av sammanlagt 6 292 miljoner euro och för föranslutningsstrategin uppgick det outnyttjade beloppet till 463 miljoner euro (13,5 procent) av sammanlagt 3 428 miljoner euro.

| E. | Jämfört med 2004 har det skett stora övergripande förbättringar i utnyttjandet av anslag till strukturfonderna, där 232 miljoner euro eller 0,7 procent av den totala budgeten på 34 451 miljoner inte användes under 2004 samt inom den inre politiken där 50 miljoner euro (0,7 procent) av totalt 7 432 miljoner euro lämnades outnyttjade 2004. |
| --- | --- |

E.

Jämfört med 2004 har det skett stora övergripande förbättringar i utnyttjandet av anslag till strukturfonderna, där 232 miljoner euro eller 0,7 procent av den totala budgeten på 34 451 miljoner inte användes under 2004 samt inom den inre politiken där 50 miljoner euro (0,7 procent) av totalt 7 432 miljoner euro lämnades outnyttjade 2004.

| F. | Det finns fortfarande utrymme för förbättringar, i synnerhet när det gäller externa åtgärder där 181 miljoner euro, motsvarande 3,5 procent av det totala anslaget, inte utnyttjades under 2005 och föranslutningsstrategin där det outnyttjade beloppet jämfört med 2004 faktiskt ökade till 463 miljoner euro eller 13,5 procent av det anslag som ursprungligen planerades. |
| --- | --- |

F.

Det finns fortfarande utrymme för förbättringar, i synnerhet när det gäller externa åtgärder där 181 miljoner euro, motsvarande 3,5 procent av det totala anslaget, inte utnyttjades under 2005 och föranslutningsstrategin där det outnyttjade beloppet jämfört med 2004 faktiskt ökade till 463 miljoner euro eller 13,5 procent av det anslag som ursprungligen planerades.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen i budgetgenomförandet under de senaste åren. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar den positiva utvecklingen i budgetgenomförandet under de senaste åren.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att till fullo genomföra budgeten, vilket är ännu viktigare i ljuset av de begränsade resurser som kommer att finnas tillgängliga i den nya budgetramen 2007-2013. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta sina ansträngningar för att till fullo genomföra budgeten, vilket är ännu viktigare i ljuset av de begränsade resurser som kommer att finnas tillgängliga i den nya budgetramen 2007-2013.

| 3. | Europaparlamentet har beslutat att godta rådets förslag till ändringsbudget utan ändringar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet har beslutat att godta rådets förslag till ändringsbudget utan ändringar.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2)  EUT L 78, 15.3.2006.

(3)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

P6_TA(2006)0216

En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning – gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013

Europaparlamentets resolution om förberedelserna inför samtyckesförfarandet om gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (En sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning) (2006/2086(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (KOM(2005)0299), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en sammanhållningspolitik för att stödja tillväxt och sysselsättning: Gemenskapens strategiska riktlinjer för perioden 2007-2013 (KOM(2005)0299),

| — | med beaktande av artiklarna 23 och 24 i förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt med hänvisning till sitt förslag till sin resolution av den 6 juli 2005 om detta förslag (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 23 och 24 i förslaget till rådets förordning om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden samt med hänvisning till sitt förslag till sin resolution av den 6 juli 2005 om detta förslag (1),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden innehållande allmänna bestämmelser samt med hänvisning till sin ståndpunkt från första behandlingen den 6 juli 2005 om detta förslag (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden innehållande allmänna bestämmelser samt med hänvisning till sin ståndpunkt från första behandlingen den 6 juli 2005 om detta förslag (2),

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om inrättandet av Sammanhållningsfonden samt med hänvisning till sin resolution av den 6 juli 2005 om detta förslag (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om inrättandet av Sammanhållningsfonden samt med hänvisning till sin resolution av den 6 juli 2005 om detta förslag (3),

| — | med beaktande av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden samt med hänvisning till sin ståndpunkt från första behandlingen den 6 juli 2005 om detta förslag (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska socialfonden samt med hänvisning till sin ståndpunkt från första behandlingen den 6 juli 2005 om detta förslag (4),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska grupperingar för gränsöverskridande samarbete samt med hänvisning till sin ståndpunkt från första behandlingen den 6 juli 2005 om detta förslag (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om europeiska grupperingar för gränsöverskridande samarbete samt med hänvisning till sin ståndpunkt från första behandlingen den 6 juli 2005 om detta förslag (5),

| — | med beaktande av artiklarna 158 och 161 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 158 och 161 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000, i Göteborg den 15-16 juni 2001 och i Bryssel den 22-23 mars 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Lissabon den 23-24 mars 2000, i Göteborg den 15-16 juni 2001 och i Bryssel den 22-23 mars 2005,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande inför Europeiska rådets vårmöte – Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin (KOM(2005)0024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande inför Europeiska rådets vårmöte – Att arbeta tillsammans för tillväxt och sysselsättning – Nystart för Lissabonstrategin (KOM(2005)0024),

| — | med beaktande av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) (KOM(2005)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning (2005-2008) (KOM(2005)0141),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande ”Tredje framstegsrapporten om sammanhållningen: Mot ett nytt partnerskap för tillväxt, sysselsättning och sammanhållning ”(KOM(2005)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande ”Tredje framstegsrapporten om sammanhållningen: Mot ett nytt partnerskap för tillväxt, sysselsättning och sammanhållning ”(KOM(2005)0192),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 15-16 december 2005 om budgetplanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådet i Bryssel den 15-16 december 2005 om budgetplanen,

| — | med beaktande av Europeiska stadgan för småföretag som antogs av Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska stadgan för småföretag som antogs av Europeiska rådet i Santa Maria da Feira den 19-20 juni 2000,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2003 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlamentet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2003 om integrering av ett jämställdhetsperspektiv i Europaparlamentet (6),

| — | med beaktande av gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005) (KOM(2000)0335), kommissionens arbetsprogram för 2001, 2002, 2003, 2004 och 2005 (KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047, SEK(2004)0911 och SEK(2005)1044) och kommissionens årliga rapport om jämställdheten i Europeiska unionen 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 och 2005 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 och KOM(2005)0044), |
| --- | --- |

—

med beaktande av gemenskapens ramstrategi för jämställdhet (2001-2005) (KOM(2000)0335), kommissionens arbetsprogram för 2001, 2002, 2003, 2004 och 2005 (KOM(2001)0119, KOM(2001)0773, KOM(2003)0047, SEK(2004)0911 och SEK(2005)1044) och kommissionens årliga rapport om jämställdheten i Europeiska unionen 2000, 2001, 2002, 2003, 2004 och 2005 (KOM(2001)0179, KOM(2002)0258, KOM(2003)0098, KOM(2004)0115 och KOM(2005)0044),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för transport och turism (A6-0175/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och utskottet för transport och turism (A6-0175/2006), och av följande skäl:

| A. | Riktlinjerna för sammanhållningspolitiken är en viktig del av den europeiska politiken för att möta de globala utmaningarna. |
| --- | --- |

A.

Riktlinjerna för sammanhållningspolitiken är en viktig del av den europeiska politiken för att möta de globala utmaningarna.

| B. | Man bör vara medveten om att utmaningarna för den europeiska sammanhållningspolitiken har blivit helt annorlunda i och med EU:s utvidgning med 10 (framöver 12) nya medlemsstater. |
| --- | --- |

B.

Man bör vara medveten om att utmaningarna för den europeiska sammanhållningspolitiken har blivit helt annorlunda i och med EU:s utvidgning med 10 (framöver 12) nya medlemsstater.

| C. | Europaparlamentet vill i detta sammanhang klargöra att parallella förhandlingar om förordningarna och riktlinjerna gör det betydligt svårare att involvera arbetsmarknadens parter, frivilligorganisationer, kommuner och regioner i utformningen av program, men att parlamentet vill öka dessa parters deltagande. |
| --- | --- |

C.

Europaparlamentet vill i detta sammanhang klargöra att parallella förhandlingar om förordningarna och riktlinjerna gör det betydligt svårare att involvera arbetsmarknadens parter, frivilligorganisationer, kommuner och regioner i utformningen av program, men att parlamentet vill öka dessa parters deltagande.

| D. | Med tanke på avfolkningen av vissa regioner i Europa måste nya ekonomiska och sociala utvecklingsstrategier tas fram för att motverka risken för att landsbygden förlorar sina invånare. |
| --- | --- |

D.

Med tanke på avfolkningen av vissa regioner i Europa måste nya ekonomiska och sociala utvecklingsstrategier tas fram för att motverka risken för att landsbygden förlorar sina invånare.

| E. | Reformen av strukturpolitiken under nästa programperiod 2007-2013 syftar till att denna politik skall bli mer strategiskt inriktad för att undvika att konkreta åtgärder blir motstridiga. |
| --- | --- |

E.

Reformen av strukturpolitiken under nästa programperiod 2007-2013 syftar till att denna politik skall bli mer strategiskt inriktad för att undvika att konkreta åtgärder blir motstridiga.

| F. | Den urbana dimensionen i den europeiska strukturpolitiken bör betonas starkare, dels för att i allt högre grad erkänna städernas och tätorternas nyckelroll för att öka EU:s konkurrenskraft och sysselsättningen, dels för att man bättre skall kunna hantera stadsspecifika problem som fattigdom och social utslagning också i medelstora och små städer. |
| --- | --- |

F.

Den urbana dimensionen i den europeiska strukturpolitiken bör betonas starkare, dels för att i allt högre grad erkänna städernas och tätorternas nyckelroll för att öka EU:s konkurrenskraft och sysselsättningen, dels för att man bättre skall kunna hantera stadsspecifika problem som fattigdom och social utslagning också i medelstora och små städer.

| G. | Städerna och den omgivande landsbygden bör ses som integrerade ekonomiska områden som ingår i det regionala sammanhanget och behöver en mer integrerad utvecklingsstrategi som är inriktad på samverkan för att påskynda ökningen av den regionala konkurrenskraften. |
| --- | --- |

G.

Städerna och den omgivande landsbygden bör ses som integrerade ekonomiska områden som ingår i det regionala sammanhanget och behöver en mer integrerad utvecklingsstrategi som är inriktad på samverkan för att påskynda ökningen av den regionala konkurrenskraften.

| H. | Unionens sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållning får inte försvagas på grund av att man följer Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

H.

Unionens sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållning får inte försvagas på grund av att man följer Lissabonstrategin.

| I. | I och med utvidgningen har skillnaderna i välstånd ökat kraftigt, men de medel som anslagits till strukturpolitiken är låga, och insatserna måste därför allt mer inriktas på hållbar utveckling och de nödvändigaste och effektivaste åtgärderna. |
| --- | --- |

I.

I och med utvidgningen har skillnaderna i välstånd ökat kraftigt, men de medel som anslagits till strukturpolitiken är låga, och insatserna måste därför allt mer inriktas på hållbar utveckling och de nödvändigaste och effektivaste åtgärderna.

| J. | Europaparlamentet välkomnar att sammanhållnings- och regionalpolitiken behandlas tillsammans. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet välkomnar att sammanhållnings- och regionalpolitiken behandlas tillsammans.

| K. | Det är viktigt att både skillnaderna mellan medlemsstaterna och skillnaderna mellan EU:s regioner minskas. |
| --- | --- |

K.

Det är viktigt att både skillnaderna mellan medlemsstaterna och skillnaderna mellan EU:s regioner minskas.

| L. | Det territoriella samarbetet är en viktig del av sammanhållningspolitiken. Därför bör tillräckliga finansiella medel anslås för detta samarbete och det bör tas med i den samordnade strategiska planeringen. |
| --- | --- |

L.

Det territoriella samarbetet är en viktig del av sammanhållningspolitiken. Därför bör tillräckliga finansiella medel anslås för detta samarbete och det bör tas med i den samordnade strategiska planeringen.

| 1. | Europaparlamentet betonar att det i kommissionens förslag om de strategiska riktlinjerna fastställs vilka prioriteringar som gemenskapen skall ha för att främja en balanserad, harmonisk och hållbar utveckling samt att målen från Lissabon och Göteborg därmed följs. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att det i kommissionens förslag om de strategiska riktlinjerna fastställs vilka prioriteringar som gemenskapen skall ha för att främja en balanserad, harmonisk och hållbar utveckling samt att målen från Lissabon och Göteborg därmed följs.

| 2. | Europaparlamentet anser emellertid att den framtida sammanhållningspolitiken bör bidra till att hantera de utmaningar som den senaste utvidgningen av unionen medför, genom att bidra till att minska de regionala skillnaderna och främja ett samhälle som bygger på full sysselsättning, jämställdhet, integration och social sammanhållning. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser emellertid att den framtida sammanhållningspolitiken bör bidra till att hantera de utmaningar som den senaste utvidgningen av unionen medför, genom att bidra till att minska de regionala skillnaderna och främja ett samhälle som bygger på full sysselsättning, jämställdhet, integration och social sammanhållning.

| 3. | Europaparlamentet anser att de strategiska riktlinjerna inte får begränsa förordningarna om de enskilda fonderna utan endast förtydliga unionens strategiska prioriteringar. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att regionerna bör ges tillräcklig flexibilitet för att kunna reagera på regionens krav med specifika åtgärder, eftersom det finns många sätt att nå en framgångsrik hållbar utveckling, särskilt när regionernas och de lokala myndigheternas erfarenheter i fråga om sina egna utvecklingsmöjligheter inlemmas helt i de regionala strategierna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att de strategiska riktlinjerna inte får begränsa förordningarna om de enskilda fonderna utan endast förtydliga unionens strategiska prioriteringar. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att regionerna bör ges tillräcklig flexibilitet för att kunna reagera på regionens krav med specifika åtgärder, eftersom det finns många sätt att nå en framgångsrik hållbar utveckling, särskilt när regionernas och de lokala myndigheternas erfarenheter i fråga om sina egna utvecklingsmöjligheter inlemmas helt i de regionala strategierna.

| 4. | Europaparlamentet påpekar också att industriregioner, landsortsområden, städer och tätortsområden, glest befolkade områden, yttersta randområden samt öar, bergsområden och gränsregioner har olika behov. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar också att industriregioner, landsortsområden, städer och tätortsområden, glest befolkade områden, yttersta randområden samt öar, bergsområden och gränsregioner har olika behov.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser samtidigt att stöd bör kanaliseras till områden med strukturella nackdelar såsom avfolkning, åldrande befolkning eller otillgänglighet, så att dessa områden får bistånd och impulser för sin ekonomiska och sociala utveckling. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet efterlyser samtidigt att stöd bör kanaliseras till områden med strukturella nackdelar såsom avfolkning, åldrande befolkning eller otillgänglighet, så att dessa områden får bistånd och impulser för sin ekonomiska och sociala utveckling.

| 6. | Europaparlamentet betonar dock att genomförandet av Lissabonstrategin främst är medlemsstaternas uppgift och att sammanhållningspolitiken bör beakta målen i Lissabon- och Göteborgsstrategierna och bli en central faktor när det gäller att tillämpa dem genom nationella och regionala utvecklingsprogram. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar dock att genomförandet av Lissabonstrategin främst är medlemsstaternas uppgift och att sammanhållningspolitiken bör beakta målen i Lissabon- och Göteborgsstrategierna och bli en central faktor när det gäller att tillämpa dem genom nationella och regionala utvecklingsprogram.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar bevisen på sammankopplingen mellan ökande sysselsättning och produktivitetstillväxt och noterar att det bakomliggande egentliga syftet är att skapa permanenta arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar bevisen på sammankopplingen mellan ökande sysselsättning och produktivitetstillväxt och noterar att det bakomliggande egentliga syftet är att skapa permanenta arbetstillfällen av hög kvalitet.

| 8. | Europaparlamentet anser att de knappa finansiella medlen måste koncentreras på ett förnuftigt och effektivt sätt för att uppnå ett så stort europeiskt mervärde som möjligt istället för att arbeta efter ”vattenkanneprincipen”. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att de knappa finansiella medlen måste koncentreras på ett förnuftigt och effektivt sätt för att uppnå ett så stort europeiskt mervärde som möjligt istället för att arbeta efter ”vattenkanneprincipen”.

| 9. | Europaparlamentet betonar återigen att ett gott partnerskap mellan alla berörda parter är betydelsefullt. Parlamentet kräver att detta skall fastslås tydligt i förordningarna och riktlinjerna och stöder därigenom en förstärkning av det civila samhället. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar återigen att ett gott partnerskap mellan alla berörda parter är betydelsefullt. Parlamentet kräver att detta skall fastslås tydligt i förordningarna och riktlinjerna och stöder därigenom en förstärkning av det civila samhället.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som finansieringsinstrument offensivt stödja partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn och att inte behandla medlemsstaterna på olika sätt. Parlamentet stöder därmed uttryckligen de möjligheter som i detta sammanhang erbjuds genom Jessica-initiativet (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas), Jeremie-initiativet (gemensamma europeiska resurser för mikroföretag, små och medelstora företag) och Jasper-initiativet (gemensam hjälp åt projekt i europeiska regioner). Parlamentet tillstyrker kommissionens förslag om samarbete med Europeiska investeringsbanken för att finansiera genomförandet av sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att som finansieringsinstrument offensivt stödja partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn och att inte behandla medlemsstaterna på olika sätt. Parlamentet stöder därmed uttryckligen de möjligheter som i detta sammanhang erbjuds genom Jessica-initiativet (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas), Jeremie-initiativet (gemensamma europeiska resurser för mikroföretag, små och medelstora företag) och Jasper-initiativet (gemensam hjälp åt projekt i europeiska regioner). Parlamentet tillstyrker kommissionens förslag om samarbete med Europeiska investeringsbanken för att finansiera genomförandet av sammanhållningspolitiken.

| 11. | Europaparlamentet framhåller vikten av att det fastställs regler för bildandet av offentlig-privata partnerskap och att programförvaltning och kontrollförfaranden förenklas för att man skall kunna genomföra programmen snabbt och garantera att de verkligen genomförs. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller vikten av att det fastställs regler för bildandet av offentlig-privata partnerskap och att programförvaltning och kontrollförfaranden förenklas för att man skall kunna genomföra programmen snabbt och garantera att de verkligen genomförs.

| 12. | Europaparlamentet understryker vikten av att regioner utbyter information och bästa metoder som härrör från tidigare program för att använda dem under framtida programperioder. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker vikten av att regioner utbyter information och bästa metoder som härrör från tidigare program för att använda dem under framtida programperioder.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att riktlinjerna har inriktats på tre prioriteringar och kräver uttryckligen att jämställdhet mellan kvinnor och män beaktas i samtliga tre prioriteringar. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att riktlinjerna har inriktats på tre prioriteringar och kräver uttryckligen att jämställdhet mellan kvinnor och män beaktas i samtliga tre prioriteringar.

Förstärkning av EU:s och de europeiska regionernas förmåga att dra till sig investeringar och arbetskraft

| 14. | Europaparlamentet stödjer beslutet att inrätta en hållbar transportinfrastruktur, medräknat att man främjar järnvägsinfrastruktur och lokal kollektivtrafik samt transporter till havs, vilket även tryggar tillgången till dessa transportsätt. Parlamentet efterlyser stödåtgärder för att optimera trafikstyrningen med hänsyn tagen till säkerheten på vägarna. Parlamentet anser att det är avgörande att man fullbordar det transeuropeiska transportnätet så att fördelarna med den inre marknaden kan utnyttjas till fullo. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet stödjer beslutet att inrätta en hållbar transportinfrastruktur, medräknat att man främjar järnvägsinfrastruktur och lokal kollektivtrafik samt transporter till havs, vilket även tryggar tillgången till dessa transportsätt. Parlamentet efterlyser stödåtgärder för att optimera trafikstyrningen med hänsyn tagen till säkerheten på vägarna. Parlamentet anser att det är avgörande att man fullbordar det transeuropeiska transportnätet så att fördelarna med den inre marknaden kan utnyttjas till fullo.

| 15. | Europaparlamentet kräver att principen om tillgänglighet för funktionshindrade och tillämpningen av den uttryckligen bör krävas i de strategiska riktlinjerna och i den utvärdering som fordras enligt dessa riktlinjer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att principen om tillgänglighet för funktionshindrade och tillämpningen av den uttryckligen bör krävas i de strategiska riktlinjerna och i den utvärdering som fordras enligt dessa riktlinjer.

| 16. | Europaparlamentet anser att man i synnerhet bör utveckla trafikinfrastrukturen vid EU:s tidigare yttre gränser till de nya medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna där den ännu inte är utvecklad. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till speciella regionala problem och begär att intelligenta och hållbara lösningar på transportområdet bör tas fram. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att man i synnerhet bör utveckla trafikinfrastrukturen vid EU:s tidigare yttre gränser till de nya medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna där den ännu inte är utvecklad. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till speciella regionala problem och begär att intelligenta och hållbara lösningar på transportområdet bör tas fram.

| 17. | Europaparlamentet efterlyser att man tar med specifika hänvisningar till de sekundära vägnäten i gemenskapens strategiska riktlinjer, eftersom det kan vara viktigt att stödja byggandet av regionala vägar i syfte att öka rörligheten för arbetstagare och därmed ge tillgång till sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet efterlyser att man tar med specifika hänvisningar till de sekundära vägnäten i gemenskapens strategiska riktlinjer, eftersom det kan vara viktigt att stödja byggandet av regionala vägar i syfte att öka rörligheten för arbetstagare och därmed ge tillgång till sysselsättningsmöjligheter.

| 18. | Europaparlamentet betonar att en hållbar utveckling i alla medlemsstater innebär efterlevnad av miljölagstiftningen om vatten, avfall, luft, miljöskydd och artskydd, och kräver att naturresurserna, särskilt vatten, skall användas på ett hållbart sätt. Parlamentet efterlyser även särskilt stöd för genomförandet av prioriterade miljöfrågor som Natura 2000, ramdirektivet om vatten och hållbart förebyggande av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att en hållbar utveckling i alla medlemsstater innebär efterlevnad av miljölagstiftningen om vatten, avfall, luft, miljöskydd och artskydd, och kräver att naturresurserna, särskilt vatten, skall användas på ett hållbart sätt. Parlamentet efterlyser även särskilt stöd för genomförandet av prioriterade miljöfrågor som Natura 2000, ramdirektivet om vatten och hållbart förebyggande av naturkatastrofer.

| 19. | Europaparlamentet anser också att infrastrukturprojekt i mindre skala bör beaktas på alla områden och välkomnar med kraft investeringar i sekundära förbindelser till större nätverk. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser också att infrastrukturprojekt i mindre skala bör beaktas på alla områden och välkomnar med kraft investeringar i sekundära förbindelser till större nätverk.

| 20. | Europaparlamentet stöder uttryckligen möjligheten att låta åtgärder genomföras via fonder på området för en hållbar energipolitik, och välkomnar uttryckligen att alla förnybara energikällor används till el, värme, kylning och transporter. Parlamentet efterlyser stöd för energibesparingar och en effektiv energianvändning och betonar i synnerhet de små och medelstora företagens betydelse och potential när det gäller att utnyttja och producera förnybar energi samt utveckla teknik för en effektiv energianvändning, med tanke på dessa företags roll för lokala och regionala utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet stöder uttryckligen möjligheten att låta åtgärder genomföras via fonder på området för en hållbar energipolitik, och välkomnar uttryckligen att alla förnybara energikällor används till el, värme, kylning och transporter. Parlamentet efterlyser stöd för energibesparingar och en effektiv energianvändning och betonar i synnerhet de små och medelstora företagens betydelse och potential när det gäller att utnyttja och producera förnybar energi samt utveckla teknik för en effektiv energianvändning, med tanke på dessa företags roll för lokala och regionala utvecklingsmöjligheter.

| 21. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att det är nödvändigt att utnyttja en integrerad utveckling av städer och tätorter för att uppnå högre energieffektivitet. I det här sammanhanget är investeringar som förbättrar energieffektiviteten i områden med byggnader av betongelement i de nya medlemsstaterna särskilt viktiga. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att det är nödvändigt att utnyttja en integrerad utveckling av städer och tätorter för att uppnå högre energieffektivitet. I det här sammanhanget är investeringar som förbättrar energieffektiviteten i områden med byggnader av betongelement i de nya medlemsstaterna särskilt viktiga.

| 22. | Europaparlamentet noterar att en stor del av produktionen av växthusgas kommer ifrån bostäderna och att man därför måste anstränga sig att nå Kyotomålen också inom denna sektor samt uppmuntra en hållbar stadsutveckling. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de ståndpunkter och resolutioner som nämnts och som det antog den 6 juli 2005 i samband med översynen av strukturfonderna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att en stor del av produktionen av växthusgas kommer ifrån bostäderna och att man därför måste anstränga sig att nå Kyotomålen också inom denna sektor samt uppmuntra en hållbar stadsutveckling. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de ståndpunkter och resolutioner som nämnts och som det antog den 6 juli 2005 i samband med översynen av strukturfonderna.

| 23. | Europaparlamentet kräver att man i högre grad skall arbeta för en hållbar utveckling i städerna och förstärka de särskilda förbindelserna mellan städerna och deras omgivningar, med hänsyn tagen till befintliga partnerskap. Dessutom stödjer parlamentet genomförandet av strategier som syftar till en kompletterande utveckling på samtliga nivåer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet kräver att man i högre grad skall arbeta för en hållbar utveckling i städerna och förstärka de särskilda förbindelserna mellan städerna och deras omgivningar, med hänsyn tagen till befintliga partnerskap. Dessutom stödjer parlamentet genomförandet av strategier som syftar till en kompletterande utveckling på samtliga nivåer.

| 24. | Europaparlamentet noterar att det finns stora möjligheter att öka välståndet främst på landsbygden genom att öka användningen av förnybara bioresurser både som energi och material, och att också jordbruket har mycket att vinna på att hållbara strukturer förstärks. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet noterar att det finns stora möjligheter att öka välståndet främst på landsbygden genom att öka användningen av förnybara bioresurser både som energi och material, och att också jordbruket har mycket att vinna på att hållbara strukturer förstärks.

Tillväxt genom främjande av kunskap och innovation

| 25. | Europaparlamentet välkomnar den särskilda fokuseringen på temat forskning och utveckling (FoU), i synnerhet stödet till inrättande av högteknologiska kluster, nyskapande industriregioner och små och medelstora företag inom sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). Parlamentet framhåller dock att teknikklyftan inom och mellan regioner och medlemsstater måste minskas genom att man bygger ut tekniska samarbetsnätverk. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet välkomnar den särskilda fokuseringen på temat forskning och utveckling (FoU), i synnerhet stödet till inrättande av högteknologiska kluster, nyskapande industriregioner och små och medelstora företag inom sektorn för informations- och kommunikationsteknik (IKT). Parlamentet framhåller dock att teknikklyftan inom och mellan regioner och medlemsstater måste minskas genom att man bygger ut tekniska samarbetsnätverk.

| 26. | Europaparlamentet kräver för det första att åtgärder och investeringar för att främja nyskapande inte bör begränsas till tekniskt nyskapande utan gälla allt slags nyskapande som bidrar till ekonomiska och sociala företagsmoderniseringar, och för det andra att särskilda ansträngningar bör göras för att ta till vara småföretagens och mikroföretagens potential för nyskapande, särskilt i de traditionella ekonomiska sektorerna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver för det första att åtgärder och investeringar för att främja nyskapande inte bör begränsas till tekniskt nyskapande utan gälla allt slags nyskapande som bidrar till ekonomiska och sociala företagsmoderniseringar, och för det andra att särskilda ansträngningar bör göras för att ta till vara småföretagens och mikroföretagens potential för nyskapande, särskilt i de traditionella ekonomiska sektorerna.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa särskild vikt vid program för att främja informations- och kommunikationsteknik, eftersom dessa har långtgående sociala, territoriella och kulturella återverkningar, och göra programmen tillgängliga för medborgarna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fästa särskild vikt vid program för att främja informations- och kommunikationsteknik, eftersom dessa har långtgående sociala, territoriella och kulturella återverkningar, och göra programmen tillgängliga för medborgarna.

| 28. | Europaparlamentet påpekar att det finns ett nära samband mellan FoU och yrkesutbildning, och uppmanar kommissionen att möjliggöra gemensam finansiering på ett enkelt och öppet sätt genom fonderna för integrerade projekt, till exempel så att gemensam finansiering görs mer attraktiv för privata investeringar genom att man stödjer samarbetet mellan högskolor och företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa instrument som riskfonder och mikrokrediter för detta ändamål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påpekar att det finns ett nära samband mellan FoU och yrkesutbildning, och uppmanar kommissionen att möjliggöra gemensam finansiering på ett enkelt och öppet sätt genom fonderna för integrerade projekt, till exempel så att gemensam finansiering görs mer attraktiv för privata investeringar genom att man stödjer samarbetet mellan högskolor och företag. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillämpa instrument som riskfonder och mikrokrediter för detta ändamål.

| 29. | Europaparlamentet understryker att den förbättrade tillgång till finansiering som föreslås kommer att spela en avgörande roll för att främja forskning, nyskapande och företagaranda samt att grunda nya och utvidga befintliga europeiska företag. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker att den förbättrade tillgång till finansiering som föreslås kommer att spela en avgörande roll för att främja forskning, nyskapande och företagaranda samt att grunda nya och utvidga befintliga europeiska företag.

| 30. | Europaparlamentet upprepar kravet på att alla regioner skall kunna genomföra offentlig-privata partnerskapsprojekt som hänför sig till FoU, innovationer och IKT på lika villkor och därmed bidra till att minska teknikklyftan. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar kravet på att alla regioner skall kunna genomföra offentlig-privata partnerskapsprojekt som hänför sig till FoU, innovationer och IKT på lika villkor och därmed bidra till att minska teknikklyftan.

| 31. | Europaparlamentet noterar att landsbygden inte får utestängas från informationssamhällets utveckling. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att landsbygden inte får utestängas från informationssamhällets utveckling.

| 32. | Europaparlamentet ansluter sig till principen om att utveckla stödtjänster för företag. Parlamentet anser att information, rådgivning och assistans från förmedlande organisationer särskilt till småföretag, mikroföretag och hantverksföretag är avgörande för att dessa företag skall uppnå sammanhållningspolitikens mål. Parlamentet anser därför att stöd till sådan verksamhet bör prioriteras på regional nivå. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet ansluter sig till principen om att utveckla stödtjänster för företag. Parlamentet anser att information, rådgivning och assistans från förmedlande organisationer särskilt till småföretag, mikroföretag och hantverksföretag är avgörande för att dessa företag skall uppnå sammanhållningspolitikens mål. Parlamentet anser därför att stöd till sådan verksamhet bör prioriteras på regional nivå.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar regionerna att bygga upp sin kompetens för forskning och nyskapande genom att se till att sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt struktur- och sammanhållningsfonderna kompletterar varandra och skapar synergieffekter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar regionerna att bygga upp sin kompetens för forskning och nyskapande genom att se till att sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt struktur- och sammanhållningsfonderna kompletterar varandra och skapar synergieffekter.

Fler och bättre arbetstillfällen

| 34. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att investera i humankapital, särskilt mot bakgrund av de demografiska förändringarna i vårt samhälle under de kommande åren samt att särskilt fokusera på fullständig integration av invandrare. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det är viktigt att investera i humankapital, särskilt mot bakgrund av de demografiska förändringarna i vårt samhälle under de kommande åren samt att särskilt fokusera på fullständig integration av invandrare.

| 35. | Europaparlamentet kräver att Europeiska socialfonden (ESF) bör stödja medlemsstaternas politiska strategier då dessa stämmer överens med de integrerade riktlinjerna och rekommendationerna i den europeiska sysselsättningsstrategin samt gemenskapens aktuella målsättningar för social integration, antidiskriminering, främjande av jämställdhet samt allmän utbildning och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet kräver att Europeiska socialfonden (ESF) bör stödja medlemsstaternas politiska strategier då dessa stämmer överens med de integrerade riktlinjerna och rekommendationerna i den europeiska sysselsättningsstrategin samt gemenskapens aktuella målsättningar för social integration, antidiskriminering, främjande av jämställdhet samt allmän utbildning och yrkesutbildning.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser att man inlemmar kompletterande åtgärder och stödåtgärder för att förhindra social utslagning av missgynnade grupper i stödåtgärderna, i syfte att öka dessa gruppers anställbarhet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet efterlyser att man inlemmar kompletterande åtgärder och stödåtgärder för att förhindra social utslagning av missgynnade grupper i stödåtgärderna, i syfte att öka dessa gruppers anställbarhet.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar de tre handlingslinjerna i de sysselsättningspolitiska riktlinjerna och betonar att arbetstagarnas situation därigenom inte på något sätt får försämras. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar de tre handlingslinjerna i de sysselsättningspolitiska riktlinjerna och betonar att arbetstagarnas situation därigenom inte på något sätt får försämras.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga vad den menar med ”en livscykelinriktad syn på arbete”. Parlamentet utgår från att detta avser projekt som särskilt syftar till att stödja ungdomar, kvinnor och äldre arbetstagare. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förtydliga vad den menar med ”en livscykelinriktad syn på arbete”. Parlamentet utgår från att detta avser projekt som särskilt syftar till att stödja ungdomar, kvinnor och äldre arbetstagare.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att vidta aktiva politiska åtgärder, särskilt i syfte att främja företagaranda på alla utbildnings- och fortbildningsnivåer. Parlamentet kräver i detta sammanhang ökat stöd till projekt för ”livslångt lärande”, vilket omfattar allt från stöd till bättre utbildningsinfrastruktur och bättre kvalifikationer hos personalen till stöd för nya arbetssätt i skolan och förskolan. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att vidta aktiva politiska åtgärder, särskilt i syfte att främja företagaranda på alla utbildnings- och fortbildningsnivåer. Parlamentet kräver i detta sammanhang ökat stöd till projekt för ”livslångt lärande”, vilket omfattar allt från stöd till bättre utbildningsinfrastruktur och bättre kvalifikationer hos personalen till stöd för nya arbetssätt i skolan och förskolan.

| 40. | Europaparlamentet klargör att kvalificerade arbetstagare inte utvecklas först under yrkesutbildningen, utan att grunden till deras kunskaper läggs redan under barndomen och ungdomsåren. Parlamentet förväntar sig därför att tillgången till förskolor och skolutbildning förbättras. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet klargör att kvalificerade arbetstagare inte utvecklas först under yrkesutbildningen, utan att grunden till deras kunskaper läggs redan under barndomen och ungdomsåren. Parlamentet förväntar sig därför att tillgången till förskolor och skolutbildning förbättras.

| 41. | Europaparlamentet förväntar sig att vidareutbildning och livslångt lärande ses som en investering i människor och därför inte betraktas som ett bidrag som skall anmälas, övervägas och kalkyleras. Parlamentet stöder kommissionens linje att, som tidigare i EQUAL-programmet (Equal Opportunities), ge alla migranter – inklusive asylsökande – större tillgång till arbetsmarknaden, till exempel genom erkännande av yrkeskvalifikationer eller genom språkutbildning. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet förväntar sig att vidareutbildning och livslångt lärande ses som en investering i människor och därför inte betraktas som ett bidrag som skall anmälas, övervägas och kalkyleras. Parlamentet stöder kommissionens linje att, som tidigare i EQUAL-programmet (Equal Opportunities), ge alla migranter – inklusive asylsökande – större tillgång till arbetsmarknaden, till exempel genom erkännande av yrkeskvalifikationer eller genom språkutbildning.

| 42. | Europaparlamentet betonar att utbildningsinsatser bör anpassas bättre till arbetsmarknadens behov. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att utbildningsinsatser bör anpassas bättre till arbetsmarknadens behov.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas samarbete särskilt inom området humankapital och att på lämpligt sätt informera aktörerna inom sammanhållningspolitiken om de mest innovativa projekten. Parlamentet påpekar att det är särskilt viktigt att utbyta information mellan de gamla och de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas samarbete särskilt inom området humankapital och att på lämpligt sätt informera aktörerna inom sammanhållningspolitiken om de mest innovativa projekten. Parlamentet påpekar att det är särskilt viktigt att utbyta information mellan de gamla och de nya medlemsstaterna.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar möjligheten att investera i området för hälsovårdsrelaterad infrastruktur och genom att förebygga hälsorisker. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet välkomnar möjligheten att investera i området för hälsovårdsrelaterad infrastruktur och genom att förebygga hälsorisker.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de strategiska riktlinjerna endast innehåller punkter som också kan stödjas genom investeringar från strukturfonderna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de strategiska riktlinjerna endast innehåller punkter som också kan stödjas genom investeringar från strukturfonderna.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva förbättringar eller i förekommande fall återkräva redan utbetalade belopp om följande kriterier inte uppfylls generellt:






  — | Hållbar utveckling, |
| --- | --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att kräva förbättringar eller i förekommande fall återkräva redan utbetalade belopp om följande kriterier inte uppfylls generellt:

—

Hållbar utveckling,

| — | integrering av ett jämställdhetsperspektiv, |
| --- | --- |

—

integrering av ett jämställdhetsperspektiv,

| — | rättigheterna enligt artikel 13 i fördraget (förbud mot diskriminering av människor på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning), |
| --- | --- |

—

rättigheterna enligt artikel 13 i fördraget (förbud mot diskriminering av människor på grund av kön, ras, etniskt ursprung, religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning),

| — | miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

—

miljölagstiftningen.

to demand improvements or the repayment of monies already disbursed;

Sammanhållningspolitikens territoriella dimension

| 47. | Europaparlamentet betonar principiellt betydelsen av att den territoriella sammanhållningen är en villkorslös och odelbar utvidgning av målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet betonar principiellt betydelsen av att den territoriella sammanhållningen är en villkorslös och odelbar utvidgning av målet för den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

| 48. | Europaparlamentet upprepar återigen kravet på att tätortsområdena skall främjas i större utsträckning och instämmer i att regionerna bör vara flexibla då de utvecklar projekt, eftersom man i början av stödperioden inte nödvändigtvis kan säga vilka stadsområden som kommer att behöva stöd för sina projekt under denna period. Parlamentet understryker att städerna och deras omgivningar har en viktig funktion när det gäller att genomföra målen för EU:s regionalpolitik, och att de bland annat fungerar som motorer för den ekonomiska utvecklingen i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja flernivåstyre genom att ta med städerna, deras funktionella tätortsområden och perifera landsbygdsområden i både utarbetandet och genomförandet av de nationella strategiska referensramarna och de operativa programmen. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet upprepar återigen kravet på att tätortsområdena skall främjas i större utsträckning och instämmer i att regionerna bör vara flexibla då de utvecklar projekt, eftersom man i början av stödperioden inte nödvändigtvis kan säga vilka stadsområden som kommer att behöva stöd för sina projekt under denna period. Parlamentet understryker att städerna och deras omgivningar har en viktig funktion när det gäller att genomföra målen för EU:s regionalpolitik, och att de bland annat fungerar som motorer för den ekonomiska utvecklingen i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja flernivåstyre genom att ta med städerna, deras funktionella tätortsområden och perifera landsbygdsområden i både utarbetandet och genomförandet av de nationella strategiska referensramarna och de operativa programmen.

| 49. | Europaparlamentet framhåller att man måste tillstå att de lokala aktörerna i Europa är av skilda slag. Parlamentet noterar att Europa kännetecknas av en unik multicentrisk struktur bestående av stora, medelstora och små städer och att de flesta människorna i Europa bor i medelstora och små städer. Parlamentet anser att det är viktigt att initiativ för stadsområden sträcker sig längre än till de traditionella metropolerna och även låter städer, satellitstäder och urbana marknader kopplade till de ledande tätorterna spela en roll. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet framhåller att man måste tillstå att de lokala aktörerna i Europa är av skilda slag. Parlamentet noterar att Europa kännetecknas av en unik multicentrisk struktur bestående av stora, medelstora och små städer och att de flesta människorna i Europa bor i medelstora och små städer. Parlamentet anser att det är viktigt att initiativ för stadsområden sträcker sig längre än till de traditionella metropolerna och även låter städer, satellitstäder och urbana marknader kopplade till de ledande tätorterna spela en roll.

| 50. | Europaparlamentet bekräftar att det ser stödet till det gränsöverskridande samarbetet som ett viktigt instrument för den europeiska integrationen och kräver att lämplig hänsyn tas inom ramen för detta instrument till områdena för kultur, miljö, forskning och utveckling, informations- och kommunikationsteknik, utbyte mellan förvaltningar samt katastrofskydd och hälsa. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet bekräftar att det ser stödet till det gränsöverskridande samarbetet som ett viktigt instrument för den europeiska integrationen och kräver att lämplig hänsyn tas inom ramen för detta instrument till områdena för kultur, miljö, forskning och utveckling, informations- och kommunikationsteknik, utbyte mellan förvaltningar samt katastrofskydd och hälsa.

| 51. | Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna i sina operativa program lägger tyngdpunkten vid innovativa åtgärder och samarbete över nationsgränserna. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet kräver att medlemsstaterna i sina operativa program lägger tyngdpunkten vid innovativa åtgärder och samarbete över nationsgränserna.

| 52. | Europaparlamentet kräver tydliga och öppna regler för både resursfördelningen och kontrollen av utgifter och att medlemsstaterna tar på sig hela ansvaret för hur anslagen till sammanhållningspolitiken används.
  *
  - * |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet kräver tydliga och öppna regler för både resursfördelningen och kontrollen av utgifter och att medlemsstaterna tar på sig hela ansvaret för hur anslagen till sammanhållningspolitiken används.

*

- *

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0277.

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0279.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0278.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0281.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2005)0280.

(6)  EUT C 61 E, 10.3.2004, s. 384.

P6_TA(2006)0217

Finansieringsinstrument för utveckling och ekonomiskt samarbete ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete och ekonomiskt samarbete (KOM(2004)0629 – C6-0128/2004 – 2004/0220(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0629) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2004)0629) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 179.1 och 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0128/2004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2 och artiklarna 179.1 och 181a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0128/2004),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artiklarna 51, 168 och 35 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 51, 168 och 35 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och budgetutskottet (A6-0060/2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och budgetutskottet (A6-0060/2006),

| — | med beaktande av betänkande 2 från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för internationell handel (A6-0109/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkande 2 från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för internationell handel (A6-0109/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

P6_TC1-COD(2004)0220

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt
  artikel 179.1
  ,

med beaktande av kommissionens förslag,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (1), och

av följande skäl:

| (1) | I syfte att effektivisera gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny
  procedurmässig
  ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr .../... av den ... upprättas ett instrument för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) för gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer (2). Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (3). Det instrument som upprättas genom den här förordningen är det tredje generella
  procedurmässiga
  instrument som ger direkt understöd till Europeiska unionens yttre politik
  och särskilt dess politik för utvecklingssamarbete
  . |
| --- | --- |

(1)

I syfte att effektivisera gemenskapens bistånd till tredjeländer har det utarbetats en ny
  procedurmässig
  ram med bestämmelser om hur stödinsatser skall planeras och tillhandahållas. Genom rådets förordning (EG) nr .../... av den ... upprättas ett instrument för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) för gemenskapens stöd till kandidatländer och potentiella kandidatländer (2). Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../... av den ... upprättas ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (3). Det instrument som upprättas genom den här förordningen är det tredje generella
  procedurmässiga
  instrument som ger direkt understöd till Europeiska unionens yttre politik
  och särskilt dess politik för utvecklingssamarbete
  .

| (2) | Det kommer att föreslås ett nytt instrument, förordning [om gemenskapsstöd till tredje länder för att främja och skydda demokrati och mänskliga rättigheter]. |
| --- | --- |

(2)

Det kommer att föreslås ett nytt instrument, förordning [om gemenskapsstöd till tredje länder för att främja och skydda demokrati och mänskliga rättigheter].

| (3) | Gemenskapen
  för en politik för utvecklingssamarbete
  som syftar
  till att förverkliga målen om fattigdomsbekämpning, varaktig ekonomisk och social utveckling samt en harmonisk och successiv integration av utvecklingsländerna i världsekonomin. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapen
  för en politik för utvecklingssamarbete
  som syftar
  till att förverkliga målen om fattigdomsbekämpning, varaktig ekonomisk och social utveckling samt en harmonisk och successiv integration av utvecklingsländerna i världsekonomin.

| (4) | Gemenskapen driver en samarbetspolitik som stöder samarbete, partnerskap och gemensamma åtaganden mellan ekonomiska aktörer i EU och partnerländer och partnerregioner, och främjar dialogen mellan politiska, ekonomiska och sociala partner inom relevanta sektorer. |
| --- | --- |

(4)

Gemenskapen driver en samarbetspolitik som stöder samarbete, partnerskap och gemensamma åtaganden mellan ekonomiska aktörer i EU och partnerländer och partnerregioner, och främjar dialogen mellan politiska, ekonomiska och sociala partner inom relevanta sektorer.

| (5) | Gemenskapens
  politik för utvecklingssamarbete
  och dess åtgärder i
  internationella
  forum syftar till att uppfylla
  de millennieutvecklingsmål som Förenta nationernas generalförsamling antog 2000,
  särskilt
  utrotande av extrem fattigdom och hungersnöd, samt de huvudsakliga mål och principer för en hållbar utveckling som
  gemenskapen har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer på området för utvecklingssamarbete
  . |
| --- | --- |

(5)

Gemenskapens
  politik för utvecklingssamarbete
  och dess åtgärder i
  internationella
  forum syftar till att uppfylla
  de millennieutvecklingsmål som Förenta nationernas generalförsamling antog 2000,
  särskilt
  utrotande av extrem fattigdom och hungersnöd, samt de huvudsakliga mål och principer för en hållbar utveckling som
  gemenskapen har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer på området för utvecklingssamarbete
  .

| (6) | Ett politiskt klimat som garanterar
  fred, respekt
  för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna,
  jämställdhet mellan män och kvinnor,
  demokratins principer, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer är oupplösligt förbundna med långsiktig utveckling. |
| --- | --- |

(6)

Ett politiskt klimat som garanterar
  fred, respekt
  för de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna,
  jämställdhet mellan män och kvinnor,
  demokratins principer, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer är oupplösligt förbundna med långsiktig utveckling.

| (7) | Sunda och långsiktiga ekonomiska strategier är en förutsättning för utveckling. |
| --- | --- |

(7)

Sunda och långsiktiga ekonomiska strategier är en förutsättning för utveckling.

| (8) | I
  den gemensamma förklaringen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Dokument om europeiskt samförstånd ”av den 20 december 2005

   (4)

  , med senare ändringar
  fastställs gemenskapens allmänna handlingsram på utvecklingsområdet. |
| --- | --- |

(8)

I
  den gemensamma förklaringen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Dokument om europeiskt samförstånd ”av den 20 december 2005

   (4)

  , med senare ändringar
  fastställs gemenskapens allmänna handlingsram på utvecklingsområdet.

| (9) | Gemenskapen och dess medlemsstater har ingått avtal om partnerskap och samarbete i syfte att ge ett betydelsefullt bidrag till partnerländernas långsiktiga utveckling och till deras folks välstånd. |
| --- | --- |

(9)

Gemenskapen och dess medlemsstater har ingått avtal om partnerskap och samarbete i syfte att ge ett betydelsefullt bidrag till partnerländernas långsiktiga utveckling och till deras folks välstånd.

| (10) | Genomförandet av dessa avtal
  om partnerskap och samarbete
  bör bygga
  på gemensamma och allmängiltiga värderingar när det gäller respekt för och främjande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  , goda styrelseformer, demokratisering
  samt rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

(10)

Genomförandet av dessa avtal
  om partnerskap och samarbete
  bör bygga
  på gemensamma och allmängiltiga värderingar när det gäller respekt för och främjande av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna
  , goda styrelseformer, demokratisering
  samt rättsstatsprincipen.

| (11) | Vid
  genomförandet av gemenskapens utvecklingspolitik är
  ett
  mera verkningsfullt
  bistånd,
  förstärkt komplementaritet och
  bättre
  harmonisering
  samt förenkling
  och samordning av tillvägagångssätt, både inom Europeiska unionen och i förhållande till andra givare och aktörer i utvecklingssamarbetet
  av avgörande betydelse

  för att säkra samstämmighet och relevans i biståndet och samtidigt göra det möjligt att minska de kostnader som partnerländerna måste bära. |
| --- | --- |

(11)

Vid
  genomförandet av gemenskapens utvecklingspolitik är
  ett
  mera verkningsfullt
  bistånd,
  förstärkt komplementaritet och
  bättre
  harmonisering
  samt förenkling
  och samordning av tillvägagångssätt, både inom Europeiska unionen och i förhållande till andra givare och aktörer i utvecklingssamarbetet
  av avgörande betydelse

  för att säkra samstämmighet och relevans i biståndet och samtidigt göra det möjligt att minska de kostnader som partnerländerna måste bära.

| (12) | En målsättning av avgörande betydelse är att föra en differentierad strategi som baserar sig på utvecklingssituationerna och behoven och som tillhandahåller partnerländerna och partnerregionerna särskilda, skräddarsydda program utgående från deras behov, strategier, prioriteringar och tillgångar. |
| --- | --- |

(12)

En målsättning av avgörande betydelse är att föra en differentierad strategi som baserar sig på utvecklingssituationerna och behoven och som tillhandahåller partnerländerna och partnerregionerna särskilda, skräddarsydda program utgående från deras behov, strategier, prioriteringar och tillgångar.

| (13) | Nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik ligger i att partnerländerna får ett egenansvar för utvecklingsstrategierna. Största möjliga medverkan från alla samhällssektorer bör därför uppmuntras. För att främja egenansvar, effektivitet och öppenhet bör givarnas samarbetsstrategier och deras tillvägagångssätt när det gäller att genomföra
  insatser anpassas
  till partnerländernas. |
| --- | --- |

(13)

Nyckeln till en framgångsrik utvecklingspolitik ligger i att partnerländerna får ett egenansvar för utvecklingsstrategierna. Största möjliga medverkan från alla samhällssektorer bör därför uppmuntras. För att främja egenansvar, effektivitet och öppenhet bör givarnas samarbetsstrategier och deras tillvägagångssätt när det gäller att genomföra
  insatser anpassas
  till partnerländernas.

| (14) | Gemenskapens
  yttre åtgärder
  och inre
  politik
  bör vara samstämmig med målen för dess politik för utvecklingssamarbete
  . |
| --- | --- |

(14)

Gemenskapens
  yttre åtgärder
  och inre
  politik
  bör vara samstämmig med målen för dess politik för utvecklingssamarbete
  .

| (15) | Kommissionen har antagit två meddelanden med titeln ”Att sammanfoga hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd”
   (5)
  respektive ”Att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd – En utvärdering”
   (6). De har följts av resolutioner av Europaparlamentet och slutsatser av rådet i vilka man understryker behovet av en verkningsfull koppling mellan
  humanitärt återanpassningsbistånd och långsiktigt utvecklingsbistånd
  . |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har antagit två meddelanden med titeln ”Att sammanfoga hjälpaktioner, återhämtnings- och utvecklingsbistånd”
   (5)
  respektive ”Att knyta samman katastrof-, återanpassnings- och utvecklingsbistånd – En utvärdering”
   (6). De har följts av resolutioner av Europaparlamentet och slutsatser av rådet i vilka man understryker behovet av en verkningsfull koppling mellan
  humanitärt återanpassningsbistånd och långsiktigt utvecklingsbistånd
  .

| (16) | Obundet
  bistånd är en avgörande faktor när det gäller att öka det mervärde som biståndet tillför och stärka lokal förmåga. |
| --- | --- |

(16)

Obundet
  bistånd är en avgörande faktor när det gäller att öka det mervärde som biståndet tillför och stärka lokal förmåga.

| (17) | I denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2007-2013 som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk

  förvaltning

   (7). |
| --- | --- |

(17)

I denna förordning fastställs en finansieringsram för perioden 2007-2013 som utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet enligt punkt 37 i det interinstitutionella avtalet av den 17 maj 2006 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och sund ekonomisk

  förvaltning

   (7).

| (18) | Eftersom
  målen för den föreslagna åtgärden – att stödja utvecklingssamarbete, ekonomiskt samarbete, finansiellt samarbete, vetenskapligt och tekniskt samarbete samt varje annat slags
  utvecklingssamarbete
  med
  utvecklingsländer
  och regioner
  bestående av mer än ett utvecklingsland
  som inte är medlemsstater i gemenskapen och inte kan komma i fråga för gemenskapsstöd inom ramen för föranslutningsinstrumentet eller det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – inte
  alltid
  i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför
  ibland
  , på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(18)

Eftersom
  målen för den föreslagna åtgärden – att stödja utvecklingssamarbete, ekonomiskt samarbete, finansiellt samarbete, vetenskapligt och tekniskt samarbete samt varje annat slags
  utvecklingssamarbete
  med
  utvecklingsländer
  och regioner
  bestående av mer än ett utvecklingsland
  som inte är medlemsstater i gemenskapen och inte kan komma i fråga för gemenskapsstöd inom ramen för föranslutningsinstrumentet eller det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet – inte
  alltid
  i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför
  ibland
  , på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går förordningen inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (19) | Denna förordning förutsätter att följande förordningar upphör att gälla
  eller ses över
  :






  a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer (8), |
| --- | --- | --- |

(19)

Denna förordning förutsätter att följande förordningar upphör att gälla
  eller ses över
  :

a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer (8),

| b) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (9), |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna (9),

| c) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess (10), |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess (10),

| d) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i
  utvecklingsländerna

   (11), |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i
  utvecklingsländerna

   (11),

| e) | Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (12), |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet (12),

| f) | Rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete
   (13), |
| --- | --- |

f)

Rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete
   (13),

| g) | Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna (14), |
| --- | --- |

g)

Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna (14),

| h) | Rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen (15), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2001 av den 23 juli 2001 om ändring av artikel 21 i rådets förordning (EG) nr 1292/96 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen (16), |
| --- | --- |

h)

Rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen (15), ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2001 av den 23 juli 2001 om ändring av artikel 21 i rådets förordning (EG) nr 1292/96 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen (16),

| i) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (17), |
| --- | --- |

i)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika (17),

| j) | Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (18), |
| --- | --- |

j)

Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (18),

| k) | Rådets förordning (EG) nr 2258/96 av den 22 november 1996 om återanpassnings- och återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer (19), |
| --- | --- |

k)

Rådets förordning (EG) nr 2258/96 av den 22 november 1996 om återanpassnings- och återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer (19),

| l) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2130/2001 av den 29 oktober 2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (20), |
| --- | --- |

l)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2130/2001 av den 29 oktober 2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika (20),

| m) | Rådets förordning (EG) nr 550/97 av den 24 mars 1997 om åtgärder mot hiv/aids i utvecklingsländerna (21), |
| --- | --- |

m)

Rådets förordning (EG) nr 550/97 av den 24 mars 1997 om åtgärder mot hiv/aids i utvecklingsländerna (21),

| n) | Rådets förordning (EG) nr 1484/97 av den 22 juli 1997 om stöd till befolkningspolitik och befolkningsprogram i
  utvecklingsländer

   (22)

  och |
| --- | --- |

n)

Rådets förordning (EG) nr 1484/97 av den 22 juli 1997 om stöd till befolkningspolitik och befolkningsprogram i
  utvecklingsländer

   (22)

  och

| o) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 266/2006 av den 15 februari 2006 om fastställande av kompletterande åtgärder för de länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av EU:s sockerordning

   (23). |
| --- | --- |

o)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 266/2006 av den 15 februari 2006 om fastställande av kompletterande åtgärder för de länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av EU:s sockerordning

   (23).

| (20) | XXX |
| --- | --- |

(20)

XXX

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

MÅL OCH PRINCIPER

Artikel 1

Generellt
  syfte och räckvidd

1.   Gemenskapen skall, i överensstämmelse med
  artikel 179
  i fördraget, finansiera åtgärder som syftar till att understödja samarbete med de
  utvecklingsländer som ingår i del I i listan från kommitté för utvecklingsbistånd (DAC) inom Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) över stödmottagande länder, och med de regioner som omfattar mer än ett utvecklingsland
  (nedan kallade ”partnerländer och partnerregioner”)
  och
  som inte är medlemsstater i gemenskapen eller med gemenskapen associerade utomeuropeiska länder och territorier och inte kan komma i fråga för gemenskapsstöd inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (nedan kallat ”föranslutningsinstrumentet”) eller det europeiska grannskaps- och
  partnerskapsinstrumentet
  .

Enligt denna förordning definieras region som ett geografiskt område som omfattar mer än ett utvecklingsland.

2.   Gemenskapens bistånd skall, i överensstämmelse med
  artikel 179
  i fördraget, användas för att
  understödja utvecklingssamarbete
  ,
  det vill säga
  ekonomiskt samarbete, finansiellt samarbete, vetenskapligt och tekniskt samarbete och varje annat slag av samarbete med partnerländer och partnerregioner samt åtgärder på internationell nivå med syfte
  att befrämja
  målen för
  gemenskapens utvecklingssamarbete enligt definitionen i punkt 3
  .

3.
     
  Det främsta målet för ett sådant samarbete skall vara att minska och slutligen utrota fattigdomen i partnerländer och partnerregioner inom ramen för millennieförklaringen som antogs av FN:s generalförsamling 2000, och särskilt att uppnå millennieutvecklingsmålen. Detta inbegriper samarbetsåtgärder som

| — | främjar en varaktig ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna, särskilt i de mest missgynnade bland dem, |
| --- | --- |

—

främjar en varaktig ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna, särskilt i de mest missgynnade bland dem,

| — | uppmuntrar till en smidig och successiv integrering av dem i världsekonomin, |
| --- | --- |

—

uppmuntrar till en smidig och successiv integrering av dem i världsekonomin,

| — | befäster och stöder demokratiseringen och freden, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, jämställdheten mellan män och kvinnor samt principerna inom folkrätten, och |
| --- | --- |

—

befäster och stöder demokratiseringen och freden, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna, de grundläggande friheterna, jämställdheten mellan män och kvinnor samt principerna inom folkrätten, och

| — | stärker förbindelserna mellan gemenskapen och partnerländerna. |
| --- | --- |

—

stärker förbindelserna mellan gemenskapen och partnerländerna.

4.
     
  Gemenskapens samarbete enligt denna förordning skall vara förenligt med de åtaganden och de mål på området för utvecklingssamarbete som gemenskapen har godkänt inom ramen för Förenta nationerna och andra behöriga internationella organisationer på detta område.

5.
     
  Gemenskapens utvecklingspolitik, såsom den fastställs i avdelning XX i fördraget, skall tillhandahålla den övergripande ramen för samarbetet med partnerländer och partnerregioner. Den gemensamma förklaringen av rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: ”Dokument om europeiskt samförstånd ”och senare ändringar skall utgöra allmän ram, riktlinjer och fokus för genomförandet av gemenskapens politik för samarbete med partnerländer och partnerregioner enligt denna förordning.

6.
     
  Åtgärder som finansieras enligt denna avdelning skall uppfylla kriterierna för officiellt utvecklingsbistånd som OECD/DAC har infört.

7.
     
  Gemenskapens bistånd enligt denna förordning skall inte användas för att finansiera

| — | upphandling av vapen eller ammunition, |
| --- | --- |

—

upphandling av vapen eller ammunition,

| — | andra militära utgifter än för utbildning som avser respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

—

andra militära utgifter än för utbildning som avser respekt för mänskliga rättigheter.

8.
     
  Åtgärder som omfattas av och som är bidragsberättigade enligt rådets förordning (EG) nr .../... [om ”stabilitetsinstrumentet”]

   (24)

  skall inte finansieras enligt denna förordning.

Utan att det påverkar behovet av att trygga kontinuitet för samarbetet från kriser till stabila utvecklingsförhållanden skall åtgärder som omfattas av och som är bidragsberättigade enligt rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd

   (25)

  inte finansieras enligt denna förordning.

Artikel 2

Allmänna principer

1.
     
  Gemenskapen bygger på värderingarna demokrati, rättsstatsprincipen, goda styrelseformer, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och skall genom dialog och samarbete utveckla och befästa partnerländernas och partnerregionernas uppslutning kring dessa värderingar.

2.
     
  Alla åtgärder som finansieras enligt denna förordning skall omfattas av en förhandsbedömning av deras konsekvenser för utvecklingen, inbegripet en bedömning av hur de påverkar områdena för mänskliga rättigheter, miljö, jämställdhet mellan män och kvinnor, barnens rättigheter samt deras följder för andra känsliga eller marginaliserade grupper.

3.
     
  Vid urval av åtgärder som skall finansieras enligt denna förordning skall en differentierad strategi som baserar sig på utvecklingssituationerna och behoven tillämpas så att partnerländerna eller partnerregionerna tillhandahålls särskilt, skräddarsytt samarbete utgående från deras egna behov, strategier, prioriteringar och tillgångar.

De fattigaste partnerländerna skall prioriteras, särskilt de minst utvecklade länderna, och de fattigaste samhällssektorerna i alla partnerländer.

4.   Gemenskapen skall, för alla åtgärder som finansieras enligt denna förordning och alla samarbetsområden som omfattas av den, eftersträva
  enhetlighet
  mellan de olika områdena av gemenskapens yttre åtgärder
  och
  gemenskapens politik på övriga områden
  och dess politik för utvecklingssamarbete i enlighet med artikel 178 i fördraget
  . Denna
  enhetlighet
  skall säkras när politiken läggs fast och i samband med strategisk planering, programplanering av insatser samt genomförande.

5.   
  Gemenskapen och medlemsstaterna skall samordna sina politiska strategier för utvecklingssamarbete. Kommissionen skall regelbundet och frekvent utbyta information med Europaparlamentet, medlemsstaterna och andra aktörer inom utvecklingspolitiken, inbegripet andra givare, och skall främja gemensamma analyser, ett samfällt programplaneringsförfarande samt harmoniserade mekanismer för genomförande och rapportering
  .

6.   
  Inom ramen för de respektive behörighetsområdena
  skall
  gemenskapen genom
  kommissionen, i
  samråd
  med
  Europaparlamentet och
  medlemsstaterna,
  främja en multilateral metod avseende globala utmaningar samt främja
  samarbete med multilaterala eller regionala organisationer och organ, såsom de internationella finansiella instituten och Förenta nationernas
  organ
  , fonder och program, samt med bilaterala
  givare
  .

7.   Gemenskapen skall genom sitt samarbete främja
  effektiva metoder och instrument för samarbete anpassade till den särskilda situationen i varje partnerland eller partnerregion, med tonvikten lagd på programbaserade tillvägagångssätt där budgetstöd utnyttjas i specifika och klart motiverade fall, under strikt övervakning och enligt strikta villkor, för tillhandahållande av förutsebar biståndsfinansiering och för utveckling och användning av landsspecifika system som grundar sig på de mål och indikatorer som anges i millennieutvecklingsmålen
  .

8.
     
  Gemenskapen skall främja ett effektivt samarbete med partnerländer och partnerregioner i enlighet med bästa internationella praxis. Följande principer skall gälla:

| a) | Främjandet av en utvecklingsprocess som leds av partnerlandet och i vilken lokalbefolkningen har egenansvar. Gemenskapen skall successivt anpassa sitt stöd till partnerländernas nationella utvecklingsstrategier, reformpolitik och förfaranden, och den skall främja lokal expertis och lokal sysselsättning. |
| --- | --- |

a)

Främjandet av en utvecklingsprocess som leds av partnerlandet och i vilken lokalbefolkningen har egenansvar. Gemenskapen skall successivt anpassa sitt stöd till partnerländernas nationella utvecklingsstrategier, reformpolitik och förfaranden, och den skall främja lokal expertis och lokal sysselsättning.

| b) | Stärkandet av ansvarsprocessen, inbergipet givarnas, partnerländernas och partnerregionernas ansvarsskyldighet inför sina parlament, samt ömsesidig ansvarsskyldighet mellan partnerländer och givare. |
| --- | --- |

b)

Stärkandet av ansvarsprocessen, inbergipet givarnas, partnerländernas och partnerregionernas ansvarsskyldighet inför sina parlament, samt ömsesidig ansvarsskyldighet mellan partnerländer och givare.

| c) | Främjandet av deltagardemokratiska utvecklingsstrategier som omfattar alla och ett brett involverade av alla samhällssegment i utvecklingsprocessen och den nationella dialogen, särskilt sårbara grupper. |
| --- | --- |

c)

Främjandet av deltagardemokratiska utvecklingsstrategier som omfattar alla och ett brett involverade av alla samhällssegment i utvecklingsprocessen och den nationella dialogen, särskilt sårbara grupper.

| d) | Främjandet av bättre genomslag för politiska strategier och programplanering genom samordning och harmonisering mellan givare i syfte att minska överlappningar och dubbelarbete, förbättra komplementariteten och samstämmigheten och stödja initiativ som berör alla givare och åtgärder som vidtagits av givare i samråd med mottagarna. Samordningen skall ske i de partnerländer som tillämpar överenskomna riktlinjer och principer för bästa praxis när det gäller samordning och effektivt stöd. |
| --- | --- |

d)

Främjandet av bättre genomslag för politiska strategier och programplanering genom samordning och harmonisering mellan givare i syfte att minska överlappningar och dubbelarbete, förbättra komplementariteten och samstämmigheten och stödja initiativ som berör alla givare och åtgärder som vidtagits av givare i samråd med mottagarna. Samordningen skall ske i de partnerländer som tillämpar överenskomna riktlinjer och principer för bästa praxis när det gäller samordning och effektivt stöd.

AVDELNING II

UTFORMNING AV POLITISKA STRATEGIER,
  PROGRAMPLANERING OCH TILLDELNING AV MEDEL

Artikel 3

Allmän ram för
  utformning av politiska strategier
  , programplanering och tilldelning av medel

1.   Åtgärder skall finansieras via geografiska eller tematiska program eller inom ramen för deltagande i globala initiativ.

Ett geografiskt program skall omfatta samarbetsverksamhet på alla relevanta områden med partnerländer och partnerregioner som valts ut på geografisk grundval.

Ett tematiskt program skall avse ett bestämt ämne eller område som berör flera partnerländer vilka valts ut på någon annan grundval än geografisk eller omfattar samarbetsverksamhet som riktar sig till olika regioner eller grupper av partnerländer, eller avse en internationell åtgärd utan särskild geografisk inriktning, inbegripet när det är fråga om multilaterala eller globala
  initiativ
  .

Ett globalt initiativ är ett partnerskap och en relaterad åtgärd vars fördelar omfattar mer än en region i världen, och i vilket parterna når explicita överenskommelser om mål, avtalar om att inrätta en ny formell eller informell organisation eller ta fram nya produkter eller tjänster samt bidrar med öronmärkta resurser till åtgärden.

Kommissionen skall anta
  geografiska och tematiska program
  , med närmare angivande av
  deras geografiska räckvidd
  , i enlighet med det förvaltningsförfarande som föreskrivs i artikel 22.2
  .

Kommissionen skall föreslå en flerårig finansieringsram och anslå medel via globala tematiska program och regionala geografiska program. Den fleråriga finansieringsramen skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget.

Lagstiftningsmyndigheten skall fastställa utgiftsmålen inom de tematiska och regionala geografiska programmen, och dessa mål skall följas vid genomförandet av programmen.

2.
     
  Politiska prioriteringar för tematiska program, globala initiativ eller geografiska program inom en region eller en kontinent skall fastställas enligt separata föreskrifter som skall vara särskilt avsedda för ett brett tematiskt program och/eller globalt initiativ, eller för ett geografiskt program inom en region eller en kontinent. Varje föreskrift skall innehålla detaljer om den politiska strategi som skall tillämpas på det breda tematiska program och/eller globala initiativ eller det geografiska program som föreskriften hänför sig till. Varje föreskrift skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget.

3.   För geografiska program skall kommissionen för varje partnerland och partnerregion
  anta, efter Europaparlamentets godkännande och i enlighet med det förvaltningsförfarande som fastställs i artikel 22.2,
  strategidokument och fleråriga vägledande program i enlighet med artikel 5 och anta handlingsprogram i enlighet med artikel 8.

För tematiska program skall kommissionen
  anta, i enlighet med det förvaltningsförfarande som fastställs i artikel 22.2,
  tematiska strategidokument i enlighet med artikel 6 och anta handlingsprogram i enlighet med artikel 8.

Under exceptionella omständigheter får stödet från gemenskapen också ta form av särskilda åtgärder som inte ingår i strategidokumenten och de fleråriga vägledande programmen, i enlighet med artikel 9.
  Europaparlamentet och rådet skall omedelbart informeras om de särskilda åtgärderna och kan kräva att sådana särskilda åtgärder upphävs om de anser att de inte är berättigade.

4.   
  Vid inrättandet av
  geografiska program skall kommissionen fastställa en flerårig vägledande tilldelning av medel som får användas för att finansiera samarbetet med varje partnerland och partnerregion
  inom ramen för varje enskilt program
  . Tilldelningen av medel skall
  vara förenlig med de globala tilldelningar som anges i den fleråriga finansieringsramen och
  fastställas på grundval av
  objektiva och öppna standardkriterier
  som bygger på partnerlandets och partnerregionens behov och resultatutveckling
  och som tar hänsyn till de särskilda svårigheterna i länder eller regioner som befinner sig i eller som nyligen tagit sig ur en kris eller en konflikt
  .

Artikel 4

Föreskrifter för fastställande av politiska strategier samt den fleråriga finansieringsramen

1.
     
  De föreskrifter för fastställande av politiska prioriteringar för tematiska program, globala initiativ eller geografiska program inom en region eller en kontinent som anges i artikel 3 skall endast gälla under giltighetstiden för förordningen. Varje föreskrift skall ange detaljer för de politiska prioriteringar som skall tillämpas på det program som föreskriften hänför sig till, i förekommande fall med hänsyn tagen till de principer och förfaranden som fastställs i partnerskaps- och samarbetsavtal som ingåtts med partnerländer och partnerregioner.

Samtliga strategidokument och fleråriga program skall stämma överens med de politiska prioriteringar som fastställs i den relevanta föreskriften.

Om det är nödvändigt bör föreskrifterna genomgå särskilda översyner innan de löper ut.

2.
     
  Den fleråriga finansieringsramen skall fastställas för en inledningsperiod på fyra år. Före utgången av denna period skall en andra flerårig finansieringsram fastställas på grundval av halvtidsöversynen, och den skall omfatta den tid som återstår av giltighetstiden för denna förordning.

Varje tilldelning av medel som fastställts i den fleråriga finansieringsramen kan ökas eller minskas med maximalt 5 procent. Varje ökning eller minskning av tilldelningen av medel med mer än 5 procent förutsätter Europaparlamentets och rådets godkännande.

Artikel 5

Strategidokument och flerårig programplanering av geografiska program

1.   Strategidokument för partnerländer och partnerregioner skall
  maximalt omfatta giltighetstiden för denna förordning
  och
  syfta till att
  fungera som sammanhängande ram för
  samarbete
  mellan gemenskapen och det berörda partnerlandet eller den berörda partnerregionen.
  Strategidokumenten skall grunda sig på föreskrifterna för utformning av politiska strategier och
  det skall vara möjligt att utarbeta fleråriga vägledande program på grundval av dessa.

Strategidokumenten skall ses över efter halva programtiden och vid behov bli föremål för särskilda översyner, varvid i
  tillämpliga
  fall samma principer och tillvägagångssätt som de som fastställts i avtalen om partnerskap och samarbete med partnerländerna och partnerregionerna skall tillämpas.
  Den särskilda översynen skall genomföras på initiativ av kommissionen eller på begäran av Europaparlamentet, rådet, det berörda partnerlandet eller den berörda partnerregionen. I fall som utgör ett hot mot demokratin, rättsstatsprincipen, de mänskliga rättigheterna eller de grundläggande friheterna kan Europaparlamentet begära en omedelbar översyn av strategidokumenten.

2.   För att säkra ett tillräckligt egenansvar för processen hos
  de berörda partnerländerna eller partnerregionerna
  och
  garantera samstämmighet med
  nationella
  och lokala
  utvecklingsstrategier, särskilt strategier för att minska fattigdomen, skall strategidokumenten
  grunda sig på bestämmelserna i relevanta föreskrifter för utformning av politiska strategier och de skall, i princip och i så lång utsträckning som möjligt,
  upprättas på grundval av en dialog med partnerländerna och partnerregionerna
  i ett tidigt skede av förfarandet,
  i vilken också det civila samhället
  och de regionala och lokala myndigheterna
  i dessa länder och regioner deltar.

3.   Fleråriga vägledande program, som utarbetats på grundval av strategidokumenten, skall fastställas för varje partnerland och partnerregion
  , i enlighet med en partnerskapsbaserad strategi och på grundval av deras förslag
  . De skall
  i princip
  överenskommas med partnerlandet eller partnerregionen
  , såvida den politiska dialogen inte har avbrutits
  .
  Sådana program skall inte betraktas som antagna förrän Europaparlamentet har informerats och haft möjlighet att till fullo behandla förslagen
  .

De prioriterade områden som valts ut för gemenskapsfinansiering skall redovisas i de fleråriga vägledande programmen tillsammans med specifika mål, förväntade resultat och resultatindikatorer.

De fleråriga vägledande programmen skall också innehålla uppgifter om vägledande tilldelning av medel, totalt och för varje prioriterat område,
  i lämpliga fall
  eventuellt i form av ett intervall.
  Denna tilldelning av medel skall överensstämma med den globala tilldelning av medel som fastställs i den fleråriga finansieringsramen.

De
  fleråriga vägledande programmen skall vid behov anpassas, varvid översynerna av strategidokumenten efter halva programtiden och de eventuella särskilda översynerna av dessa dokument skall beaktas.

Under exceptionella omständigheter får den fleråriga vägledande tilldelningen av medel anpassas uppåt eller nedåt
  som en följd av översyner och i enlighet med bestämmelserna i artikel 4
  , särskilt om särskilda behov föreligger, exempelvis i en efterkrissituation eller när resultaten blivit helt andra än förväntat
  eller otillfredsställande
  .

4.   I krissituationer, efterkonfliktsituationer eller situationer som utgör ett hot mot demokratin, rättsstaten, de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna får det göras en särskild översyn av samarbetsstrategin för enskilda länder eller regioner enligt ett förfarande för särskilt brådskande fall.
  Den särskilda översynen skall genomföras på initiativ av kommissionen eller på begäran av Europaparlamentet, rådet, det berörda partnerlandet eller den berörda partnerregionen.
  Översynen får utmynna i en strategi för det enskilda landet eller den enskilda regionen med syfte att främja övergången till långsiktig utveckling och långsiktigt samarbete. Det skall i denna strategi säkras att det råder samstämmighet mellan åtgärder som vidtas inom ramen
  för denna
  förordning
  och åtgärder som finansieras av andra
  gemenskapsinstrument, särskilt
  instrumentet för stabilitet
  och
  förordning (EG) nr 1257/96, samt att dubblering av åtgärder undviks
  . När partnerländer eller grupper av partnerländer direkt berörs eller påverkas av en kris eller en efterkrissituation, skall det vid den fleråriga programplaneringen läggas särskild vikt vid förbättrad samordning mellan hjälpinsatser, återuppbyggnad och utveckling, i syfte att hjälpa dem vid övergången från nödsituation till utvecklingsfas; i fråga om länder och regioner som ofta är utsatta för naturkatastrofer skall programmen tillgodose katastrofberedskap
  ,
  katastrofförebyggande åtgärder
  och hanteringen av följderna av sådana katastrofer
  .

5.
     
  För att stödja regionalt samarbete kan kommissionen, vid antagande av sådana åtgärdsprogram som avses i artikel 8 eller sådana särskilda åtgärder som avses i artikel 9, besluta att andra utvecklingsländer som finns med i del 1 av OECD/DAC-förteckningen är stödberättigade, när det projekt eller program som skall genomföras är av regional eller gränsöverskridande natur. Denna möjlighet får skrivas in i de strategidokument och fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 5 och 6.

6.   Kommissionen och medlemsstaterna skall samråda
  sinsemellan och med andra givare och utvecklingsaktörer, inbegripet representanter för det civila samhället och lokala myndigheter och deras sammanslutningar i ett tidigt skede av planeringsprocessen,
  i syfte att säkra att deras samarbetsinsatser
  beaktas
  .

Artikel 6

Strategidokument och flerårig programplanering av tematiska program

1.   Tematiska strategidokument skall upprättas för en period
  som maximalt omfattar giltighetstiden för denna förordning
  .
  Dessa dokument skall överensstämma med bestämmelserna i relevanta föreskrifter för utformning av politiska strategier och de skall fastställa
  gemenskapens strategi för det tema det
  gäller

  , gemenskapens prioriteringar,

  situationen
  internationellt sett och de viktigaste partnernas
  verksamhet
  .

Kommissionen skall sörja för samstämmighet mellan de tematiska och de geografiska programmen genom att förvissa sig om att verksamhet som genomförs inom ramen för tematiska program ligger i linje med de strategidokument och fleråriga vägledande program som fastställts för partnerländerna och partnerregionerna.

De
  tematiska strategidokumenten
  skall överensstämma med bestämmelserna i relevanta föreskrifter för utformning av politiska strategier och de skall fastställa
  specifika mål, förväntade resultat och resultatindikatorer.

De tematiska strategidokumenten skall också innehålla uppgifter om vägledande tilldelning av medel, totalt och för varje prioriterat område,
  och denna tilldelning av medel skall överensstämma med den globala tilldelning av medel som fastställs i den fleråriga finansieringsramen. Uppgifterna kan i lämpliga fall
  eventuellt
  ges
  i form av ett intervall.

De tematiska strategidokumenten skall ses över efter halva programtiden och vid behov bli föremål för särskilda översyner.
  Den särskilda översynen skall äga rum på initiativ av kommissionen eller på begäran av Europaparlamentet eller rådet
  .

2.   Kommissionen och medlemsstaterna skall samråda
  sinsemellan och med andra givare och utvecklingsaktörer, inbegripet representanter för det civila samhället och lokala myndigheter och deras sammanslutningar i ett tidigt skede av planeringsprocessen,
  i syfte att säkra att deras samarbetsinsatser kompletterar varandra.

3.   Resurser och åtgärdsprioriteringar skall fastställas för deltagandet i globala initiativ.

Artikel 7

Antagande av
  föreskrifterna för utformning av politiska strategier, den fleråriga finansieringsramen, strategidokument och
  fleråriga programplaneringsdokument

De föreskrifter som fastställer de politiska prioriteringarna för varje tematiskt program, globalt initiativ eller geografiskt program inom en region eller en kontinent, och den fleråriga finansieringsramen, skall antas i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 251 i fördraget.

Innan kommissionen antar
  de strategidokument och fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 5 och 6 och de översyner av dem som avses i artikel 5.1 och 5.3 och i artikel 6.1, skall den

  överlämna den föreslagna texten till Europaparlamentet och rådet. Senast tre månader efter det att den föreslagna texten överlämnats, kan varje institution antingen föreslå ändringar, om den anser att den föreslagna texten inte uppfyller de mål som fastställts av den lagstiftande myndigheten, eller invända mot att texten antas och i lämpliga fall be kommissionen lägga fram ett förslag till rättsakt som skall antas i enlighet med artikel 251 i fördraget
  .

Både Europaparlamentet och rådet skall ha rätt att begära att programmen avbryts om detta bedöms vara nödvändigt.

AVDELNING III

GENOMFÖRANDE

Artikel 8

Antagande av
  handlingsprogram

För antagandet av handlingsprogram eller åtgärder som inte ingår i ett handlingsprogram skall det förvaltningsförfarande som avses i artikel 22.2 gälla.

Kommissionen skall för kännedom översända
  sådana handlingsprogram eller åtgärder som inte ingår i handlingsprogram
  till
  Europaparlamentet och
  medlemsstaterna inom en månad från dagen för sitt beslut.

Artikel 9

Antagande av särskilda åtgärder som inte ingår i strategidokument och fleråriga vägledande program

1.   Vid oförutsedda behov eller händelser
  i anslutning till naturkatastrofer, inre oroligheter eller kriser, som inte kan beviljas stöd enligt förordning (EG) nr .../... [om ”stabilitetsinstrumentet”] eller förordning (EG) nr 1257/96 skall

  kommissionen

  , efter samråd med Europaparlamentet och rådet,
  anta särskilda åtgärder som inte ingår i strategidokumenten och de fleråriga vägledande programmen (nedan kallade ”särskilda åtgärder”).

De särskilda åtgärderna får också avse finansiering av insatser som syftar till att underlätta övergången från katastrofbistånd till insatser för långsiktig
  utveckling
  .

De särskilda åtgärderna måste överensstämma med de politiska prioriteringar som fastställts i den relevanta geografiska föreskriften för utformning av politiska strategier.

2.   Om beloppet för de särskilda åtgärderna överstiger
  5 000 000 euro
  skall de antas av kommissionen i enlighet med det rådgivande förfarande som avses i artikel 22.3.

3.   Eftersträvade mål, åtgärdsområden, förväntade resultat, förvaltningsmetod samt totalt finansieringsbelopp skall anges i besluten om särskilda åtgärder. Besluten skall också innehålla en beskrivning av de insatser som skall finansieras samt uppgifter om finansieringsbelopp för dem och en vägledande tidsplan för deras genomförande.

4.   
  Om kostnaderna för de särskilda åtgärderna kvarstår under 5 000 000 euro skall
  kommissionen
  informera
  medlemsstaterna
  och Europaparlamentet om de antagna åtgärderna

  senast en månad från dagen för sitt beslut.

5.   Ändringar av de särskilda åtgärderna
  som endast innebär
  tekniska
  anpassningar får
  göras utan att det förfarande som avses i artikel 22.3 behöver tillgripas, förutsatt att
  dessa ändringar
  inte påverkar de ursprungliga mål som fastställdes i kommissionens beslut.
  Alla sådana tekniska anpassningar skall omedelbart meddelas Europaparlamentet och rådet.

Artikel 10

Aktörer som kan komma i fråga för stöd

1.   I samband med genomförandet av de
  åtgärder som ingår i de strategidokument eller de fleråriga vägledande program som avses i artiklarna 5 och 6
  eller de
  särskilda
  åtgärder som avses i artikel 9 får
  bland annat
  följande aktörer komma i fråga för finansiering enligt denna förordning:

| a) | Partnerländer och partnerregioner och deras institutioner. |
| --- | --- |

a)

Partnerländer och partnerregioner och deras institutioner.

| b) | Kommuner, provinser, departement och regioner
  och andra enheter på lokal nivå i partnerländerna. |
| --- | --- |

b)

Kommuner, provinser, departement och regioner
  och andra enheter på lokal nivå i partnerländerna.

| c) | Gemensamma organ som inrättats av partnerländerna eller partnerregionerna och gemenskapen. |
| --- | --- |

c)

Gemensamma organ som inrättats av partnerländerna eller partnerregionerna och gemenskapen.

| d) | Internationella organisationer, inbegripet regionala organisationer, samt organ, kontor och uppdrag inom ramen för FN-systemet, internationella
  och regionala
  finansiella institut och utvecklingsbanker, i den mån de bidrar till uppnåendet av målen i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Internationella organisationer, inbegripet regionala organisationer, samt organ, kontor och uppdrag inom ramen för FN-systemet, internationella
  och regionala
  finansiella institut och utvecklingsbanker, i den mån de bidrar till uppnåendet av målen i denna förordning.

| e) | Europeiska unionens institutioner och organ, dock endast när det gäller genomförande av de kringåtgärder av understödjande karaktär som avses i artikel 12. |
| --- | --- |

e)

Europeiska unionens institutioner och organ, dock endast när det gäller genomförande av de kringåtgärder av understödjande karaktär som avses i artikel 12.

| f) | Europeiska unionens byråer. |
| --- | --- |

f)

Europeiska unionens byråer.

| g) | Följande enheter eller organ i medlemsstaterna, partnerländerna och partnerregionerna eller varje annat tredjeland, i enlighet med reglerna om tillträde till gemenskapens bistånd till tredjeländer i artikel 17, i den mån de bidrar till uppnåendet av målen i denna förordning:






  i) | Offentliga och halvoffentliga organ, lokala myndigheter och organ samt grupper av sådana myndigheter eller organ
  eller de organisationer som företräder dem
  . |
| --- | --- | --- |

g)

Följande enheter eller organ i medlemsstaterna, partnerländerna och partnerregionerna eller varje annat tredjeland, i enlighet med reglerna om tillträde till gemenskapens bistånd till tredjeländer i artikel 17, i den mån de bidrar till uppnåendet av målen i denna förordning:

i)

Offentliga och halvoffentliga organ, lokala myndigheter och organ samt grupper av sådana myndigheter eller organ
  eller de organisationer som företräder dem
  .

| ii) | Bolag, företag och andra privata organisationer eller aktörer. |
| --- | --- |

ii)

Bolag, företag och andra privata organisationer eller aktörer.

| iii) | Finansiella institut som tillhandahåller, främjar och finansierar privata investeringar i partnerländerna och partnerregionerna. |
| --- | --- |

iii)

Finansiella institut som tillhandahåller, främjar och finansierar privata investeringar i partnerländerna och partnerregionerna.

| iv) | Icke-statliga aktörer enligt uppräkningen i punkt 2. |
| --- | --- |

iv)

Icke-statliga aktörer enligt uppräkningen i punkt 2.

| v) | Fysiska personer. |
| --- | --- |

v)

Fysiska personer.

2.   
  Bland annat
  följande icke-statliga
  och icke-vinstdrivande
  aktörer kan få finansiellt stöd enligt denna förordning: icke-statliga organisationer, organisationer som företräder ursprungsbefolkningar,
  organisationer som företräder nationella och/eller etniska minoriteter,
  lokala yrkessammanslutningar och initiativgrupper, kooperativ, fackföreningar, näringslivsorganisationer och sociala intresseorganisationer,
  organisationer som bekämpar korruption och bedrägeri och främjar goda styrelseformer, medborgarrättsorganisationer och organisationer som bekämpar diskriminering,
  lokala organisationer (inbegripet nätverk) som är verksamma inom decentraliserat regionalt samarbete och regional integration,
  nationella och internationella sammanslutningar av lokala myndigheter som är verksamma på utvecklingsområdet,
  konsumentorganisationer, kvinnoorganisationer och ungdomsorganisationer, utbildningsorgan, kulturorganisationer, organisationer inom forskning och vetenskap, universitet, kyrkor och religiösa sammanslutningar eller samfund, medier samt icke-statliga sammanslutningar och oberoende stiftelser
  , inbegripet oberoende politiska stiftelser,
  som kan bidra till
  att målen i denna förordning uppnås
  .

Artikel 11

Finansieringsformer

Gemenskapsfinansieringen
  får ta följande former:

| a) | Finansiering av projekt och program. |
| --- | --- |

a)

Finansiering av projekt och program.

| b) | Sektorspecifikt eller generellt budgetstöd, om partnerlandets förvaltning av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen,
  tillförlitlig, effektiv
  och om det
  kontrolleras på vederbörligt sätt av partnerlandets högsta revisionsorgan och parlament, och om partnerlandet
  har
  infört
  väl definierade sektorstrategier eller makroekonomiska strategier som
  har positivt utvärderats
  av de främsta givarna, inbegripet i tillämpliga fall de internationella finansiella instituten. |
| --- | --- |

b)

Sektorspecifikt eller generellt budgetstöd, om partnerlandets förvaltning av de offentliga utgifterna är tillräckligt öppen,
  tillförlitlig, effektiv
  och om det
  kontrolleras på vederbörligt sätt av partnerlandets högsta revisionsorgan och parlament, och om partnerlandet
  har
  infört
  väl definierade sektorstrategier eller makroekonomiska strategier som
  har positivt utvärderats
  av de främsta givarna, inbegripet i tillämpliga fall de internationella finansiella instituten.

| c) | Sektorstöd. |
| --- | --- |

c)

Sektorstöd.

| d) | I undantagsfall sektorspecifika eller generella program för importstöd vilka kan ta formen av:








  i) | sektorspecifika importprogram där stödet utgår i form av direkt upphandling, |
| --- | --- | --- |

d)

I undantagsfall sektorspecifika eller generella program för importstöd vilka kan ta formen av:

i)

sektorspecifika importprogram där stödet utgår i form av direkt upphandling,

| ii) | sektorspecifika importprogram där stödet utgår i form av utländsk valuta som ställs till förfogande för finansiering av import inom bestämda sektorer eller |
| --- | --- |

ii)

sektorspecifika importprogram där stödet utgår i form av utländsk valuta som ställs till förfogande för finansiering av import inom bestämda sektorer eller

| iii) | generella importprogram där stödet utgår i form av utländsk valuta som ställs till förfogande för finansiering av import allmänt, varvid det kan röra sig om en rad olika produkter. |
| --- | --- |

iii)

generella importprogram där stödet utgår i form av utländsk valuta som ställs till förfogande för finansiering av import allmänt, varvid det kan röra sig om en rad olika produkter.

| e) | Medel som på grundval av ett kommissionsprogram ställs till Europeiska investeringsbankens eller andra finansförmedlares förfogande och får användas för att bevilja lån (särskilt för investeringar och utveckling av den privata sektorn) eller riskkapital (i form av förlagslån eller villkorslån), för andra förvärv av tillfälliga minoritetsandelar i ett företags kapital eller för bidrag till garantifonder, i enlighet med villkoren i artikel 19. |
| --- | --- |

e)

Medel som på grundval av ett kommissionsprogram ställs till Europeiska investeringsbankens eller andra finansförmedlares förfogande och får användas för att bevilja lån (särskilt för investeringar och utveckling av den privata sektorn) eller riskkapital (i form av förlagslån eller villkorslån), för andra förvärv av tillfälliga minoritetsandelar i ett företags kapital eller för bidrag till garantifonder, i enlighet med villkoren i artikel 19.

| f) | Räntesubventioner, särskilt för lån på miljöområdet. |
| --- | --- |

f)

Räntesubventioner, särskilt för lån på miljöområdet.

| g) | Skuldlättnad, inom ramen för internationellt överenskomna
  skuldlättnadsprogram. |
| --- | --- |

g)

Skuldlättnad, inom ramen för internationellt överenskomna
  skuldlättnadsprogram.

| h) | Åtgärder för att trygga livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

h)

Åtgärder för att trygga livsmedelsförsörjningen.

| i) | Bidrag för att finansiera åtgärder som föreslås av de enheter och organ som avses i artikel 10.1 b, c, d, f och g.i – g.v. |
| --- | --- |

i)

Bidrag för att finansiera åtgärder som föreslås av de enheter och organ som avses i artikel 10.1 b, c, d, f och g.i – g.v.

| j) | Bidrag för att finansiera driftskostnader för de enheter och organ som avses i artikel 10.1 b, c, d, f, g.i, g.iii och g.iv. |
| --- | --- |

j)

Bidrag för att finansiera driftskostnader för de enheter och organ som avses i artikel 10.1 b, c, d, f, g.i, g.iii och g.iv.

| k) | Finansiering av program för partnersamverkan mellan å ena sidan medlemsstaternas, å andra sidan partnerländernas och partnerregionernas offentliga institutioner,
  lokala myndigheter,
  nationella offentligrättsliga organ
  eller
  privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter. |
| --- | --- |

k)

Finansiering av program för partnersamverkan mellan å ena sidan medlemsstaternas, å andra sidan partnerländernas och partnerregionernas offentliga institutioner,
  lokala myndigheter,
  nationella offentligrättsliga organ
  eller
  privaträttsliga organ som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter.

| l) | Bidrag till internationella fonder, särskilt sådana som förvaltas av internationella eller regionala organisationer. |
| --- | --- |

l)

Bidrag till internationella fonder, särskilt sådana som förvaltas av internationella eller regionala organisationer.

| m) | Bidrag till nationella fonder som inrättats av partnerländerna och partnerregionerna i syfte att främja gemensam finansiering genom flera givare och bidrag till fonder som inrättats av en eller flera andra givare för gemensamt genomförande av åtgärder. |
| --- | --- |

m)

Bidrag till nationella fonder som inrättats av partnerländerna och partnerregionerna i syfte att främja gemensam finansiering genom flera givare och bidrag till fonder som inrättats av en eller flera andra givare för gemensamt genomförande av åtgärder.

| n) | Kapitaltillskott till internationella finansiella institut och regionala utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

n)

Kapitaltillskott till internationella finansiella institut och regionala utvecklingsbanker.

| o) | Stöd i form av mänskliga och materiella resurser som krävs för att partnerländerna och partnerregionerna på ett effektivt sätt skall kunna administrera och övervaka projekt och program. |
| --- | --- |

o)

Stöd i form av mänskliga och materiella resurser som krävs för att partnerländerna och partnerregionerna på ett effektivt sätt skall kunna administrera och övervaka projekt och program.

Artikel 12

Kringåtgärder av understödjande karaktär

1.   Finansieringen från gemenskapen får täcka utgifter för berednings-, uppföljnings-, kontroll-, revisions- och utvärderingsåtgärder som är direkt nödvändiga för att genomföra denna förordning och förverkliga dess mål, exempelvis undersökningar, möten, informationsåtgärder, upplysningskampanjer, utbildningsåtgärder och publiceringsåtgärder,
  utbildningsåtgärder för partnerländer och organ i partnerländer som nämns i artikel 10,
  utgifter med anknytning till datornät som används för informationsutbyte samt varje annan utgift för administrativt eller tekniskt biträde som kommissionen kan behöva ta i anspråk för programmens förvaltning. Den skall också täcka utgifter vid kommissionens delegationer för administrativt biträde som krävs för att förvalta åtgärder som finansieras enligt denna förordning.
  Den skall vidare täcka skapandet och upprätthållandet av en databas i vilken all samlad erfarenhet sparas. Denna databas skall vara tillgänglig för samtliga aktörer som kan komma i fråga för stöd enligt artikel 13 i denna förordning.

2.   De nämnda åtgärderna av understödjande karaktär behöver inte nödvändigtvis omfattas av flerårig programplanering och får alltså finansieras även om de inte ingår i strategidokumenten och de fleråriga vägledande programmen. De får emellertid också finansieras inom ramen för de fleråriga vägledande programmen.

Åtgärder av understödjande karaktär som inte omfattas av fleråriga vägledande program skall antas av kommissionen i enlighet med artikel 9.

Artikel 13

Samfinansiering

1.   De åtgärder som finansieras får omfattas av samfinansiering, bland annat med följande parter:

| a) | Medlemsstaterna
  , och särskilt
  deras offentliga och halvoffentliga organ
  och deras decentraliserade organ
  . |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna
  , och särskilt
  deras offentliga och halvoffentliga organ
  och deras decentraliserade organ
  .

| b) | Den lokala och regionala förvaltningen eller de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar. |
| --- | --- |

b)

Den lokala och regionala förvaltningen eller de lokala och regionala myndigheterna och deras sammanslutningar.

| c) | Biståndsgivande tredjeländer, särskilt med deras offentliga och halvoffentliga organ. |
| --- | --- |

c)

Biståndsgivande tredjeländer, särskilt med deras offentliga och halvoffentliga organ.

| d) | Internationella organisationer, inbegripet regionala organisationer, och särskilt med internationella eller regionala finansiella institut. |
| --- | --- |

d)

Internationella organisationer, inbegripet regionala organisationer, och särskilt med internationella eller regionala finansiella institut.

| e) | Bolag, företag och andra privata organisationer eller aktörer samt andra icke-statliga aktörer. |
| --- | --- |

e)

Bolag, företag och andra privata organisationer eller aktörer samt andra icke-statliga aktörer.

| f) | Stödmottagande partnerländer och partnerregioner. |
| --- | --- |

f)

Stödmottagande partnerländer och partnerregioner.

2.   Vid parallell samfinansiering skall projektet eller programmet delas upp i flera
  aktiviteter
  som finansieras av de olika parter som svarar för samfinansieringen, så att det alltid klart framgår för vilket ändamål medlen använts.

Vid gemensam samfinansiering skall den totala kostnaden för projektet eller programmet fördelas mellan de parter som svarar för samfinansieringen och medlen läggas samman så att finansieringskällan för en bestämd verksamhet inom ramen för projektet eller programmet inte kan identifieras.

3.   Vid gemensam samfinansiering får kommissionen ta emot och för de enheters räkning som avses i punkt 1 a, b och c förvalta medel som är avsedda för genomförande av gemensamma åtgärder. Sådana medel skall behandlas som inkomster som avsatts för särskilda ändamål, i enlighet med artikel 18 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget
   (26).

Artikel 14

Förvaltningsformer

1.   Åtgärder som finansieras enligt denna förordning skall genomföras i enlighet med förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002.

2.   Kommissionen får vid samfinansiering och i andra vederbörligen motiverade fall besluta att överlåta uppgifter som omfattar myndighetsutövning, särskilt uppgifter som avser budgetgenomförande, till de organ som avses i artikel 54.2 c i förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002
  om dessa organ har erkänt internationellt anseende, uppfyller kraven i internationellt erkända förvaltnings- och kontrollsystem och övervakas av en offentlig myndighet
  .

3.   Vid decentraliserad förvaltning får kommissionen besluta att använda sig av det stödmottagande partnerlandets eller den stödmottagande partnerregionens förfaranden för upphandling eller förfaranden för beviljande av bidrag,
  efter det att den kontrollerat att dessa förfaranden står i överensstämmelse med de grundläggande principerna i budgetförordningen, och
  förutsatt att

| — | det mottagande partnerlandets eller den mottagande partnerregionens förfaranden följer principerna om insyn och öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering samt utesluter varje intressekonflikt, |
| --- | --- |

—

det mottagande partnerlandets eller den mottagande partnerregionens förfaranden följer principerna om insyn och öppenhet, proportionalitet, likabehandling och icke-diskriminering samt utesluter varje intressekonflikt,

| — | det mottagande partnerlandet eller den mottagande partnerregionen förbinder sig att regelbundet kontrollera att de åtgärder som finansieras genom gemenskapsbudgeten har genomförts korrekt, vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägeri och i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som
  försvunnit,
  betalats ut på felaktiga grunder
  eller använts felaktigt
  . |
| --- | --- |

—

det mottagande partnerlandet eller den mottagande partnerregionen förbinder sig att regelbundet kontrollera att de åtgärder som finansieras genom gemenskapsbudgeten har genomförts korrekt, vidta lämpliga åtgärder för att förebygga oegentligheter och bedrägeri och i förekommande fall vidta rättsliga åtgärder för att kräva tillbaka belopp som
  försvunnit,
  betalats ut på felaktiga grunder
  eller använts felaktigt
  .

Artikel 15

Budgetmässiga åtaganden

1.   Budgetmässiga åtaganden skall göras på grundval av beslut som fattats av kommissionen i enlighet med artiklarna 8.1, 9.1 och 12.2.

2.   Finansiering från gemenskapen får ske med användande av bland annat följande rättsliga former:

| — | Finansieringsöverenskommelser. |
| --- | --- |

—

Finansieringsöverenskommelser.

| — | Överenskommelser om bidrag. |
| --- | --- |

—

Överenskommelser om bidrag.

| — | Upphandlingskontrakt. |
| --- | --- |

—

Upphandlingskontrakt.

| — | Arbetskontrakt. |
| --- | --- |

—

Arbetskontrakt.

Artikel 16

Skydd av gemenskapens ekonomiska intressen

1.   Varje överenskommelse som ingås med stöd av denna förordning skall innehålla bestämmelser om skydd
  av gemenskapens
  ekonomiska intressen, särskilt med avseende på
  oegentligheter,
  bedrägeri, korruption och
  annan olaglig verksamhet
  , i enlighet med rådets förordningar (EG, Euratom) nr 2988/95 (27), (Euratom, EG) nr 2185/96 (28)
  och förordning (EG) nr 1073/1999 (29).

2.   Det skall i en sådan överenskommelse uttryckligen anges att kommissionen och revisionsrätten skall ha rätt att utföra granskningar
  , inbegripet granskningar
  av handlingar eller på platsen, hos varje kontraktspart eller underentreprenör som mottagit gemenskapsmedel
  , inbegripet i syfte att fastställa huruvida avtalen har genomförts i enlighet med bestämmelserna i föreskrifterna för utformning av politiska strategier, vilka avses i artikel 3, principerna i folkrätten samt internationella konventioner som gemenskapen och dess medlemsstater undertecknat
  . Det skall i överenskommelsen också uttryckligen anges att kommissionen skall ha rätt att genomföra kontroller och inspektioner på platsen i enlighet med förordning (Euratom, EG) nr 2185/96.

3.
     
  Under fem år räknat från den sista utbetalningen skall mottagaren av gemenskapsmedel hålla alla verifikationer som rör utgifterna tillgängliga för kommissionen för inspektion.

4.   I varje kontrakt som sluts som ett led i genomförandet av stödet skall kommissionens och revisionsrättens möjligheter att utöva den rättighet som nämns i punkt 2 säkerställas under och efter kontraktets genomförande.

Artikel 17

Deltagande i förfaranden för offentlig upphandling och förfaranden för beviljande av bidrag samt ursprungsregler

1.
     
  De bestämmelser om deltagande och ursprung som fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2110/2005 av den 14 december 2005 om tillträde till gemenskapens externa bistånd

   (30)

  och rådets förordning (EG) nr 2112/2005 av den 21 november 2005 om tillträde till gemenskapens externa bistånd

   (31)

  skall vara tillämpliga på denna förordning.

Dokumentation om genomförandet av projekt inom ramen för denna förordning bör göras tillgänglig även på berörd stödmottagares språk
  .

Inga kontrakt om deltagande i program eller åtgärder som finansieras enligt denna förordning skall ingås med någon myndighet, offentlig institution eller privat aktör som direkt deltar i, aktivt främjar eller aktivt drar nytta av någon form av överträdelse av internationell rätt eller internationella konventioner i vilka EU:s medlemsstater är parter
  .

2.
     
  Gemenskapen skall inrätta ett förenklat undantagsförfarande för ansökningsomgångar och ingående av avtal om biståndsmedel i syfte att underlätta tillträdet till finansiering av projekt på mikro- och mesonivå för små och medelstora utvecklingsaktörer.

Artikel 18

Förhandsfinansiering

Ränta på belopp som ställs till en mottagares förfogande vid förhandsfinansiering skall räknas av från slutbetalningen.

Artikel 19

Medel som ställs till Europeiska investeringsbankens eller andra finansförmedlares förfogande

1.   De medel som avses i artikel 11 d skall förvaltas av finansförmedlare, Europeiska investeringsbanken eller varje annan bank eller organisation med den förmåga som krävs för att förvalta medlen.

2.   Kommissionen skall från fall till fall anta genomförandebestämmelser för punkt 1 med avseende på riskdelning, ersättning till den för genomförandet ansvariga förmedlaren, medelsutnyttjande, uppbörd av avkastning på medlen samt villkor för verksamhetens avslutande.

Artikel 20

Utvärdering

1.   I syfte att kontrollera om målen har nåtts och möjliggöra utarbetandet av rekommendationer om hur verksamheten kan förbättras i framtiden skall kommissionen
  , genom en öppen process med allmänt deltagande,
  regelbundet
  övervaka och se över sina program och
  utvärdera resultaten av geografiska eller tematiska strategier och program, resultaten av sektorstrategier samt effektiviteten i programplaneringen.

Utöver sin egen interna utvärdering skall kommissionen, på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet eller rådet, genom offentliga anbudsförfaranden, avtala om oberoende externa utvärderingar för att utvärdera sina fleråriga vägledande program och för att bedöma kvaliteten på sina geografiska och tematiska program, samt för att tillhandahålla rekommendationer om hur målen skall uppnås.

I samband med dessa översyner och utvärderingar skall kommissionen kontrollera att programmen på lämpligt sätt genomför de prioriteringar som fastställts i de föreskrifter för utformning av politiska strategier som avses i artikel 3.

2.
     
  Kommissionen skall på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet eller rådet genomföra liknande interna utvärderingar och, med hjälp av oberoende organisationer som valts ut genom ett offentligt anbudsförfarande, avtala om externa utvärderingar för att bedöma resultaten av projekt och andra åtgärder inom ramen för denna förordning, i syfte att bedöma hur effektiva dessa projekt och åtgärder varit, för att utröna om deras mål uppnåtts och för att göra det möjligt för kommissionen att formulera rekommendationer i syfte att förbättra framtida åtgärder.

Kommissionen skall på samma sätt regelbundet genomföra externa utvärderingar när det gäller finansieringsförfarandena och organisationen av sina avdelningar som verkar inom ramen för denna förordning.

3.   Kommissionen skall för kännedom överlämna utvärderingsrapporterna till
  Europaparlamentet och
  den kommitté som avses i artikel 22.
  Medlemsstaterna kan begära att få diskutera särskilda utvärderingar i den kommitté som avses i artikel 22.

Resultaten i dessa rapporter skall beaktas vid framtida utformning av program och tilldelning av medel.

4.
     
  Kommissionen skall låta icke-statliga aktörer medverka när det gemenskapsstöd som föreskrivs i denna förordning utvärderas.

AVDELNING IV

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 21

Årsrapport

1.   Kommissionen skall granska framstegen i genomförandet av de åtgärder som vidtas med stöd av denna förordning och varje år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om genomförandet
  , resultaten och, så långt det är möjligt, följderna och effekterna
  av
  det stöd som kommissionen beviljar
  . Rapporten skall också överlämnas till Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.

2.   
  Årsrapporten
  skall innehålla uppgifter för det föregående året om finansierade åtgärder och resultatet av uppföljnings- och utvärderingsåtgärder
  , relevanta partners deltagande
  samt uppgifter om budgetgenomförandet med avseende på åtaganden och betalningar fördelade på partnerländer eller partnerregioner och samarbetsområden.
  I rapporten skall utvärderas dels resultaten av stödet, med användning så långt det är möjligt av specifika och mätbara indikatorer, dels stödets roll i uppnåendet av målen för denna förordning.

Artikel 22

Kommitté

1.   Kommissionen skall biträdas av en kommitté
  i vilken Europaparlamentet också skall vara företrätt
  .

2.   När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 4 och 7 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebestämmelser
   (32) tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 4.3 i beslutet skall vara 30 dagar.

3.   När hänvisning sker till denna punkt skall artiklarna 3 och 7 i beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av artikel 8 i det beslutet.

Europaparlamentets rättighet att regelbundet erhålla information i enlighet med artikel 7.3 i beslutet skall till fullo respekteras.

4.   Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. Arbetsordningen skall innehålla regler som gör det möjligt för kommissionen att anta de särskilda åtgärder som avses i artikel 9.1.

5.
     
  Protokollen från kommitténs sammanträden skall översändas till Europaparlamentet för information.

6.   En företrädare för Europeiska investeringsbanken skall närvara vid kommitténs

  möten
  .

Artikel 23

Tillfälligt upphävande av stöd

Utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser om tillfälligt upphävande av stödet som fastställts i avtal om partnerskap och samarbete med partnerländerna eller partnerregionerna får rådet, om ett partnerland inte följer de principer som anges i
  artikel 2.1, och där alla försök till samråd med partnerlandet har misslyckats, om samråd nekas eller i särskilt brådskande fall
  , med kvalificerad majoritet
  , och efter att ha inhämtat Europaparlamentets yttrande,
  på förslag av kommissionen
  , ett förslag som samtidigt översänds till Europaparlamentet och rådet,
  vidta alla lämpliga åtgärder beträffande varje stöd som partnerlandet beviljats enligt denna förordning.
  Sådana åtgärder kan inbegripa tillfälligt upphävande, helt eller delvis, av stödet.

Om oegentligheter upptäcks skall mottagaren av gemenskapsmedel uppmanas att inom en fastställd tidsfrist lägga fram en detaljerad redogörelse. Om mottagarens redogörelse inte är tillfredsställande kan stödet dras in och redan utbetalda belopp återkrävas.

Om ett partnerland på ett allvarligt sätt överträder de principer som utgör grundvalen för EU och som uttrycks i artikel 6 i EU-fördraget, skall det gemenskapsstöd som beviljas mottagarlandets regering enligt denna förordning trappas ner. För att undvika dylika situationer skall sådana projekt prioriteras där EU:s medlemsstater och organisationer strävar efter att stödja uppbyggnad av demokratiska institutioner och utveckling av mänskliga rättigheter och av fria medier.

Europaparlamentet eller rådet kan begära att kommissionen lägger fram ett förslag för rådet om lämpliga åtgärder i enlighet med punkt 1 med avseende på varje stöd som beviljas enligt denna förordning. Kommissionen skall lägga fram sitt förslag till rådet inom tre månader från det att den mottagit en sådan begäran, eller motivera varför den inte gör det.

Om stödet tillfälligt dras in helt och hållet, kan gemenskapsstöd fortsättningsvis vara tillgängligt för lokala icke-statliga organisationer som verkar i partnerländer som på ett allvarligt sätt överträder de principer som utgör grundvalen för EU och som uttrycks i artikel 6 i EU-fördraget, i syfte att stödja uppbyggnaden av demokratiska institutioner och utvecklingen av mänskliga rättigheter och av fria medier i det berörda landet.

Artikel 24

Finansiella bestämmelser

1.   Det finansiella referensbeloppet för genomförandet av denna förordning genomförande skall för perioden 2007-2013 vara
  47 122 000 000

  euro, varav 23 572 000 000 euro för finansiering av det geografiska samarbetet med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, med undantag av
  Sydafrika
  .

2.   De årliga bemyndigandena skall fastställas av budgetmyndigheten inom de gränser som anges i budgetplanen.

Artikel 25

Översyn av förordningen

Senast den 31 december 2010 skall
  kommissionen
  överlämna
  till Europaparlamentet och rådet
  en utvärderingsrapport om genomförandet av denna förordning under de första tre åren, tillsammans med, om så är lämpligt, ett lagstiftningsförslag med nödvändiga ändringar till förordningen
  .

Artikel 26

1.   Följande förordningar skall upphöra att gälla från och med den 1 januari 2007:

| a) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

a)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1568/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för att bekämpa fattigdomsrelaterade sjukdomar (hiv/aids, tuberkulos och malaria) i utvecklingsländer.

| b) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1567/2003 av den 15 juli 2003 om stöd för strategier och åtgärder avseende reproduktiv och sexuell hälsa och därtill hörande rättigheter i utvecklingsländerna.

| c) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess. |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2493/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja en fullständig integrering av miljöaspekterna i utvecklingsländernas utvecklingsprocess.

| d) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i
  utvecklingsländerna
  . |
| --- | --- |

d)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2494/2000 av den 7 november 2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i
  utvecklingsländerna
  .

| e) | Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet. |
| --- | --- |

e)

Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 806/2004 av den 21 april 2004 om främjande av jämställdhet mellan könen i utvecklingssamarbetet.

| f) | Rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete, ändrad och utvidgad genom förordning (EG) nr 955/2002 och förordning (EG) nr 625/2004. |
| --- | --- |

f)

Rådets förordning (EG) nr 1659/98 av den 17 juli 1998 om decentraliserat samarbete, ändrad och utvidgad genom förordning (EG) nr 955/2002 och förordning (EG) nr 625/2004.

| g) | Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

g)

Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna.

| h) | Rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2001 av den 23 juli 2001 om ändring av artikel 21 i rådets förordning (EG) nr 1292/96 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för
  livsmedelsförsörjningen
  . |
| --- | --- |

h)

Rådets förordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för livsmedelsförsörjningen, ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1726/2001 av den 23 juli 2001 om ändring av artikel 21 i rådets förordning (EG) nr 1292/96 om principerna för och förvaltning av livsmedelsbistånd samt om särskilda stödåtgärder för
  livsmedelsförsörjningen
  .

| i) | Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika. |
| --- | --- |

i)

Europaparlamentets
  och rådets förordning (EG) nr 1726/2000 av den 29 juni 2000 om utvecklingssamarbete med Sydafrika.

| j) | Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika. |
| --- | --- |

j)

Rådets förordning (EEG) nr 443/92 av den 25 februari 1992 om finansiellt och tekniskt bistånd till och ekonomiskt samarbete med utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika.

| k) | Rådets förordning (EG) nr 2258/96 av den 22 november 1996 om återanpassnings- och återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer. |
| --- | --- |

k)

Rådets förordning (EG) nr 2258/96 av den 22 november 1996 om återanpassnings- och återuppbyggnadsprojekt till förmån för utvecklingsländer.

| l) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2130/2001 av den 29 oktober 2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika. |
| --- | --- |

l)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2130/2001 av den 29 oktober 2001 om åtgärder inom området för stöd till befolkningsgrupper som tvingats lämna sin hembygd i utvecklingsländerna i Asien och Latinamerika.

| m) | Rådets förordning (EG) nr 550/97 av den 24 mars 1997 om åtgärder mot hiv/aids i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

m)

Rådets förordning (EG) nr 550/97 av den 24 mars 1997 om åtgärder mot hiv/aids i utvecklingsländerna.

| n) | Rådets förordning (EG) nr 1484/97 av den 22 juli 1997 om stöd till befolkningspolitik och befolkningsprogram i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

n)

Rådets förordning (EG) nr 1484/97 av den 22 juli 1997 om stöd till befolkningspolitik och befolkningsprogram i utvecklingsländer.

| o) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 266/2006 av den 15 februari 2006 om fastställande av kompletterande åtgärder för de länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av EU:s sockerordning. |
| --- | --- |

o)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 266/2006 av den 15 februari 2006 om fastställande av kompletterande åtgärder för de länder som omfattas av sockerprotokollet och som påverkas av reformen av EU:s sockerordning.

2.   Dessa förordningar skall fortsätta att tillämpas på rättsakter och åtaganden som avser genomförande av budgetåren före 2007.

Artikel 27

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Den skall tillämpas från den 1 januari 2007
  till den 31 december 2013
  .

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2006.

1

Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2006.

(2)  EUT L ...

2

(3)  EUT L ...

3

EUT L ...

(4)  

  EUT C 46, 24.2.2006, s. 1



  .

4

EUT C 46, 24.2.2006, s. 1

.

(5)  KOM(1996)0153.

5

KOM(1996)0153.

(6)  KOM(2001)0153.

6

KOM(2001)0153.

(7)  EUT ...

7

EUT ...

(8)  
  EUT L 224, 6.9.2003, s. 7

  .

8

EUT L 224, 6.9.2003, s. 7

.

(9)  
  EUT L 224, 6.9.2003, s. 1

  .

9

EUT L 224, 6.9.2003, s. 1

.

(10)  
  EGT L 288, 15.11.2000, s. 1

  .

10

EGT L 288, 15.11.2000, s. 1

.

(11)  
  EGT L 288, 15.11.2000, s. 6

  .

11

EGT L 288, 15.11.2000, s. 6

.

(12)  
  EUT L 143, 30.4.2004, s. 40

  .

12

EUT L 143, 30.4.2004, s. 40

.

(13)  
  EGT L 213, 30.7.1998, s. 6

  . Förordningen ändrad och utvidgad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 625/2004 (

  EUT L 99, 3.4.2004, s. 1

  ).

13

EGT L 213, 30.7.1998, s. 6

. Förordningen ändrad och utvidgad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 625/2004 (

EUT L 99, 3.4.2004, s. 1

).

(14)  
  EGT L 213, 30.7.1998, s. 1

  .

14

EGT L 213, 30.7.1998, s. 1

.

(15)  
  EGT L 166, 5.7.1996, s. 1

  .

15

EGT L 166, 5.7.1996, s. 1

.

(16)  
  EGT L 234, 1.9.2001, s. 10

  .

16

EGT L 234, 1.9.2001, s. 10

.

(17)  
  EGT L 198, 4.8.2000, s. 1

  .

17

EGT L 198, 4.8.2000, s. 1

.

(18)  
  EGT L 52, 27.2.1992, s. 1

  .

18

EGT L 52, 27.2.1992, s. 1

.

(19)  
  EGT L 306, 28.11.1996, s. 1

  .

19

EGT L 306, 28.11.1996, s. 1

.

(20)  
  EGT L 287, 31.10.2001, s. 3

  .

20

EGT L 287, 31.10.2001, s. 3

.

(21)  
  EGT L 85, 27.3.1997, s. 1

  .

21

EGT L 85, 27.3.1997, s. 1

.

(22)  
  EGT L 202, 30.7.1997, s. 1

  .

22

EGT L 202, 30.7.1997, s. 1

.

(23)  

  EUT L 50, 21.2.2006, s. 1



  .

23

EUT L 50, 21.2.2006, s. 1

.

(24)  
  EUT ...

24

EUT ...

(25)  

  EGT L 163, 2.7.1996, s. 1



  . Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (



  EGT L 284, 31.10.2003, s. 1



  ).

25

EGT L 163, 2.7.1996, s. 1

. Förordningen ändrad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (

EGT L 284, 31.10.2003, s. 1

).

(26)  
  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1

  .

26

EGT L 248, 16.9.2002, s. 1

.

(27)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (

  EGT L 312, 23.12.1995, s. 1

  ).

27

Rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av den 18 december 1995 om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (

EGT L 312, 23.12.1995, s. 1

).

(28)  Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (

  EGT L 292, 15.11.1996, s. 2

  ).

28

Rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 om de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och andra oegentligheter (

EGT L 292, 15.11.1996, s. 2

).

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (

  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1

  ).

29

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (

EGT L 136, 31.5.1999, s. 1

).

(30)  

  EUT L 344, 27.12.2005, s. 1



  .

30

EUT L 344, 27.12.2005, s. 1

.

(31)  

  EUT L 344, 27.12.2005, s. 23



  .

31

EUT L 344, 27.12.2005, s. 23

.

(32)  
  EGT L 184, 17.7.1999, s. 23

  .

32

EGT L 184, 17.7.1999, s. 23

.

P6_TA(2006)0218

Europeiska unionens solidaritetsfond ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108 – C6-0093/2005 – 2005/0033(COD))

(Medbeslutandeförfarandet: första behandlingen)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0108) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005)0108) (1),

| — | med beaktande av artikel 251.2, artikel 159.3 och artikel 181 a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0093/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 251.2, artikel 159.3 och artikel 181 a.2 i EG-fördraget, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag (C6-0093/2005),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 september 2002 om översvämningskatastrofen i Centraleuropa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2002 om översvämningskatastrofen i Centraleuropa (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa denna sommar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa denna sommar (3),

| — | med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 51 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0123/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0123/2006).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 2. | Europaparlamentet betonar att de anslag som anges i lagstiftningsförslaget för perioden efter 2006 gäller, förutsatt att de är förenliga med beslutet om nästa fleråriga finansieringsram. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar att de anslag som anges i lagstiftningsförslaget för perioden efter 2006 gäller, förutsatt att de är förenliga med beslutet om nästa fleråriga finansieringsram.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid behov, lägga fram ett förslag till justering av programmets finansiella referensbelopp, när nästa fleråriga finansieringsram är antagen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, vid behov, lägga fram ett förslag till justering av programmets finansiella referensbelopp, när nästa fleråriga finansieringsram är antagen.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om kommissionen har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen parlamentets ståndpunkt.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

(2)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 471.

(3)  Antagna texter, P6_TA(2005)0334.

P6_TC1-COD(2005)0033

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 18 maj 2006 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2006 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 159 tredje stycket och artikel 181a.2 i detta,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

med beaktande av Regionkommitténs yttrande,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Begreppet ”katastrof ”avser en stor olycka som orsakar betydande skador vilka drabbar befolkningen och miljön, exempelvis översvämningar, bränder och torka.
  Vid större katastrofer eller krissituationer bör gemenskapen visa solidaritet med de berörda medlemsstaterna och
  i synnerhet med
  den berörda befolkningen genom att
  omgående
  lämna
  ett särskilt
  ekonomiskt bistånd för att bidra till att snabbt återställa normala förhållanden för människorna i de drabbade regionerna och genom att bidra till ekonomisk kompensation till
  de direkta offren, utan att ta över de ansvariga offentliga eller privata myndigheternas roll
  . |
| --- | --- |

(1)

Begreppet ”katastrof ”avser en stor olycka som orsakar betydande skador vilka drabbar befolkningen och miljön, exempelvis översvämningar, bränder och torka.
  Vid större katastrofer eller krissituationer bör gemenskapen visa solidaritet med de berörda medlemsstaterna och
  i synnerhet med
  den berörda befolkningen genom att
  omgående
  lämna
  ett särskilt
  ekonomiskt bistånd för att bidra till att snabbt återställa normala förhållanden för människorna i de drabbade regionerna och genom att bidra till ekonomisk kompensation till
  de direkta offren, utan att ta över de ansvariga offentliga eller privata myndigheternas roll
  .

| (2) | Europeiska unionens solidaritetsfond (”solidaritetsfonden”) ger gemenskapen handlingskraft i samband med katastrofer och större krissituationer. Den bör därmed på ett avgörande sätt bidra till att förbättra gemenskapens insatser och göra dem mer målinriktade på områden där medborgarna förväntar sig att gemenskapen skall agera. Därför bör särskild vikt läggas vid att det råder samstämmighet mellan fondens tillämpningsområde och anslaget för fonden, så att gemenskapen under alla omständigheter kan uppfylla medborgarnas förväntningar i en utvidgad europeisk union som kommer att utvidgas ytterligare. Detta innebär dels att tillämpningsområdet inte får bli alltför omfattande, dels att gemenskapen måste förfoga över tillräckliga medel för att kunna agera på det klart definierade tillämpningsområdet även under särskilt krisdrabbade år. |
| --- | --- |

(2)

Europeiska unionens solidaritetsfond (”solidaritetsfonden”) ger gemenskapen handlingskraft i samband med katastrofer och större krissituationer. Den bör därmed på ett avgörande sätt bidra till att förbättra gemenskapens insatser och göra dem mer målinriktade på områden där medborgarna förväntar sig att gemenskapen skall agera. Därför bör särskild vikt läggas vid att det råder samstämmighet mellan fondens tillämpningsområde och anslaget för fonden, så att gemenskapen under alla omständigheter kan uppfylla medborgarnas förväntningar i en utvidgad europeisk union som kommer att utvidgas ytterligare. Detta innebär dels att tillämpningsområdet inte får bli alltför omfattande, dels att gemenskapen måste förfoga över tillräckliga medel för att kunna agera på det klart definierade tillämpningsområdet även under särskilt krisdrabbade år.

| (3) | Gemenskapen bör även visa solidaritet med de länder som förhandlar om anslutning till Europeiska unionen. |
| --- | --- |

(3)

Gemenskapen bör även visa solidaritet med de länder som förhandlar om anslutning till Europeiska unionen.

| (4) | Större
  miljökatastrofer, industri- eller teknikrelaterade
  katastrofer,
  inbegripet föroreningar av floder och hav samt radiologiska hot,
  kan
  orsakas oavsiktligt av människan eller
  ha sitt ursprung i
  naturrelaterade
  händelser
  med omedelbara förödande konsekvenser, såsom vid översvämningar eller skogsbränder, eller i naturrelaterade händelser med konsekvenser på längre sikt, såsom vid torka eller frost
  , eller de kan
  ha sitt ursprung i terroristattacker
  . De befintliga instrumenten för ekonomisk och social sammanhållning medger finansiering av riskförebyggande åtgärder och återuppbyggande av förstörd infrastruktur. Solidaritetsfonden, som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2012/2002 (3), gör det möjligt för gemenskapen att bidra till att räddningstjänster mobiliseras för att tillgodose
  de direkt drabbade människornas
  akuta behov och bidra till återuppbyggnad på kort sikt av förstörd viktig infrastruktur så att ekonomisk aktivitet kan återupptas i de katastrofdrabbade regionerna. Den fonden är emellertid främst inriktad på
  katastrofer som har sitt ursprung i naturrelaterade händelser, och
  bestämmelser bör antas som möjliggör för gemenskapen att vidta åtgärder även vid krissituationer som inte har naturligt ursprung
  och vid situationer där ansvaret inte fastställts i tillräcklig utsträckning
  . |
| --- | --- |

(4)

Större
  miljökatastrofer, industri- eller teknikrelaterade
  katastrofer,
  inbegripet föroreningar av floder och hav samt radiologiska hot,
  kan
  orsakas oavsiktligt av människan eller
  ha sitt ursprung i
  naturrelaterade
  händelser
  med omedelbara förödande konsekvenser, såsom vid översvämningar eller skogsbränder, eller i naturrelaterade händelser med konsekvenser på längre sikt, såsom vid torka eller frost
  , eller de kan
  ha sitt ursprung i terroristattacker
  . De befintliga instrumenten för ekonomisk och social sammanhållning medger finansiering av riskförebyggande åtgärder och återuppbyggande av förstörd infrastruktur. Solidaritetsfonden, som inrättades genom rådets förordning (EG) nr 2012/2002 (3), gör det möjligt för gemenskapen att bidra till att räddningstjänster mobiliseras för att tillgodose
  de direkt drabbade människornas
  akuta behov och bidra till återuppbyggnad på kort sikt av förstörd viktig infrastruktur så att ekonomisk aktivitet kan återupptas i de katastrofdrabbade regionerna. Den fonden är emellertid främst inriktad på
  katastrofer som har sitt ursprung i naturrelaterade händelser, och
  bestämmelser bör antas som möjliggör för gemenskapen att vidta åtgärder även vid krissituationer som inte har naturligt ursprung
  och vid situationer där ansvaret inte fastställts i tillräcklig utsträckning
  .

| (5) | De åtgärder som vidtas bör syfta till att komplettera de berörda ländernas egna insatser i sådana fall där verkningarna av en katastrof eller krissituation är så allvarliga att länderna inte klarar av att hantera situationen enbart med sina egna resurser. Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som vidtas bör syfta till att komplettera de berörda ländernas egna insatser i sådana fall där verkningarna av en katastrof eller krissituation är så allvarliga att länderna inte klarar av att hantera situationen enbart med sina egna resurser. Eftersom målen för den föreslagna åtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och de därför, på grund av åtgärdens omfattning, bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (6) | Solidaritetsfonden bör finansieras utanför budgetramen med ett maximalt belopp som skall frigöras endast när det anses vara nödvändigt. För att garantera en tillfredsställande finansiering, bör solidaritetsfonden ingå i flexibilitetsreserven med ett belopp på upp till högst 7 miljarder euro. |
| --- | --- |

(6)

Solidaritetsfonden bör finansieras utanför budgetramen med ett maximalt belopp som skall frigöras endast när det anses vara nödvändigt. För att garantera en tillfredsställande finansiering, bör solidaritetsfonden ingå i flexibilitetsreserven med ett belopp på upp till högst 7 miljarder euro.

| (7) | I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör åtgärder enligt denna förordning endast vidtas vid större katastrofer. Sådana bör definieras med utgångspunkt i typen av situation.
  Vid en terroristattack bör gemenskapen reagera på händelserna även om de materiella skadorna inte uppfyller de kvantitativa villkor som fastställts för frigörande av medel ur fonden, men attackens
  verkningar är
  så
  allvarliga
  att gemenskapen måste visa sin solidaritet
  . Den specifika situationen för avlägsna och isolerade regioner, t.ex. öområden och yttersta randområden, bör beaktas
  genom ett förstärkt partnerskap med dessa
  . |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör åtgärder enligt denna förordning endast vidtas vid större katastrofer. Sådana bör definieras med utgångspunkt i typen av situation.
  Vid en terroristattack bör gemenskapen reagera på händelserna även om de materiella skadorna inte uppfyller de kvantitativa villkor som fastställts för frigörande av medel ur fonden, men attackens
  verkningar är
  så
  allvarliga
  att gemenskapen måste visa sin solidaritet
  . Den specifika situationen för avlägsna och isolerade regioner, t.ex. öområden och yttersta randområden, bör beaktas
  genom ett förstärkt partnerskap med dessa
  .

| (8) | Mot bakgrund av erfarenheterna av de första åren efter inrättandet av den tidigare solidaritetsfonden har man även kunnat konstatera att det är svårt att tillämpa fonden vid katastrofer som utvecklats under en längre tid. Därför är det viktigt att tydligt definiera i denna förordning från vilken tidpunkt en ansökan kan godkännas samt att snabbt anpassa systemet för biståndsberättigande till den underliggande katastrofens särdrag, intensitet och varaktighet, i synnerhet genom att garantera att stödet täcker de särskilda åtgärder som vidtagits för att bemöta en katastrof av detta slag. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av erfarenheterna av de första åren efter inrättandet av den tidigare solidaritetsfonden har man även kunnat konstatera att det är svårt att tillämpa fonden vid katastrofer som utvecklats under en längre tid. Därför är det viktigt att tydligt definiera i denna förordning från vilken tidpunkt en ansökan kan godkännas samt att snabbt anpassa systemet för biståndsberättigande till den underliggande katastrofens särdrag, intensitet och varaktighet, i synnerhet genom att garantera att stödet täcker de särskilda åtgärder som vidtagits för att bemöta en katastrof av detta slag.

| (9) | Större katastrofer, särskilt de som har naturligt ursprung, berör ofta mer än ett land. När en större katastrof har drabbat ett biståndsberättigat land
  får
  bistånd
  även beviljas
  ett biståndsberättigat grannland som har drabbats av samma katastrof. |
| --- | --- |

(9)

Större katastrofer, särskilt de som har naturligt ursprung, berör ofta mer än ett land. När en större katastrof har drabbat ett biståndsberättigat land
  får
  bistånd
  även beviljas
  ett biståndsberättigat grannland som har drabbats av samma katastrof.

| (10) | Gemenskapens bistånd bör komplettera de berörda ländernas egna insatser och användas för att täcka en del av de offentliga utgifter som anslagits för de mest väsentliga räddningsinsatserna i samband med en större katastrof. |
| --- | --- |

(10)

Gemenskapens bistånd bör komplettera de berörda ländernas egna insatser och användas för att täcka en del av de offentliga utgifter som anslagits för de mest väsentliga räddningsinsatserna i samband med en större katastrof.

| (11) | I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör bistånd från gemenskapen bara beviljas på grundval av en ansökan från det berörda landet. Kommissionen bör se till att de ansökningar som länderna lämnar in behandlas likvärdigt. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör bistånd från gemenskapen bara beviljas på grundval av en ansökan från det berörda landet. Kommissionen bör se till att de ansökningar som länderna lämnar in behandlas likvärdigt.

| (12) | Ansökande länder kan ha ett omedelbart behov av ekonomiskt bistånd för att få hjälp till att täcka utgifter för de mest brådskande räddningsinsatserna. På begäran av ett ansökande land bör därför förskott kunna beviljas vid mottagandet av ansökan i fråga. |
| --- | --- |

(12)

Ansökande länder kan ha ett omedelbart behov av ekonomiskt bistånd för att få hjälp till att täcka utgifter för de mest brådskande räddningsinsatserna. På begäran av ett ansökande land bör därför förskott kunna beviljas vid mottagandet av ansökan i fråga.

| (13) | Det krävs en ansvarsfull finansiell förvaltning för att gemenskapen skall kunna ingripa om
  en rad
  katastrofer
  skulle inträffa inom en relativt kort period
  . |
| --- | --- |

(13)

Det krävs en ansvarsfull finansiell förvaltning för att gemenskapen skall kunna ingripa om
  en rad
  katastrofer
  skulle inträffa inom en relativt kort period
  .

| (14) | Detta instrument bör göra det möjligt att snabbt fatta beslut om att anslå särskilda medel och göra dem tillgängliga snarast möjligt. Administrativa förfaranden bör anpassas i enlighet med detta och begränsas till det som är absolut nödvändigt. I det interninstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetbudgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning
   (4)
  föreskrivs i detta avseende hur solidaritetsfonden skall finansieras. |
| --- | --- |

(14)

Detta instrument bör göra det möjligt att snabbt fatta beslut om att anslå särskilda medel och göra dem tillgängliga snarast möjligt. Administrativa förfaranden bör anpassas i enlighet med detta och begränsas till det som är absolut nödvändigt. I det interninstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen av den 17 maj 2006 om budgetbudgetdisciplin och sund ekonomisk förvaltning
   (4)
  föreskrivs i detta avseende hur solidaritetsfonden skall finansieras.

| (15) | Förfarandena för utbetalning och användning av de bidrag som ges enligt denna förordning bör återspegla situationens brådskande karaktär. Därför bör en
  realistisk
  tidsfrist fastställas för utnyttjandet av det beviljade ekonomiska biståndet. |
| --- | --- |

(15)

Förfarandena för utbetalning och användning av de bidrag som ges enligt denna förordning bör återspegla situationens brådskande karaktär. Därför bör en
  realistisk
  tidsfrist fastställas för utnyttjandet av det beviljade ekonomiska biståndet.

| (16) | Ett
  land som mottar bistånd
  bör
  i enlighet med sina specifika konstitutionella, institutionella, rättsliga och finansiella bestämmelser inbegripa sina regionala eller lokala myndigheter i arbetet med att ingå och tillämpa genomförandeavtalen. Mottagarlandet bör dock förbli ansvarigt för genomförandet av biståndet och för ledning och kontroll av de insatser som omfattas av gemenskapsfinansiering enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (nedan kallad ”budgetförordningen”)
   (5). |
| --- | --- |

(16)

Ett
  land som mottar bistånd
  bör
  i enlighet med sina specifika konstitutionella, institutionella, rättsliga och finansiella bestämmelser inbegripa sina regionala eller lokala myndigheter i arbetet med att ingå och tillämpa genomförandeavtalen. Mottagarlandet bör dock förbli ansvarigt för genomförandet av biståndet och för ledning och kontroll av de insatser som omfattas av gemenskapsfinansiering enligt rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (nedan kallad ”budgetförordningen”)
   (5).

| (17) | En insats som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få ekonomiskt bistånd genom de andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen. En insats som får ekonomiskt bistånd enligt gemenskapsinstrument eller internationella instrument avseende ersättning för bestämda skador bör inte i samma syfte kunna beviljas bistånd enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(17)

En insats som finansieras genom denna förordning bör inte kunna få ekonomiskt bistånd genom de andra finansieringsinstrument som antagits av gemenskapen. En insats som får ekonomiskt bistånd enligt gemenskapsinstrument eller internationella instrument avseende ersättning för bestämda skador bör inte i samma syfte kunna beviljas bistånd enligt denna förordning.

| (18) | Gemenskapens insatser bör inte medföra att sådana tredje parter som enligt principen om att förorenaren betalar i första hand är ansvariga för den skada de vållat fråntas sitt ansvar, och inte heller inbjuda till att medlemsstaterna och gemenskapen underlåter att vidta förebyggande åtgärder
  eller ta över offentliga eller privata försäkringsbolags ansvar
  . |
| --- | --- |

(18)

Gemenskapens insatser bör inte medföra att sådana tredje parter som enligt principen om att förorenaren betalar i första hand är ansvariga för den skada de vållat fråntas sitt ansvar, och inte heller inbjuda till att medlemsstaterna och gemenskapen underlåter att vidta förebyggande åtgärder
  eller ta över offentliga eller privata försäkringsbolags ansvar
  .

| (19) | Största möjliga öppenhet krävs när det ekonomiska biståndet från gemenskapen genomförs liksom lämplig kontroll av hur medlen används. |
| --- | --- |

(19)

Största möjliga öppenhet krävs när det ekonomiska biståndet från gemenskapen genomförs liksom lämplig kontroll av hur medlen används.

| (20) | Det bör finnas bestämmelser om att mottagarländerna skall redovisa hur de använt mottaget bistånd. |
| --- | --- |

(20)

Det bör finnas bestämmelser om att mottagarländerna skall redovisa hur de använt mottaget bistånd.

| (21) | I undantagsfall och med hänsyn till de finansiella medel som finns att tillgå för solidaritetsåtgärder enligt denna förordning det år katastrofen inträffar bör det finnas möjlighet att bevilja tilläggsbidrag enligt detta instrument ur anslagen för nästa år. |
| --- | --- |

(21)

I undantagsfall och med hänsyn till de finansiella medel som finns att tillgå för solidaritetsåtgärder enligt denna förordning det år katastrofen inträffar bör det finnas möjlighet att bevilja tilläggsbidrag enligt detta instrument ur anslagen för nästa år.

| (22) | Det måste föreskrivas bestämmelser som gör det möjligt för gemenskapens behöriga organ att fullgöra sina skyldigheter beträffande finansiell kontroll. |
| --- | --- |

(22)

Det måste föreskrivas bestämmelser som gör det möjligt för gemenskapens behöriga organ att fullgöra sina skyldigheter beträffande finansiell kontroll.

| (23) | Mottaget bistånd för utgifter som sedermera ersätts av tredje part och bistånd som inte används i enlighet med denna förordning eller som överstiger den slutliga uppskattningen av skadorna bör återkrävas. |
| --- | --- |

(23)

Mottaget bistånd för utgifter som sedermera ersätts av tredje part och bistånd som inte används i enlighet med denna förordning eller som överstiger den slutliga uppskattningen av skadorna bör återkrävas.

| (24) | För att förbättra
  medlemsstaternas förmåga att lämna in en korrekt ifylld ansökan om bistånd till kommissionen och till andra relevanta organ liksom
  kommissionens förmåga att bedöma inlämnade ansökningar bör det föreskrivas att den får anlita tekniskt bistånd för solidaritetsåtgärder inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(24)

För att förbättra
  medlemsstaternas förmåga att lämna in en korrekt ifylld ansökan om bistånd till kommissionen och till andra relevanta organ liksom
  kommissionens förmåga att bedöma inlämnade ansökningar bör det föreskrivas att den får anlita tekniskt bistånd för solidaritetsåtgärder inom ramen för denna förordning.

| (25) | Förordning (EG) nr 2012/2002 bör upphöra att gälla från och med den dag den här förordningen träder i kraft. Dess bestämmelser bör emellertid fortsätta att vara tillämpliga på alla ansökningar som inlämnas före den dagen. |
| --- | --- |

(25)

Förordning (EG) nr 2012/2002 bör upphöra att gälla från och med den dag den här förordningen träder i kraft. Dess bestämmelser bör emellertid fortsätta att vara tillämpliga på alla ansökningar som inlämnas före den dagen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Härmed inrättas Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad ”fonden”), som skall göra det möjligt för gemenskapen att vidta åtgärder vid större katastrofer
  eller krissituationer
  som drabbar medlemsstaterna,
  regioner i dessa
  eller de kandidatländer som förhandlar om anslutning till Europeiska unionen, nedan kallade ”biståndsberättigade länder”.

2.
     
  Ett kandidatland som inlett anslutningsförhandlingar med Europeiska unionen kan endast få bistånd ur fonden vid händelse av en större katastrof i ett gränsöverskridande land- eller vattenområde mellan detta land och en medlemsstat.

3.   I denna förordning fastställs bestämmelser om insatser som kan finansieras genom fonden i samband med följande:

| a) | Naturkatastrofer. |
| --- | --- |

a)

Naturkatastrofer.

| b) | Industri-
  och/
  eller teknikrelaterade katastrofer. |
| --- | --- |

b)

Industri-
  och/
  eller teknikrelaterade katastrofer.

| c) | Hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

c)

Hot mot folkhälsan.

| d) | Terroristhandlingar. |
| --- | --- |

d)

Terroristhandlingar.

Artikel 2

Större katastrofer

Vid tillämpningen av denna förordning skall en katastrof
  eller en krissituation
  anses som större när den i minst ett biståndsberättigat land vållar direkta skador för vilka kostnaderna uppskattas överstiga 1 miljard euro i 2007 års priser eller 0,5 % av det berörda landets BNI.

Även om dessa kvantitativa villkor inte är uppfyllda får emellertid kommissionen, under exceptionella och vederbörligen motiverade omständigheter, fatta beslut om att en större katastrof eller en krissituation har inträffat
  i en viss del av
  ett biståndsberättigat lands territorium.
  I sådana fall skall kommissionen vidta alla nödvändiga åtgärder inom ramen för solidaritetsfonden.

Särskild uppmärksamhet skall ägnas avlägsna eller isolerade regioner, såsom öområden och yttersta randområden enligt definitionen i artikel 299.2 i fördraget.

Artikel 3

Solidaritetsinsatser

1.   Om en större katastrof
  eller krissituation
  inträffar på ett biståndsberättigat lands territorium får kommissionen, efter ansökan från det landet, bevilja ekonomiskt bistånd ur fonden i form av ett bidrag till det landet.

Efter ansökan från ett biståndsberättigat land som gränsar till det land som avses i första stycket och som drabbats av samma större katastrof
  eller krissituation
  , får kommissionen även bevilja det landet bistånd ur fonden.

2.   För varje katastrof får ett biståndsberättigat land motta endast ett bidrag.

Artikel 4

Biståndsberättigade insatser

Ekonomiskt bistånd inom ramen för denna förordning får bara beviljas för insatser, nedan kallade ”biståndsberättigade insatser”, som tillhör en av nedanstående kategorier och som genomförs av det berörda landets offentliga myndigheter eller av organ som agerar i det allmänna intresset:

| a) | Väsentliga räddningsinsatser som krävs för
  att
  omedelbart
  återställa
  infrastruktur och utrustning,
  skapa infrastruktur för nödsituationer samt omedelbart garantera tillgången till
  energi,
  dricksvatten, fungerande avloppssystem
  , telekommunikation, transport, hälso- och sjukvård och utbildning
  för att tillgodose befolkningens behov
  . |
| --- | --- |

a)

Väsentliga räddningsinsatser som krävs för
  att
  omedelbart
  återställa
  infrastruktur och utrustning,
  skapa infrastruktur för nödsituationer samt omedelbart garantera tillgången till
  energi,
  dricksvatten, fungerande avloppssystem
  , telekommunikation, transport, hälso- och sjukvård och utbildning
  för att tillgodose befolkningens behov
  .

| b) | Omedelbara sjukvårdstjänster och åtgärder för att skydda befolkningen
  vid en större kris på folkhälsoområdet
  . |
| --- | --- |

b)

Omedelbara sjukvårdstjänster och åtgärder för att skydda befolkningen
  vid en större kris på folkhälsoområdet
  .

| c) | Tillhandahållande av provisoriska bostäder och finansiering av räddningsinsatser för att tillgodose den berörda befolkningens akuta behov. |
| --- | --- |

c)

Tillhandahållande av provisoriska bostäder och finansiering av räddningsinsatser för att tillgodose den berörda befolkningens akuta behov.

| d) | Insatser för att genast ta itu med naturkatastrofer eller deras omedelbara följder samt
  för att omedelbart säkra förebyggande infrastruktur. |
| --- | --- |

d)

Insatser för att genast ta itu med naturkatastrofer eller deras omedelbara följder samt
  för att omedelbart säkra förebyggande infrastruktur.

| e) | Omedelbara åtgärder för att skydda kulturarvet. |
| --- | --- |

e)

Omedelbara åtgärder för att skydda kulturarvet.

| f) | Väsentliga räddningsinsatser för att omedelbart röja upp katastrofdrabbade områden. |
| --- | --- |

f)

Väsentliga räddningsinsatser för att omedelbart röja upp katastrofdrabbade områden.

| g) | Omedelbart medicinskt bistånd
  till de direkta offren för
  större katastrofer eller terroristattacker samt psykologiskt och socialt bistånd till offren
  och deras familjer. |
| --- | --- |

g)

Omedelbart medicinskt bistånd
  till de direkta offren för
  större katastrofer eller terroristattacker samt psykologiskt och socialt bistånd till offren
  och deras familjer.

Artikel 5

Ansökningar

1.   Så snart som möjligt och senast inom tio veckor efter den dag då
  myndigheterna först uppmärksammats på att
  den
  ursprungliga
  skadan i samband med
  den större
  katastrofen eller krissituationen inträffat, får ett biståndsberättigat land till kommissionen lämna en ansökan om bistånd ur fonden med alla tillgängliga uppgifter om åtminstone följande faktorer:

| a) | Den skada som katastrofen vållar och dess inverkan på den berörda befolkningen,
  miljön
  och ekonomin
  samt på kultur- och naturarvet
  . |
| --- | --- |

a)

Den skada som katastrofen vållar och dess inverkan på den berörda befolkningen,
  miljön
  och ekonomin
  samt på kultur- och naturarvet
  .

| b) | En uppdelning av de uppskattade kostnaderna för nödhjälpsinsatser i de kategorier som anges i artikel 4. |
| --- | --- |

b)

En uppdelning av de uppskattade kostnaderna för nödhjälpsinsatser i de kategorier som anges i artikel 4.

| c) | Andra källor för gemenskapsfinansiering som skulle kunna bidra till att lindra katastrofens verkningar. |
| --- | --- |

c)

Andra källor för gemenskapsfinansiering som skulle kunna bidra till att lindra katastrofens verkningar.

| d) | Andra källor för nationell eller internationell finansiering, inklusive offentligt och privat försäkringsskydd, som skulle kunna bidra till kostnaderna för att reparera skadorna, i synnerhet kostnaderna för biståndsberättigade insatser. |
| --- | --- |

d)

Andra källor för nationell eller internationell finansiering, inklusive offentligt och privat försäkringsskydd, som skulle kunna bidra till kostnaderna för att reparera skadorna, i synnerhet kostnaderna för biståndsberättigade insatser.

De uppgifter som lämnas om de faktorer som anges i första stycket (a) skall inbegripa en uppskattning av beloppet av de totala direkta skador som katastrofen
  eller krissituationen
  vållar.
  Mot bakgrund av svårigheterna att fastställa vilka skador som orsakats av katastrofer vars konsekvenser är både bestående och kontinuerliga, skall kommissionen på begäran av den drabbade biståndsberättigade medlemsstaten förlänga den fastställda tidsfristen på tio veckor för ansökan om bistånd ur fonden.

2.   På grundval av de uppgifter som avses i punkt 1 och eventuella ytterligare uppgifter som kommissionen kan ha inhämtat eller erhållit på annat sätt skall kommissionen bedöma huruvida villkoren för att bevilja ekonomiskt bistånd inom ramen för denna förordning är uppfyllda.

Om det berörda landet, vid tillämpning av första stycket, på eget initiativ önskar lämna ytterligare uppgifter, skall dessa uppgifter vara kommissionen till handa inom två månader efter dagen för ansökan.

Om kommissionen emellertid, vid tillämpning av första stycket, begär ytterligare uppgifter från det berörda landet, skall dessa uppgifter vara kommissionen till handa inom en månad efter dagen för begäran.

Artikel 6

Förskott

1.   Kommissionen får omedelbart efter mottagandet av den ansökan som avses i artikel 5.1 fatta ett beslut om att bevilja ett förskott för de mest brådskande biståndsberättigade insatserna och utan dröjsmål betala detta förskott till det berörda landet vid ett enda tillfälle.

Första stycket skall bara tillämpas om ansökan innehåller en uttrycklig begäran om ett förskott.

2.   Beloppet av det förskott som betalas enligt punkt 1 första stycket skall motsvara
  upp till
  5 % av de totala uppskattade kostnader som avses i artikel 5.1 b men får inte överstiga 5 miljoner euro.

3.
     Vid beviljande av ett förskott skall ett

  förbehåll om återbetalning

  , som nämns i artikel 7.2 andra stycket,

  uttryckligen anges.

Artikel 7

Fastställande av det ekonomiska biståndet

1.   På grundval av den bedömning som gjorts enligt artikel 5.2 skall kommissionen, så snart som möjligt,
  dock senast inom två veckor,
  och inom ramen för tillgängliga medel, fastställa beloppet av det ekonomiska bistånd som bör beviljas.

Detta belopp får inte överstiga 50 % av de totala uppskattade kostnader som avses i artikel 5.1 b.

De åtföljande budgetförslagen, vilka beskrivs närmare i artikel 8, skall utarbetas parallellt med fastställandet av det belopp som bör beviljas samt läggas fram samtidigt med detta av kommissionen.

Hela förfarandet för att lägga fram de förslag som krävs för frigörande av medel ur fonden, enligt tidsfristerna i ovanstående stycken 1 och 3, får inte överskrida tre månader från den dag då ansökan från det berörda landet har mottagits.

2.   Om kommissionen på grundval av den bedömning som gjorts enligt artikel 5.2 drar slutsatsen att villkoren för att bevilja bistånd inom ramen för denna förordning inte är uppfyllda, skall den
  så snart som möjligt
  underrätta det berörda landet om detta.

Ett förskott som betalats enligt artikel 6.1 skall återbetalas till kommissionen inom tre månader efter dagen för den underrättelsen.

Artikel 8

Budgetförfarande

1.   När kommissionen har beslutat att ekonomiskt bistånd bör beviljas ur fonden, skall den för budgetmyndigheten
  snarast
  lägga fram de förslag som krävs för att anslag uppgående till det belopp som fastställts enligt artikel 7.1 skall kunna bemyndigas.

Dessa förslag skall inbegripa

| a) | den bedömning som gjorts enligt artikel 5.2 samt en sammanfattning av de uppgifter som ligger till grund för den bedömningen, |
| --- | --- |

a)

den bedömning som gjorts enligt artikel 5.2 samt en sammanfattning av de uppgifter som ligger till grund för den bedömningen,

| b) | bevisning för att villkoren i artikel 3.1 är uppfyllda, |
| --- | --- |

b)

bevisning för att villkoren i artikel 3.1 är uppfyllda,

| c) | de skäl som motiverar de föreslagna beloppen. |
| --- | --- |

c)

de skäl som motiverar de föreslagna beloppen.

2.   
  Förutsatt att
  anslagen
  görs
  tillgängliga av budgetmyndigheten skall kommissionen fatta ett beslut om att bevilja bidraget (bidragsbeslut), med beaktande av det förskott som eventuellt betalats enligt artikel 6.1.

Artikel 9

Betalning och användning av bidraget

1.   När bidragsbeslutet har fattats skall kommissionen
  senast femton dagar
  efter undertecknandet av det avtal som avses i artikel 10.1 betala bidraget till mottagarlandet vid ett enda tillfälle.

2.   Mottagarlandet skall använda bidraget, och eventuell ränta som intjänats på bidragsbeloppet, inom
  12 månader efter undertecknandet av det avtal som avses i artikel 10.1 och senast
  18 månader efter dagen för den första skadan, i syfte att finansiera biståndsberättigade insatser som genomförs efter den
  dag då katastrofen

  eller krissituationen

  inträffade
  .

Artikel 10

Genomförande av biståndet

1.   I enlighet med mottagarlandets och gemenskapens specifika konstitutionella, institutionella, rättsliga och finansiella bestämmelser skall kommissionen och det landet ingå ett avtal om hur bidragsbeslutet skall genomföras.

I avtalet skall särskilt anges vilken typ av insatser som skall finansieras och vilka geografiska områden som avses.

2.   Kommissionen skall sörja för att alla mottagarländer har samma skyldigheter inom ramen för genomförandeavtalen.

3.   Mottagarlandet skall välja ut enskilda insatser och verkställa bidraget i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, bidragsbeslutet och avtalet.

Detta ansvar skall utövas utan att det påverkar kommissionens ansvar för genomförandet av Europeiska gemenskapernas allmänna budget enligt de bestämmelser i budgetförordningen som avser delad eller decentraliserad förvaltning.

Artikel 11

Finansiering av insatser

1.   Insatser som helt eller delvis finansieras inom ramen för ett genomförandeavtal får inte motta finansiering inom ramen för något annat gemenskapsinstrument eller internationellt instrument.

Mottagarlandet skall se till att bestämmelsen i första stycket efterlevs.

2.   
  Särskilt i samband med industri- eller teknikrelaterade katastrofer skall principen om att förorenaren betalar tillämpas.
  Mottagarländerna
  måste därför bevisa att de söker
  all ersättning som är möjlig från tredje part.

Artikel 12

Förenlighet med andra instrument

Insatser som mottar ekonomiskt bistånd ur fonden skall vara förenliga med bestämmelserna i fördraget, de instrument som antagits enligt detta och med annan gemenskapspolitik, andra gemenskapsåtgärder och instrument för stöd inför anslutningen.

Artikel 13

Slutrapport och avslutning

1.   Senast sex månader efter utgången av den period som avses i artikel 9.2 skall mottagarlandet till kommissionen överlämna en rapport om bidragets användning samt en underbyggd redovisning av utgifterna och uppgifter om alla andra källor för finansiering som mottagits för de berörda insatserna.

Rapporten skall närmare beskriva vilka förebyggande åtgärder som mottagarlandet vidtagit eller planerat för att minska skadornas omfattning och för att i möjligaste mån undvika att katastrofer av liknande slag upprepas.

2.   Senast sex månader efter det att kommissionen mottagit alla de uppgifter som krävs enligt punkt 1 skall den avsluta utbetalning av bistånd ur fonden.

Artikel 14

Användning av euro

I ansökningar, bidragsbeslut, genomförandeavtal och rapporter inom ramen för denna förordning och alla andra hithörande dokument skall alla belopp uttryckas i euro.

Artikel 15

Finansiell brist

1.   Om vid den tidpunkt då ett förslag läggs fram enligt artikel 8 de återstående fondmedel som är tillgängliga för det året inte räcker till för att täcka det ekonomiska bistånd som anses nödvändigt, får kommissionen föreslå
  Europaparlamentet, som utför den budgetmässiga kontrollen,
  att mellanskillnaden finansieras genom de anslag som är tillgängliga från
  de två påföljande årens
  fond.

2.   Det sammanlagda årliga budgettaket för fonden det år som katastrofen inträffat och
  de två påföljande åren
  skall under alla omständigheter respekteras.

Artikel 16

Finansiell kontroll genom gemenskapens organ

Mottagarlandet skall sörja för att det i alla de finansieringsbeslut som antas enligt sådana genomförandeavtal som avses i artikel 10 och i alla de överenskommelser och kontrakt som härrör från de finansieringsbesluten finns bestämmelser om kontroll av kommissionen, genom byrån för bedrägeribekämpning (OLAF), och om genomförande av kontroller på platsen av kommissionen eller revisionsrätten enligt gällande förfaranden.

Artikel 17

Offentliggörande

Mottagarlandet skall på ett tydligt sätt informera den direkt berörda befolkningen samt allmänheten om det stöd som erhållits ur fonden.

Artikel 18

Återkrav

1.   Om beloppet av de totala direkta skadorna är åtminstone 10 % lägre än det uppskattade belopp som angivits enligt artikel 5.1 b, får kommissionen kräva att mottagarlandet återbetalar motsvarande belopp av det ekonomiska bistånd som mottagits.

2.   Om ett mottagarland inte iakttar bestämmelserna i artikel 10.3
  eller artikel 11.2
  , får kommissionen kräva att mottagarlandet återbetalar hela eller en del av det ekonomiska bistånd som mottagits.

3.
     
  Om ett mottagarland har underlåtit att vidta förebyggande åtgärder efter en föregående större katastrof, och om de skador som förorsakats av en större katastrof skulle ha varit mindre omfattande eller kunde ha förhindrats om förebyggande åtgärder hade vidtagits, skall kommissionen begära att mottagarlandet helt eller delvis återbetalar det ekonomiska bistånd det mottagit.

4.   Innan den antar ett beslut enligt punkterna 1, 2 och 3 skall kommissionen utföra en lämplig granskning av fallet och särskilt bevilja mottagarlandet en viss tidsram inom vilken det får lämna sina synpunkter.

5.   Varje belopp som erhållits felaktigt och är föremål för återkrav skall återbetalas till kommissionen. Dröjsmålsränta får debiteras i enlighet med budgetförordningen för de belopp som inte återbetalas.

Artikel 19

Tekniskt bistånd på kommissionens initiativ

1.   Fonden får på kommissionens initiativ och för ett belopp på högst 0,20 % av de anslag som är tillgängliga för det året användas för att finansiera de åtgärder för förberedelse, övervakning, administrativt och tekniskt bistånd, revision och kontroll som krävs för att genomföra denna förordning.

Dessa åtgärder skall genomföras i enlighet med artikel 53.2 i budgetförordningen och alla andra bestämmelser i den förordningen och de genomförandebestämmelser för denna som är tillämpliga på denna form av budgetgenomförande.

Dessa åtgärder skall särskilt inbegripa expertrapporter som är kommissionen till hjälp vid bedömningen av ansökningar enligt artikel 5.2.

2.   Om ett bidrag ur fonden skall verkställas, skall kommissionen anta ett beslut avseende sådana åtgärder som avses i punkt 1 första stycket.

Artikel 20

Årlig rapport

Från och med den ... (6) skall kommissionen före den 1 juli varje år för Europaparlamentet och rådet lägga fram en rapport om verksamheten inom ramen för denna förordning under det föregående året. Denna rapport skall i synnerhet innehålla uppgifter om inlämnade ansökningar, antagna bidragsbeslut och avslutande av beviljat ekonomiskt bistånd
  och om de insatser som genomförts
  .

Artikel 21

Översyn

På grundval av ett förslag från kommissionen skall Europaparlamentet och rådet se över denna förordning senast den 31 december 2013.

Artikel 22

Upphävande

Förordning (EG) nr 2012/2002 skall upphöra att
  gälla
  .

Hänvisningar till den upphävda förordningen skall tolkas som hänvisningar till denna förordning.

Artikel 23

Övergångsbestämmelse

Förordning (EG) nr 2012/2002 skall fortsätta att vara tillämplig på ansökningar som kommissionen mottar
  före den dag som denna förordning träder i kraft
  .

Artikel 24

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella

  tidning
  .

Denna
  förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ... den ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  
  EUT C 28, 3.2.2006, s. 69

  .

1

EUT C 28, 3.2.2006, s. 69

.

(2)  Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2006.

2

Europaparlamentets ståndpunkt av den 18 maj 2006.

(3)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

3

(4)  
  EUT C 139, 14.6.2006, s. 1

  .

4

EUT C 139, 14.6.2006, s. 1

.

(5)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

5

(6)  Året efter det år förordningen träder i kraft.

6

P6_TA(2006)0219

Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (13886/1/2005 – KOM(2005)0435 – C6-0435/2005 – 2005/0178(AVC))

(Samtyckesförfarandet)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13886/1/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13886/1/2005),

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, i synnerhet artikel 47.2 och artiklarna 55, 83, 89, 95, 133 och 175 i detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, i synnerhet artikel 47.2 och artiklarna 55, 83, 89, 95, 133 och 175 i detta,

| — | med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget (C6-0435/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets begäran om parlamentets samtycke i enlighet med artikel 300.3 andra stycket jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen i EG-fördraget (C6-0435/2005),

| — | med beaktande av artiklarna 75 och 83.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 75 och 83.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0134/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A6-0134/2006).

| 1. | Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet ger sitt samtycke till ingåendet av avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och de avtalsslutande parterna parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och de avtalsslutande parterna parlamentets ståndpunkt.

P6_TA(2006)0220

Den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området

Europaparlamentets resolution om den årliga rapporten om de mänskliga rättigheterna i världen 2005 och EU:s politik på området (2005/2203(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av EU:s sjunde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (2005) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s sjunde årsrapport om de mänskliga rättigheterna (2005) (1),

| — | med beaktande av artiklarna 3, 6, 11, 13 och 19 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 177 och 300 i EG-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3, 6, 11, 13 och 19 i fördraget om Europeiska unionen och artiklarna 177 och 300 i EG-fördraget,

| — | med beaktande av allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och alla relevanta instrument för mänskliga rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter och alla relevanta instrument för mänskliga rättigheter (2),

| — | med beaktande av konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och dess frivilliga protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och dess frivilliga protokoll,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av ikraftträdandet av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen den 1 juli 2002 och av parlamentets resolutioner om Internationella brottmålsdomstolen (ICC) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ikraftträdandet av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen den 1 juli 2002 och av parlamentets resolutioner om Internationella brottmålsdomstolen (ICC) (3),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel och 2005 års handlingsplan mot människohandel som rådet och kommissionen utarbetat och antagit i enlighet med Haagprogrammet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel och 2005 års handlingsplan mot människohandel som rådet och kommissionen utarbetat och antagit i enlighet med Haagprogrammet,

| — | med beaktande av protokoll nr 13 till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i vilket dödsstraffet förbjuds under alla omständigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 13 till Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, i vilket dödsstraffet förbjuds under alla omständigheter,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (4),

| — | med beaktande av AVS-EG-partnerskapsavtalet (5) och revisionen av detta 2005 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS-EG-partnerskapsavtalet (5) och revisionen av detta 2005 (6),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om mänskliga rättigheter i världen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om mänskliga rättigheter i världen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 februari 2005 om EU:s prioriteringar och rekommendationer inför den 61:a sessionen i FN:s kommission för mänskliga rättigheter i Genève (den 14 mars till den 22 april 2005) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 februari 2005 om EU:s prioriteringar och rekommendationer inför den 61:a sessionen i FN:s kommission för mänskliga rättigheter i Genève (den 14 mars till den 22 april 2005) (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2006 om klausulen om mänskliga rättigheter och demokrati i Europeiska unionens avtal (8),

| — | med beaktande av alla de resolutioner som parlamentet antagit i trängande frågor som rör de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla de resolutioner som parlamentet antagit i trängande frågor som rör de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren ”(KOM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande med titeln ”Europa-Medelhavspartnerskapet tio år: Ett arbetsprogram för att möta utmaningarna under de fem kommande åren ”(KOM(2005)0139),

| — | med beaktande av de resolutioner som antagits av den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet och särskilt den resolution som antogs den 21 november 2005 i Rabat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de resolutioner som antagits av den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet och särskilt den resolution som antogs den 21 november 2005 i Rabat,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om rådets sjätte årliga rapport om Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport? (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 november 2005 om rådets sjätte årliga rapport om Europeiska unionens uppförandekod för vapenexport? (9),

| — | med beaktande av slutsatserna från EU:s diskussionsforum för mänskliga rättigheter i december 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från EU:s diskussionsforum för mänskliga rättigheter i december 2005,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0158/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A6-0158/2006), och av följande skäl:

| A. | EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna 2005 utgör en allmän översikt över det arbete som EU utför genom sina institutioner i fråga om de mänskliga rättigheterna inom och utanför EU. |
| --- | --- |

A.

EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna 2005 utgör en allmän översikt över det arbete som EU utför genom sina institutioner i fråga om de mänskliga rättigheterna inom och utanför EU.

| B. | I denna resolution granskas, utvärderas och, i förekommande fall, framförs konstruktiv kritik av kommissionens och rådets arbete för de mänskliga rättigheterna och Europaparlamentets övergripande verksamhet. |
| --- | --- |

B.

I denna resolution granskas, utvärderas och, i förekommande fall, framförs konstruktiv kritik av kommissionens och rådets arbete för de mänskliga rättigheterna och Europaparlamentets övergripande verksamhet.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s alltmer aktiva roll på världsscenen för att förbättra de mänskliga rättigheterna globalt. Parlamentet anser att EU:s senaste utvidgning till 25 medlemsstater med 457 miljoner invånare (vilka snart kommer att utökas genom anslutningen av Bulgarien och Rumänien) har ökat EU:s globala betydelse och auktoritet i fråga om den internationella politiken för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar EU:s alltmer aktiva roll på världsscenen för att förbättra de mänskliga rättigheterna globalt. Parlamentet anser att EU:s senaste utvidgning till 25 medlemsstater med 457 miljoner invånare (vilka snart kommer att utökas genom anslutningen av Bulgarien och Rumänien) har ökat EU:s globala betydelse och auktoritet i fråga om den internationella politiken för mänskliga rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet anser att de aktiva insatserna för att främja mänskliga rättigheter ofta inte når längre än till specialister och till framställningar av engångskaraktär, och att EU i allmänhet inte på ett systematiskt och kontinuerligt sätt tar upp frågorna om de mänskliga rättigheterna i tredjeländer eller integrerar politiken för de mänskliga rättigheterna i EU:s politik gällande handel, utveckling och andra yttre frågor gentemot dessa länder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att de aktiva insatserna för att främja mänskliga rättigheter ofta inte når längre än till specialister och till framställningar av engångskaraktär, och att EU i allmänhet inte på ett systematiskt och kontinuerligt sätt tar upp frågorna om de mänskliga rättigheterna i tredjeländer eller integrerar politiken för de mänskliga rättigheterna i EU:s politik gällande handel, utveckling och andra yttre frågor gentemot dessa länder.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det krävs en gemensam, enhetlig och öppen politik som samtliga medlemsstater följer i sina bilaterala förbindelser med tredjeland som brister i respekten för de mänskliga rättigheterna, och uppmanar EU:s medlemsstater att se till att de i sina bilaterala kontakter med dessa länder agerar i överensstämmelse med EU:s gemensamma ståndpunkt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet understryker att det krävs en gemensam, enhetlig och öppen politik som samtliga medlemsstater följer i sina bilaterala förbindelser med tredjeland som brister i respekten för de mänskliga rättigheterna, och uppmanar EU:s medlemsstater att se till att de i sina bilaterala kontakter med dessa länder agerar i överensstämmelse med EU:s gemensamma ståndpunkt.

| 4. | Europaparlamentet anser det vara av avgörande betydelse att EU upprättar en integrerad ram med bestämmelser och institutioner, som skall göra stadgan om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande, se till att det system som fastställts i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna efterlevs och utgöra grunden för en enhetlig europeisk front i kampen för en världsomspännande rättighetskultur. Parlamentet uppmanar Europas politiska institutioner att anstränga sig för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser det vara av avgörande betydelse att EU upprättar en integrerad ram med bestämmelser och institutioner, som skall göra stadgan om de grundläggande rättigheterna rättsligt bindande, se till att det system som fastställts i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna efterlevs och utgöra grunden för en enhetlig europeisk front i kampen för en världsomspännande rättighetskultur. Parlamentet uppmanar Europas politiska institutioner att anstränga sig för att uppnå detta mål.

Rådets årsrapport

| 5. | Europaparlamentet betonar den betydelse ”EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna ”har för att lyfta fram frågor om mänskliga rättigheter i allmänhet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar den betydelse ”EU:s årsrapport om de mänskliga rättigheterna ”har för att lyfta fram frågor om mänskliga rättigheter i allmänhet.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar starkt rådets offentliga presentation av 2005 års rapport vid plenarsammanträdet i december 2005, samtidigt som parlamentet delade ut sitt årliga Sacharovpris för tankefrihet till tre mottagare: Kvinnor i vitt, Reportrar utan gränser och Hauwa Ibrahim. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att göra så även i framtiden, så att Europaparlamentets plenarsammanträde i december blir en samlingspunkt för EU:s arbete för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar starkt rådets offentliga presentation av 2005 års rapport vid plenarsammanträdet i december 2005, samtidigt som parlamentet delade ut sitt årliga Sacharovpris för tankefrihet till tre mottagare: Kvinnor i vitt, Reportrar utan gränser och Hauwa Ibrahim. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att göra så även i framtiden, så att Europaparlamentets plenarsammanträde i december blir en samlingspunkt för EU:s arbete för de mänskliga rättigheterna.

| 7. | Europaparlamentet gläder sig över att rapporten har blivit tydligare och mer koncis. Parlamentet uppmanar dock rådet att fokusera ytterligare på utvärderingen av EU-instrument och initiativ i tredjeländer, att ta ställning till de resultat som uppnåtts på detta område och att ta med både konsekvensbedömningar av den verksamhet som beskrivs, vilka bör omfatta en tydlig redogörelse för den metodik som används, och strategiska analyser av de viktigaste målen för nästa år. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet gläder sig över att rapporten har blivit tydligare och mer koncis. Parlamentet uppmanar dock rådet att fokusera ytterligare på utvärderingen av EU-instrument och initiativ i tredjeländer, att ta ställning till de resultat som uppnåtts på detta område och att ta med både konsekvensbedömningar av den verksamhet som beskrivs, vilka bör omfatta en tydlig redogörelse för den metodik som används, och strategiska analyser av de viktigaste målen för nästa år.

| 8. | Europaparlamentet anser det positivt att man i rådets rapport för första gången försöker göra Europaparlamentets insatser rättvisa, men uppmanar det kommande finska ordförandeskapet att, i samband med utarbetandet av EU:s åttonde årsrapport om de mänskliga rättigheterna, aktivt höra Europaparlamentet, redogöra för hur rådet och kommissionen har beaktat Europaparlamentets resolutioner och involvera parlamentet, vilket utgör en fundamental aspekt, i utarbetandet av rapporten så att den slutliga versionen blir ett verkligt försök att spegla såväl rådets och kommissionens som parlamentets synpunkter. Parlamentet anser att det även i fortsättningen måste utarbeta sina egna rapporter för att utvärdera EU:s människorättspolitik och utöva en parlamentarisk kontroll. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser det positivt att man i rådets rapport för första gången försöker göra Europaparlamentets insatser rättvisa, men uppmanar det kommande finska ordförandeskapet att, i samband med utarbetandet av EU:s åttonde årsrapport om de mänskliga rättigheterna, aktivt höra Europaparlamentet, redogöra för hur rådet och kommissionen har beaktat Europaparlamentets resolutioner och involvera parlamentet, vilket utgör en fundamental aspekt, i utarbetandet av rapporten så att den slutliga versionen blir ett verkligt försök att spegla såväl rådets och kommissionens som parlamentets synpunkter. Parlamentet anser att det även i fortsättningen måste utarbeta sina egna rapporter för att utvärdera EU:s människorättspolitik och utöva en parlamentarisk kontroll.

| 9. | Europaparlamentet anser att en av de främsta prioriteringen för rådet i kommande människorättsrapporter bör vara att analysera EU:s riktlinjer och granska tillämpningen av dem, samt att göra en konsekvensbedömning av varje enskild riktlinje för att avgöra hur effektiva de varit när det gäller att tvinga fram förändringar i tredjeland. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att en av de främsta prioriteringen för rådet i kommande människorättsrapporter bör vara att analysera EU:s riktlinjer och granska tillämpningen av dem, samt att göra en konsekvensbedömning av varje enskild riktlinje för att avgöra hur effektiva de varit när det gäller att tvinga fram förändringar i tredjeland.

| 10. | Europaparlamentet kräver att kommande årsrapporter om de mänskliga rättigheterna bör innehålla en analys av hur frågan om mänskliga rättigheter hanteras i den externa dimensionen av andra EU-politikområden, såsom utveckling och handel, samt ange i vilken omfattning människorätts- och demokratiklausuler har använts i EU:s förbindelser med tredjeland. Parlamentet kräver dessutom i detta sammanhang att man i kommande årsrapporter om mänskliga rättigheter utvärderar i vilken omfattning EU-avtalens människorätts- och demokratiklausuler faktiskt efterlevs, i enlighet med parlamentets ovannämnda resolution av den 14 februari 2006. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet kräver att kommande årsrapporter om de mänskliga rättigheterna bör innehålla en analys av hur frågan om mänskliga rättigheter hanteras i den externa dimensionen av andra EU-politikområden, såsom utveckling och handel, samt ange i vilken omfattning människorätts- och demokratiklausuler har använts i EU:s förbindelser med tredjeland. Parlamentet kräver dessutom i detta sammanhang att man i kommande årsrapporter om mänskliga rättigheter utvärderar i vilken omfattning EU-avtalens människorätts- och demokratiklausuler faktiskt efterlevs, i enlighet med parlamentets ovannämnda resolution av den 14 februari 2006.

Europeiska unionens verksamhet under de båda ordförandeskapen

| 11. | Europaparlamentet välkomnar den samarbetsbaserade strategi som Luxemburgs och Förenade kungarikets ordförandeskap följt, och hoppas att de österrikiska och finska ordförandeskapen fortsätter på denna linje genom att anta ett gemensamt årsprogram. Parlamentet anser att ett sådant samarbete skulle främja samordningen av och samstämmigheten i EU:s åtgärder, och hoppas att denna trend fortsätter och utvecklas ytterligare i framtiden. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar den samarbetsbaserade strategi som Luxemburgs och Förenade kungarikets ordförandeskap följt, och hoppas att de österrikiska och finska ordförandeskapen fortsätter på denna linje genom att anta ett gemensamt årsprogram. Parlamentet anser att ett sådant samarbete skulle främja samordningen av och samstämmigheten i EU:s åtgärder, och hoppas att denna trend fortsätter och utvecklas ytterligare i framtiden.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de luxemburgska och brittiska ordförandeskapens insatser och engagemang för att utveckla metoder och kriterier för ett mer effektivt genomförande av EU:s riktlinjer, inbegripet såväl demarscher i tredjeland beträffande enskilda fall som offentliga uttalanden och förklaringar. Parlamentet understryker att det är viktigt att införa en särskild mekanism så att cheferna för EU-representationerna och kommissionens delegationer på ett systematiskt sätt kan sammanställa praxis på lokal nivå och därmed upprätta exempel på ”bästa och sämsta praxis ”när det gäller genomförandet på plats, vilket i sin tur skulle göra det möjligt att utvärdera detta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar de luxemburgska och brittiska ordförandeskapens insatser och engagemang för att utveckla metoder och kriterier för ett mer effektivt genomförande av EU:s riktlinjer, inbegripet såväl demarscher i tredjeland beträffande enskilda fall som offentliga uttalanden och förklaringar. Parlamentet understryker att det är viktigt att införa en särskild mekanism så att cheferna för EU-representationerna och kommissionens delegationer på ett systematiskt sätt kan sammanställa praxis på lokal nivå och därmed upprätta exempel på ”bästa och sämsta praxis ”när det gäller genomförandet på plats, vilket i sin tur skulle göra det möjligt att utvärdera detta.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av det luxemburgska ordförandeskapet för att lösa problemet med begränsade resurser genom en fördelning av bördan, tidiga förhandlingar, sammanslagning av resurser och informella trojkor med andra medlemsstater i särskilda frågor. Parlamentet uppmanar rådet att bygga vidare på denna metod under de kommande ordförandeskapen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar de initiativ som tagits av det luxemburgska ordförandeskapet för att lösa problemet med begränsade resurser genom en fördelning av bördan, tidiga förhandlingar, sammanslagning av resurser och informella trojkor med andra medlemsstater i särskilda frågor. Parlamentet uppmanar rådet att bygga vidare på denna metod under de kommande ordförandeskapen.

| 14. | Europaparlamentet uppskattar den strategi som Förenade kungarikets ordförandeskap följt i fråga om dödsstraffet, i enlighet med EU:s riktlinjer i denna fråga, med demarscher i länder där ett moratorium för dödsstraff riskerade att upphävas genom lagstiftning eller praxis, eller där man övervägde att vidta interna åtgärder för att införa ett moratorium. Parlamentet uppmanar det österriska ordförandeskapet och alla kommande ordförandeskap att följa detta exempel och regelmässigt göra demarscher i sådana länder. Parlamentet uppmanar samtliga ordförandeskap att när så är lämpligt följa upp tidigare demarscher. Parlamentet uppmanar kommissionen att anmoda dess delegationer i de tredjeländer som fortfarande tillämpar dödstraffet att stödja rådets insatser för att säkra ett moratorium samt att fördubbla sina ansträngningar i fall som rör EU-medborgare som dömts till döden. Parlamentet välkomnar därför den reolution som den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet antog i Rabat den 21 november 2005, i vilket partnerländerna i Barcelonaprocessen uppmanas till att stödja ett moratorium för dödsstraffet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppskattar den strategi som Förenade kungarikets ordförandeskap följt i fråga om dödsstraffet, i enlighet med EU:s riktlinjer i denna fråga, med demarscher i länder där ett moratorium för dödsstraff riskerade att upphävas genom lagstiftning eller praxis, eller där man övervägde att vidta interna åtgärder för att införa ett moratorium. Parlamentet uppmanar det österriska ordförandeskapet och alla kommande ordförandeskap att följa detta exempel och regelmässigt göra demarscher i sådana länder. Parlamentet uppmanar samtliga ordförandeskap att när så är lämpligt följa upp tidigare demarscher. Parlamentet uppmanar kommissionen att anmoda dess delegationer i de tredjeländer som fortfarande tillämpar dödstraffet att stödja rådets insatser för att säkra ett moratorium samt att fördubbla sina ansträngningar i fall som rör EU-medborgare som dömts till döden. Parlamentet välkomnar därför den reolution som den parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet antog i Rabat den 21 november 2005, i vilket partnerländerna i Barcelonaprocessen uppmanas till att stödja ett moratorium för dödsstraffet.

| 15. | Europaparlamentet gläder sig över att respekten för mänskliga rättigheter prioriteras som en del i de steg som vidtogs under det brittiska ordförandeskapet för att inleda anslutningsförhandlingarna med Turkiet och Kroatien, bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland och inleda förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtal med Serbien och Montenegro och Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att kandidatländerna gör verkliga framsteg på området för mänskliga rättigheter, särskilt i fråga om skyddet av minoriteter, religionsfrihet och yttrandefrihet, tvångsförflyttade personer och flyktingar, personer med psykiska problem och/eller intellektuellt funktionshinder och samarbete med internationella domstolar i enlighet med EU:s principer och gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att låta respekten för FN-konventioner i avtalsförbindelser med kandidatländer och länder i stabiliserings- och associeringsprocessen ingå som ett avgörande kriterium. Parlamentet understryker associerings- och anslutningsprocessens betydelse som drivkraft för att genomföra de nödvändiga reformerna på området för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet gläder sig över att respekten för mänskliga rättigheter prioriteras som en del i de steg som vidtogs under det brittiska ordförandeskapet för att inleda anslutningsförhandlingarna med Turkiet och Kroatien, bevilja f.d. jugoslaviska republiken Makedonien status som kandidatland och inleda förhandlingar om stabiliserings- och associeringsavtal med Serbien och Montenegro och Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att kandidatländerna gör verkliga framsteg på området för mänskliga rättigheter, särskilt i fråga om skyddet av minoriteter, religionsfrihet och yttrandefrihet, tvångsförflyttade personer och flyktingar, personer med psykiska problem och/eller intellektuellt funktionshinder och samarbete med internationella domstolar i enlighet med EU:s principer och gemenskapens regelverk. Parlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att låta respekten för FN-konventioner i avtalsförbindelser med kandidatländer och länder i stabiliserings- och associeringsprocessen ingå som ett avgörande kriterium. Parlamentet understryker associerings- och anslutningsprocessens betydelse som drivkraft för att genomföra de nödvändiga reformerna på området för mänskliga rättigheter.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar med tillfredställelse att rådets ordförandeskap tänker prioritera kampen mot människohandel. Parlamentet uppmanar EU att möta detta växande problem på ett integrerat sätt och utifrån ett människorättsperspektiv. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar med tillfredställelse att rådets ordförandeskap tänker prioritera kampen mot människohandel. Parlamentet uppmanar EU att möta detta växande problem på ett integrerat sätt och utifrån ett människorättsperspektiv.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar valet av yttrandefrihet som det stora temat för mänskliga rättigheter under Förenade kungarikets ordförandeskap. Parlamentet uttrycker sin oro över det stora antal journalister världen över, särskilt i Kina, Vitryssland, Kuba och Nordkorea, som dömts för påstådd ärekränkning av höga statstjänstemän eller politiker. Parlamentet uppmanar rådet att verka för ett världsomspännande moratorium för fängslande av journalister på detta sätt, som ett första steg. Parlamentet betonar dock att yttrandefrihet inte utesluter ömsesidig respekt och förståelse olika kulturer emellan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar valet av yttrandefrihet som det stora temat för mänskliga rättigheter under Förenade kungarikets ordförandeskap. Parlamentet uttrycker sin oro över det stora antal journalister världen över, särskilt i Kina, Vitryssland, Kuba och Nordkorea, som dömts för påstådd ärekränkning av höga statstjänstemän eller politiker. Parlamentet uppmanar rådet att verka för ett världsomspännande moratorium för fängslande av journalister på detta sätt, som ett första steg. Parlamentet betonar dock att yttrandefrihet inte utesluter ömsesidig respekt och förståelse olika kulturer emellan.

| 18. | Europaparlamentet beklagar djupt att det brittiska ordförandeskapet inte arrangerade ett tredje möte för EU-nätverket av kontaktpunkter för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser (10), som är ett ovärderligt instrument för att stärka samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att utreda internationella brott och väcka åtal på nationell nivå. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar djupt att det brittiska ordförandeskapet inte arrangerade ett tredje möte för EU-nätverket av kontaktpunkter för folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser (10), som är ett ovärderligt instrument för att stärka samarbetet mellan EU:s medlemsstater när det gäller att utreda internationella brott och väcka åtal på nationell nivå.

Resultatet av rådets och kommissionens arbete för mänskliga rättigheter i internationella forum

| 19. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och dess medlemsstaters aktiva engagemang för mänskliga rättigheter i en mängd olika internationella forum under 2005, inbegripet inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR), FN:s generalförsamling, ministerrådet inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europarådet och WTO:s ministerkonferens. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar EU:s och dess medlemsstaters aktiva engagemang för mänskliga rättigheter i en mängd olika internationella forum under 2005, inbegripet inom FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna (UNCHR), FN:s generalförsamling, ministerrådet inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Europarådet och WTO:s ministerkonferens.

| 20. | Europaparlamentet uppskattar den resultatorienterade inställningen hos EU:s ordförandeskap och rådet under den 61:a sessionen i UNCHR. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den avgörande roll som EU spelade i arbetet för att få till stånd kritiska och konstruktiva resolutioner om mänskliga rättigheter i Demokratiska republiken Kongo, Nepal, Nordkorea, Sudan, Uzbekistan, Turkmenistan och om mänskliga rättigheter och åtgärder mot terrorism, samt utnämningen av särskilda rapportörer som skall utveckla principer och riktlinjer för att bemöta diskriminering på grundval av yrke och härstamning. Parlamentet välkomnar på samma sätt stödet till utnämningen av en särskild representant för att bidra till att stärka normerna för mänskliga rättigheter på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppskattar den resultatorienterade inställningen hos EU:s ordförandeskap och rådet under den 61:a sessionen i UNCHR. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang den avgörande roll som EU spelade i arbetet för att få till stånd kritiska och konstruktiva resolutioner om mänskliga rättigheter i Demokratiska republiken Kongo, Nepal, Nordkorea, Sudan, Uzbekistan, Turkmenistan och om mänskliga rättigheter och åtgärder mot terrorism, samt utnämningen av särskilda rapportörer som skall utveckla principer och riktlinjer för att bemöta diskriminering på grundval av yrke och härstamning. Parlamentet välkomnar på samma sätt stödet till utnämningen av en särskild representant för att bidra till att stärka normerna för mänskliga rättigheter på arbetsplatsen.

| 21. | Europaparlamentet påminner dock rådet om sin ovannämnda resolution av den 24 februari 2005 vilken parlamentet uppmanade EU att lägga fram resolutioner om ett antal prioriterade frågor. Parlamentet beklagar särskilt att EU vägrade att stödja resolutioner om kränkningar av mänskliga rättigheter i Kina, Zimbabwe och Tjetjenien. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om rådets åtaganden inom ramen för EU:s riktlinjer för dialog om mänskliga rättigheter, i vilka det tydligt anges att dialog om mänskliga rättigheter med ett tredjeland inte utgör hinder för rådet att stödja en resolution om landet i fråga i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet noterar även i detta sammanhang förklaringen i 2005 års rapport om att särskilt den afrikanska gruppen var ovillig att samarbeta i diskussionen om situationen för de mänskliga rättigheterna i vissa afrikanska länder under sammanträdet med FN:s generalförsamlings tredje utskott. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att utnyttja alla medel som står till deras förfogande för att övertyga den afrikanska gruppen att i fortsättningen samarbeta med FN:s generalförsamling genom att ingå en dialog och tillhandahålla information om de afrikanska länderna i fråga, särskilt de länder med vilka AVS-EU-samarbetet har avbrutits i enlighet med artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU, eller med vilka en politisk dialog har inletts i enlighet med artikel 8 i detta avtal. Parlamentet föreslår att det när det förelägger rådet sina förslag till resolutioner hädanefter begränsar sig till de viktigaste av de länder som ger anledning till oro, och att parlamentet i högre grad bör stödja rådets arbete på detta område. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner dock rådet om sin ovannämnda resolution av den 24 februari 2005 vilken parlamentet uppmanade EU att lägga fram resolutioner om ett antal prioriterade frågor. Parlamentet beklagar särskilt att EU vägrade att stödja resolutioner om kränkningar av mänskliga rättigheter i Kina, Zimbabwe och Tjetjenien. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om rådets åtaganden inom ramen för EU:s riktlinjer för dialog om mänskliga rättigheter, i vilka det tydligt anges att dialog om mänskliga rättigheter med ett tredjeland inte utgör hinder för rådet att stödja en resolution om landet i fråga i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet noterar även i detta sammanhang förklaringen i 2005 års rapport om att särskilt den afrikanska gruppen var ovillig att samarbeta i diskussionen om situationen för de mänskliga rättigheterna i vissa afrikanska länder under sammanträdet med FN:s generalförsamlings tredje utskott. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att utnyttja alla medel som står till deras förfogande för att övertyga den afrikanska gruppen att i fortsättningen samarbeta med FN:s generalförsamling genom att ingå en dialog och tillhandahålla information om de afrikanska länderna i fråga, särskilt de länder med vilka AVS-EU-samarbetet har avbrutits i enlighet med artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU, eller med vilka en politisk dialog har inletts i enlighet med artikel 8 i detta avtal. Parlamentet föreslår att det när det förelägger rådet sina förslag till resolutioner hädanefter begränsar sig till de viktigaste av de länder som ger anledning till oro, och att parlamentet i högre grad bör stödja rådets arbete på detta område.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra stora ansträngningar för att kontinuerligt knyta sina diskussioner i internationella fora till EU:s bilaterala politiska dialoger, och till utvecklings- och handelspolitiken, och att undvika dagens situation där länder som motsätter sig EU:s människorättsinitiativ i internationella fora kan göra detta med liten risk för att det får negativa konsekvenser för deras bilaterala relationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att göra stora ansträngningar för att kontinuerligt knyta sina diskussioner i internationella fora till EU:s bilaterala politiska dialoger, och till utvecklings- och handelspolitiken, och att undvika dagens situation där länder som motsätter sig EU:s människorättsinitiativ i internationella fora kan göra detta med liten risk för att det får negativa konsekvenser för deras bilaterala relationer.

| 23. | Europaparlamentet påminner särskilt rådet och kommissionen om att de flesta brott mot de mänskliga rättigheterna skulle vara omöjliga i länder där yttrande- och pressfriheten är bättre förankrad. Parlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att betona denna viktiga faktor så kraftfullt som möjligt i alla politiska dialoger, exempelvis de som avser utvecklings- och handelspolitiken. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner särskilt rådet och kommissionen om att de flesta brott mot de mänskliga rättigheterna skulle vara omöjliga i länder där yttrande- och pressfriheten är bättre förankrad. Parlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att betona denna viktiga faktor så kraftfullt som möjligt i alla politiska dialoger, exempelvis de som avser utvecklings- och handelspolitiken.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar rådets fortsatta stöd till inrättandet av ett starkt, kraftfullt och effektivt råd för de mänskliga rättigheterna inom FN, med följande grundläggande krav: Rådet måste vara ett permanent organ med sammanträden av tillräckligt varaktighet och frekvens så att det kan utöva sitt mandat på korrekt sätt, det skall kunna agera i akuta situationer, systemet med särskilda förfaranden måste bibehållas och FN:s kommitté för icke-statliga organisationer måste reformeras för att säkra ett högt deltagande av oberoende icke statliga organisationer. Parlamentet uppmanar rådet att fortsätta arbeta för att upprätta normer för medlemskap i det nya rådet för de mänskliga rättigheterna, inbegripet valförfaranden som innebär val genom direkt och individuell omröstning med absolut majoritet av medlemmarna, för att se till att det kommande organet blir trovärdigt och effektivt. Parlamentet är i detta avseende bekymrat över att länder där situationen för de mänskliga rättigheterna är dålig har valts till medlemmar i HRC, och betonar därför vikten av att införa en allmän mekanism för inbördes granskning (peer review) för att undersöka människorättssituationen i alla länder och övervaka genomförandet av internationella konventioner och standarder. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna i slutet av 2005 tycks ha utmanövrerats av en liten grupp FN medlemmar i dessa förhandlingar, länder som själva har ett tvivelaktigt förflutet i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar dock den slutliga överenskommelse som nåddes i New York och förväntar sig en stark och effektiv EU-representation i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet välkomnar rådets fortsatta stöd till inrättandet av ett starkt, kraftfullt och effektivt råd för de mänskliga rättigheterna inom FN, med följande grundläggande krav: Rådet måste vara ett permanent organ med sammanträden av tillräckligt varaktighet och frekvens så att det kan utöva sitt mandat på korrekt sätt, det skall kunna agera i akuta situationer, systemet med särskilda förfaranden måste bibehållas och FN:s kommitté för icke-statliga organisationer måste reformeras för att säkra ett högt deltagande av oberoende icke statliga organisationer. Parlamentet uppmanar rådet att fortsätta arbeta för att upprätta normer för medlemskap i det nya rådet för de mänskliga rättigheterna, inbegripet valförfaranden som innebär val genom direkt och individuell omröstning med absolut majoritet av medlemmarna, för att se till att det kommande organet blir trovärdigt och effektivt. Parlamentet är i detta avseende bekymrat över att länder där situationen för de mänskliga rättigheterna är dålig har valts till medlemmar i HRC, och betonar därför vikten av att införa en allmän mekanism för inbördes granskning (peer review) för att undersöka människorättssituationen i alla länder och övervaka genomförandet av internationella konventioner och standarder. Parlamentet beklagar att medlemsstaterna i slutet av 2005 tycks ha utmanövrerats av en liten grupp FN medlemmar i dessa förhandlingar, länder som själva har ett tvivelaktigt förflutet i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar dock den slutliga överenskommelse som nåddes i New York och förväntar sig en stark och effektiv EU-representation i FN:s råd för de mänskliga rättigheterna.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att konsekvent motsätta sig att länder som brister i respekten för de mänskliga rättigheterna tilldelas ordförandeskapet för FN:s råd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att konsekvent motsätta sig att länder som brister i respekten för de mänskliga rättigheterna tilldelas ordförandeskapet för FN:s råd för de mänskliga rättigheterna.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att bidra till en snabb överenskommelse om förslaget till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder. Parlamentet välkomnar resultaten från ad hoc-kommitténs sjunde möte, inbegripet överenskommelsen om att stärka ordalydelsen i förslaget avseende våld mot personer med funktionshinder, de mänskliga rättigheter som tillkommer personer med behov av särskilt stöd och dövas rätt att använda teckenspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att arbeta för att stärka ytterligare ordalydelsen i det befintliga förslaget avseende ofrivillig vård av personer med funktionshinder. Vad tillämpningen av konventionen angår efterlyser parlamentet dels stöd för pågående insatser för att främja internationellt biståndssamarbete till förmån för funktionshindrade personer i utvecklingsländerna, dels en handlingskraftig och oberoende övervaknings- och genomförandemekanism som även kan ta sig an enskilda klagomål. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta att bidra till en snabb överenskommelse om förslaget till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionshinder. Parlamentet välkomnar resultaten från ad hoc-kommitténs sjunde möte, inbegripet överenskommelsen om att stärka ordalydelsen i förslaget avseende våld mot personer med funktionshinder, de mänskliga rättigheter som tillkommer personer med behov av särskilt stöd och dövas rätt att använda teckenspråk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, rådet och kommissionen att arbeta för att stärka ytterligare ordalydelsen i det befintliga förslaget avseende ofrivillig vård av personer med funktionshinder. Vad tillämpningen av konventionen angår efterlyser parlamentet dels stöd för pågående insatser för att främja internationellt biståndssamarbete till förmån för funktionshindrade personer i utvecklingsländerna, dels en handlingskraftig och oberoende övervaknings- och genomförandemekanism som även kan ta sig an enskilda klagomål.

| 27. | Europaparlamentet anser överlag att EU:s arbete inom FN i människorättsfrågor är alltför inåtvänt. Parlamentet uppmanar rådet att försöka skynda på samrådsprocessen för att ge mer tid till samråd med partner utanför EU. Parlamentet uppmanar rådet att överväga att låta rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (COHOM) enbart utarbeta förhandlingsramar för de EU-företrädare som deltar i internationella forum och att delegera befogenheter till dem att fatta ad hoc-beslut vid behov. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser överlag att EU:s arbete inom FN i människorättsfrågor är alltför inåtvänt. Parlamentet uppmanar rådet att försöka skynda på samrådsprocessen för att ge mer tid till samråd med partner utanför EU. Parlamentet uppmanar rådet att överväga att låta rådets arbetsgrupp för mänskliga rättigheter (COHOM) enbart utarbeta förhandlingsramar för de EU-företrädare som deltar i internationella forum och att delegera befogenheter till dem att fatta ad hoc-beslut vid behov.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att EU i allmänhet under Internationella arbetsorganisationens (ILO) möten intar en kraftfull ståndpunkt i diskussionerna om fackföreningarnas rättigheter och andra grundläggande mänskliga rättigheter för arbetstagare, bland annat under Luxemburgs ordförandeskap då exempelvis EU intog en kraftfull ståndpunkt beträffande påstådda kränkningar av mänskliga rättigheter mot fackligt aktiva i Colombia, vilket sedan konsekvent omvandlades till ett starkt uttalande av EU vid ILO-konferensen i juni 2005. Parlamentet förvånas i detta sammanhang över att det var möjligt för ett land som Vitryssland att väljas in i ILO:s styrelse i juni 2005, trots att Vitryssland inte är en demokrati med fria fackföreningar och att fyra stora EU-länder är permanenta medlemmar i styrelsen. Parlamentet uppmanar rådet att motivera sina diplomatiska demarscher före detta val och om det övervägde att motsätta sig Vitrysslands medlemskap. Parlamentet vill samtidigt understryka att de särskilda program som EU stöder för att skydda utsatta sektorer i tredjeland måste stärkas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar att EU i allmänhet under Internationella arbetsorganisationens (ILO) möten intar en kraftfull ståndpunkt i diskussionerna om fackföreningarnas rättigheter och andra grundläggande mänskliga rättigheter för arbetstagare, bland annat under Luxemburgs ordförandeskap då exempelvis EU intog en kraftfull ståndpunkt beträffande påstådda kränkningar av mänskliga rättigheter mot fackligt aktiva i Colombia, vilket sedan konsekvent omvandlades till ett starkt uttalande av EU vid ILO-konferensen i juni 2005. Parlamentet förvånas i detta sammanhang över att det var möjligt för ett land som Vitryssland att väljas in i ILO:s styrelse i juni 2005, trots att Vitryssland inte är en demokrati med fria fackföreningar och att fyra stora EU-länder är permanenta medlemmar i styrelsen. Parlamentet uppmanar rådet att motivera sina diplomatiska demarscher före detta val och om det övervägde att motsätta sig Vitrysslands medlemskap. Parlamentet vill samtidigt understryka att de särskilda program som EU stöder för att skydda utsatta sektorer i tredjeland måste stärkas.

| 29. | Europaparlamentet lyckönskar rådet och kommissionen till den stora diplomatiska framgången med att få FN:s säkerhetsråd att hänskjuta frågan om situationen i Darfur i Sudan till ICC, vilket Europaparlamentet begärde i sin resolution den 16 september 2004 (11). Parlamentet oroas emellertid över att situationen förvärrats i Darfur, och uppmanar med kraft det internationella samfundet, FN, rådet och kommissionen att omedelbart ingripa för att stoppa våldet och samtidigt ge Afrikanska unionen omfattande stöd och bevilja tillräckligt med humanitärt bistånd åt den drabbade befolkningen. Parlamentet uppmuntrar till viktigt att snabba framsteg görs i rättsprocessen avseende åtalen av högtstående tjänstemän i den sudanesiska regeringens militära och civila förvaltning för begångna brott, särskilt i de fall våldtäkter använts som vapen i kriget. Parlamentet uppmanar med kraft EU att aktivt stödja omvandlingen av Afrikanska unionens styrkor till en fullfjädrad fredsbevarande FN-styrka med uppgift att öka säkerheten i området. Parlamentet uppmanar med kraft EU att fortsätta att stödja genomförandet av det övergripande fredsavtal som tecknas mellan de olika parterna. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet lyckönskar rådet och kommissionen till den stora diplomatiska framgången med att få FN:s säkerhetsråd att hänskjuta frågan om situationen i Darfur i Sudan till ICC, vilket Europaparlamentet begärde i sin resolution den 16 september 2004 (11). Parlamentet oroas emellertid över att situationen förvärrats i Darfur, och uppmanar med kraft det internationella samfundet, FN, rådet och kommissionen att omedelbart ingripa för att stoppa våldet och samtidigt ge Afrikanska unionen omfattande stöd och bevilja tillräckligt med humanitärt bistånd åt den drabbade befolkningen. Parlamentet uppmuntrar till viktigt att snabba framsteg görs i rättsprocessen avseende åtalen av högtstående tjänstemän i den sudanesiska regeringens militära och civila förvaltning för begångna brott, särskilt i de fall våldtäkter använts som vapen i kriget. Parlamentet uppmanar med kraft EU att aktivt stödja omvandlingen av Afrikanska unionens styrkor till en fullfjädrad fredsbevarande FN-styrka med uppgift att öka säkerheten i området. Parlamentet uppmanar med kraft EU att fortsätta att stödja genomförandet av det övergripande fredsavtal som tecknas mellan de olika parterna.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sina aktiva insatser för att främja en allmän ratificering av Romstadgan och se till att genomförandelagstiftningen avseende ICC antas i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt om den internationella brottmålsdomstolen och handlingsplanen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fördubbla sina insatser på detta område i sina demarscher till Förenta staterna, en samarbetspartner som är av avgörande betydelse för EU, inte minst i kampen mot terrorismen. Parlamentet kräver att varje ordförandeskap lägger fram en rapport till parlamentet om åtgärder som vidtagits på grundval av den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sina aktiva insatser för att främja en allmän ratificering av Romstadgan och se till att genomförandelagstiftningen avseende ICC antas i enlighet med rådets gemensamma ståndpunkt om den internationella brottmålsdomstolen och handlingsplanen. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fördubbla sina insatser på detta område i sina demarscher till Förenta staterna, en samarbetspartner som är av avgörande betydelse för EU, inte minst i kampen mot terrorismen. Parlamentet kräver att varje ordförandeskap lägger fram en rapport till parlamentet om åtgärder som vidtagits på grundval av den gemensamma ståndpunkten.

| 31. | Europaparlamentet gläder sig över att arbete för att främja och stärka fred och internationell rätt efter den senaste översynen av Partnerskapsvtalet AVS-EU och med hänsyn tagen till Romstadgan skall införas som ett mål för samarbetet mellan EU och AVS-länderna. Parlamentet beklagar därför att det inte hänvisades till ICC i FN:s slutdokument från toppmötet i september 2005. Parlamentet välkomnar att hänvisningar till ICC ingår i ett flertal av de handlingsplaner som ingår i den europeiska grannskapspolitiken, i första hand handlingsplanerna för Ukraina och Moldavien samt förslagen till handlingsplaner för Azerbajdzjan, Libanon, Armenien och Georgien. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta alla tillfällen att bekräfta sitt engagemang för ICC. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet gläder sig över att arbete för att främja och stärka fred och internationell rätt efter den senaste översynen av Partnerskapsvtalet AVS-EU och med hänsyn tagen till Romstadgan skall införas som ett mål för samarbetet mellan EU och AVS-länderna. Parlamentet beklagar därför att det inte hänvisades till ICC i FN:s slutdokument från toppmötet i september 2005. Parlamentet välkomnar att hänvisningar till ICC ingår i ett flertal av de handlingsplaner som ingår i den europeiska grannskapspolitiken, i första hand handlingsplanerna för Ukraina och Moldavien samt förslagen till handlingsplaner för Azerbajdzjan, Libanon, Armenien och Georgien. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att ta alla tillfällen att bekräfta sitt engagemang för ICC.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas regering och kongress att utan dröjsmål ratificera Romstadgan om inrättande av ICC. Parlamentet erinrar om att det inte kan göras något juridiskt undantag för Förenta staterna i denna fråga. Parlamentet är mycket kritiskt till att vissa länder, däribland några EU-medlemsstater, har ingått ”bilaterala avtal ”med den amerikanska regeringen, som de facto medger straffrihet för de amerikanska soldaterna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar Förenta staternas regering och kongress att utan dröjsmål ratificera Romstadgan om inrättande av ICC. Parlamentet erinrar om att det inte kan göras något juridiskt undantag för Förenta staterna i denna fråga. Parlamentet är mycket kritiskt till att vissa länder, däribland några EU-medlemsstater, har ingått ”bilaterala avtal ”med den amerikanska regeringen, som de facto medger straffrihet för de amerikanska soldaterna.

| 33. | Europaparlamentet anser det av avgörande vikt att ett nära samarbete etableras mellan EU och Europarådet, och pekar på de hinder för ett sådant samarbete som fortfarande kvarstår: det faktum att samarbetet är av teknisk art och inte bedrivs på politisk nivå, den bristande kommunikationen mellan kommissionens respektive Europarådets organ, dubbelarbete och de oklarheter som råder om respektive institutions verksamhetsområden. Parlamentet uppmanar de österrikiska och finska ordförandeskapen att se till att det samförståndsavtal som nu är under utarbetande erbjuder möjligheter att undanröja dessa hinder. Parlamentet påpekar att förbindelserna mellan EU och Europarådet utgör en mycket viktig ”mötesplats”, som även är tillgänglig för tredjeland som delar samma grundvärden i fråga om de mänskliga rättigheterna och som bidrar till att säkra framgång åt grannskapspolitiken och andra särskilda förbindelser som bygger på partnerskap. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser det av avgörande vikt att ett nära samarbete etableras mellan EU och Europarådet, och pekar på de hinder för ett sådant samarbete som fortfarande kvarstår: det faktum att samarbetet är av teknisk art och inte bedrivs på politisk nivå, den bristande kommunikationen mellan kommissionens respektive Europarådets organ, dubbelarbete och de oklarheter som råder om respektive institutions verksamhetsområden. Parlamentet uppmanar de österrikiska och finska ordförandeskapen att se till att det samförståndsavtal som nu är under utarbetande erbjuder möjligheter att undanröja dessa hinder. Parlamentet påpekar att förbindelserna mellan EU och Europarådet utgör en mycket viktig ”mötesplats”, som även är tillgänglig för tredjeland som delar samma grundvärden i fråga om de mänskliga rättigheterna och som bidrar till att säkra framgång åt grannskapspolitiken och andra särskilda förbindelser som bygger på partnerskap.

Granskning av EU:s politiska dialoger, dialoger om mänskliga rättigheter och samråd, samt den allmänna politiska dialogen med tredjeländer

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den uppriktiga och balanserade bedömningen i årsrapporten av effektiviteten i EU:s dialoger om mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att en utvärdering av dessa riktlinjer genomfördes 2004 och att rådet har tagit de första stegen mot att utveckla ett översiktsdokument om dialogerna om mänskliga rättigheter och samråd. Parlamentet ser fram emot att få detta dokument när det har antagits. Parlamentet ber särskilt rådet att se till att parlamentet nära involveras i detta arbete liksom i förfarandet för utvärderingen av dessa dialoger. Parlamentet upplyser i detta sammanhang rådet om att ett initiativbetänkande kommer att utarbetas om utvärderingen av dialoger om mänskliga rättigheter och samråd med tredjeland. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar den uppriktiga och balanserade bedömningen i årsrapporten av effektiviteten i EU:s dialoger om mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att en utvärdering av dessa riktlinjer genomfördes 2004 och att rådet har tagit de första stegen mot att utveckla ett översiktsdokument om dialogerna om mänskliga rättigheter och samråd. Parlamentet ser fram emot att få detta dokument när det har antagits. Parlamentet ber särskilt rådet att se till att parlamentet nära involveras i detta arbete liksom i förfarandet för utvärderingen av dessa dialoger. Parlamentet upplyser i detta sammanhang rådet om att ett initiativbetänkande kommer att utarbetas om utvärderingen av dialoger om mänskliga rättigheter och samråd med tredjeland.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att såväl EU som varje enskild medlemsstat agerar konsekvent och i enlighet med fördraget och gemenskapslagstiftningen i fråga om de mänskliga rättigheterna, för att undvika inkonsekventa ståndpunkter som skulle minska EU:s moraliska auktoritet i det internationella systemet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att såväl EU som varje enskild medlemsstat agerar konsekvent och i enlighet med fördraget och gemenskapslagstiftningen i fråga om de mänskliga rättigheterna, för att undvika inkonsekventa ståndpunkter som skulle minska EU:s moraliska auktoritet i det internationella systemet.

| 36. | Europaparlamentet tar del av bedömningen i rådets årsrapport av dialogen om mänskliga rättigheter med Kina, med fortsatt rapportering om en lång rad kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet politiska fängslanden, särskilt av personer som tillhör minoriteter, påstådd tortyr, utbredd användning av tvångsarbete, flitig användning av dödsstraffet och systematiskt undertryckande av religionsfriheten, yttrandefriheten (även i fråga om behandlingen av folket i Tibet) och mediafriheten, inbegripet Internet. Parlamentet beklagar att inga konkreta framsteg har gjorts i fråga om ratificeringen och genomförandet av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) eller om frigivningen av personer som fängslades i samband med händelserna 1989 på Himmelska fridens torg. Parlamentet anser att dialogerna utgör ett värdefullt instrument och en viktig faktor inom den allmänna strategiska dialogen mellan EU och Kina, där de mänskliga rättigheterna måste prioriteras. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta kraftfulla åtgärder även om dessa ger resultat först på medellång sikt. Parlamentet uppmanar Kina och rådet att överväga att förbättra dialogen genom att helt enkelt besluta om simultantolkning. Parlamentet ser hoppfullt på att nya grepp, som att hålla dialogen på högsta politiska nivå och lagstiftningsseminariet i direkt anslutning till varandra, kan ge en större synergieffekt. Parlamentet understryker att den kontinuerliga förbättringen av handelsförbindelserna måste vara avhängiga reformer på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar rådet att bjuda in ledamöter av Europaparlamentet på samma sätt som man bjudit in ledamöter från det kinesiska parlamentet. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet tar del av bedömningen i rådets årsrapport av dialogen om mänskliga rättigheter med Kina, med fortsatt rapportering om en lång rad kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet politiska fängslanden, särskilt av personer som tillhör minoriteter, påstådd tortyr, utbredd användning av tvångsarbete, flitig användning av dödsstraffet och systematiskt undertryckande av religionsfriheten, yttrandefriheten (även i fråga om behandlingen av folket i Tibet) och mediafriheten, inbegripet Internet. Parlamentet beklagar att inga konkreta framsteg har gjorts i fråga om ratificeringen och genomförandet av Internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) eller om frigivningen av personer som fängslades i samband med händelserna 1989 på Himmelska fridens torg. Parlamentet anser att dialogerna utgör ett värdefullt instrument och en viktig faktor inom den allmänna strategiska dialogen mellan EU och Kina, där de mänskliga rättigheterna måste prioriteras. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att vidta kraftfulla åtgärder även om dessa ger resultat först på medellång sikt. Parlamentet uppmanar Kina och rådet att överväga att förbättra dialogen genom att helt enkelt besluta om simultantolkning. Parlamentet ser hoppfullt på att nya grepp, som att hålla dialogen på högsta politiska nivå och lagstiftningsseminariet i direkt anslutning till varandra, kan ge en större synergieffekt. Parlamentet understryker att den kontinuerliga förbättringen av handelsförbindelserna måste vara avhängiga reformer på människorättsområdet. Parlamentet uppmanar rådet att bjuda in ledamöter av Europaparlamentet på samma sätt som man bjudit in ledamöter från det kinesiska parlamentet.

| 37. | Europaparlamentet fördömer den iranska presidentens uppmaning om att Israel borde utplånas från kartan. Parlamentet uttrycker sin oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran och över att dialogen om mänskliga rättigheter med Iran har avbrutits efter den senaste rundan i juni 2004 – till följd av Irans bristande engagemang. Parlamentet uppmanar Iran att återuppta dialogen och att, i samarbete med EU, fastställa riktmärken som syftar till verkliga förbättringar på området. Parlamentet välkomnar det tydliga uttalandet om detta i rådets slutsatser av den 12 december 2005. Parlamentet uppmanar rådet att särskilt fortsätta sina demarscher mot Iran om enskilda fall, och välkomnar i detta avseende det österrikiska ordförandeskapets åtagande. Parlamentet beklagar det dystra läget för de mänskliga rättigheterna i Iran under de första sex månaderna av president Mahmoud Ahmadinejads mandatperiod, och uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder inom ramen för EU:s människorättsinitiativ för att intensifiera kontakterna och samarbetet med det civila samhället i Iran och ytterligare stödja demokratin och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet fördömer den iranska presidentens uppmaning om att Israel borde utplånas från kartan. Parlamentet uttrycker sin oro över situationen för de mänskliga rättigheterna i Iran och över att dialogen om mänskliga rättigheter med Iran har avbrutits efter den senaste rundan i juni 2004 – till följd av Irans bristande engagemang. Parlamentet uppmanar Iran att återuppta dialogen och att, i samarbete med EU, fastställa riktmärken som syftar till verkliga förbättringar på området. Parlamentet välkomnar det tydliga uttalandet om detta i rådets slutsatser av den 12 december 2005. Parlamentet uppmanar rådet att särskilt fortsätta sina demarscher mot Iran om enskilda fall, och välkomnar i detta avseende det österrikiska ordförandeskapets åtagande. Parlamentet beklagar det dystra läget för de mänskliga rättigheterna i Iran under de första sex månaderna av president Mahmoud Ahmadinejads mandatperiod, och uppmanar kommissionen att vidta alla nödvändiga åtgärder inom ramen för EU:s människorättsinitiativ för att intensifiera kontakterna och samarbetet med det civila samhället i Iran och ytterligare stödja demokratin och de mänskliga rättigheterna.

| 38. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Irak, inbegripet i irakiska fängelser. Parlamentet välkomnar dock EU:s stöd till den nya regeringen i Irak. Parlamentet uppmanar EU att öka sina insatser för att skapa stabilitet i Irak och så att kommissionens delegationskontor i landet kan bli fullt operativt, under förutsättning att säkerhetsproblemen kan lösas. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja de fortsatta insatser som görs av Iraks ministerium för mänskliga rättigheter för att upprätthålla höga standarder. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Irak, inbegripet i irakiska fängelser. Parlamentet välkomnar dock EU:s stöd till den nya regeringen i Irak. Parlamentet uppmanar EU att öka sina insatser för att skapa stabilitet i Irak och så att kommissionens delegationskontor i landet kan bli fullt operativt, under förutsättning att säkerhetsproblemen kan lösas. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att stödja de fortsatta insatser som görs av Iraks ministerium för mänskliga rättigheter för att upprätthålla höga standarder.

| 39. | Europaparlamentet gläder sig över att EU:s samråd med Ryssland om mänskliga rättigheter har inletts. Parlamentet stöder rådets avsikt att utveckla dessa samråd till en verklig och uppriktig dialog om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland och anser att parlamentet bör involveras i en sådan process. Parlamentet uppmanar rådet att fortsätta att med kraft uppmana Ryssland att gå med på att europeiska och ryska icke-statliga organisationer skall knytas till samråden på samma sätt som i andra dialoger om människorättsfrågor. Parlamentet välkomnar rådets information till de icke-statliga organisationerna om samråden samtidigt som det beklagar att det inte förekommer något systematiskt samråd med Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar rådet att utöva påtryckningar på Ryssland för att förmå landet att gå med på att låta denna dialog växelvis äga rum i Ryssland och inte bara när toppmötena hålls inom EU. Parlamentet är oroat över att den nya ryska lagstiftningen om icke-statliga organisationer kommer att hindra människorättsorganisationerna från att på lämpligt sätt utföra sitt arbete i de fall respekten för de mänskliga rättigheterna hotas, eller att över huvudtaget kunna utöva sin verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enträget ta upp denna fråga med Ryssland, inte minst i internationella fora och särskilt i Europarådet, där Ryssland tar över ordförandeskapet av ministerkommmittén 19 maj 2006. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta upp frågan om utomrättsliga avrättningar, försvinnanden och tortyr av fängslade i Tjetjenien och om de attacker som riktas mot människorättsförsvarare som undersöker och uppmärksammar kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet gläder sig över att EU:s samråd med Ryssland om mänskliga rättigheter har inletts. Parlamentet stöder rådets avsikt att utveckla dessa samråd till en verklig och uppriktig dialog om mänskliga rättigheter mellan EU och Ryssland och anser att parlamentet bör involveras i en sådan process. Parlamentet uppmanar rådet att fortsätta att med kraft uppmana Ryssland att gå med på att europeiska och ryska icke-statliga organisationer skall knytas till samråden på samma sätt som i andra dialoger om människorättsfrågor. Parlamentet välkomnar rådets information till de icke-statliga organisationerna om samråden samtidigt som det beklagar att det inte förekommer något systematiskt samråd med Europaparlamentet. Parlamentet uppmanar rådet att utöva påtryckningar på Ryssland för att förmå landet att gå med på att låta denna dialog växelvis äga rum i Ryssland och inte bara när toppmötena hålls inom EU. Parlamentet är oroat över att den nya ryska lagstiftningen om icke-statliga organisationer kommer att hindra människorättsorganisationerna från att på lämpligt sätt utföra sitt arbete i de fall respekten för de mänskliga rättigheterna hotas, eller att över huvudtaget kunna utöva sin verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att enträget ta upp denna fråga med Ryssland, inte minst i internationella fora och särskilt i Europarådet, där Ryssland tar över ordförandeskapet av ministerkommmittén 19 maj 2006. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta upp frågan om utomrättsliga avrättningar, försvinnanden och tortyr av fängslade i Tjetjenien och om de attacker som riktas mot människorättsförsvarare som undersöker och uppmärksammar kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Tjetjenien.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma handlingsplan som antogs vid det sjätte toppmötet mellan Indien och EU, vilken inbegriper diskussioner om människorättsfrågor utifrån åtagandet att arbeta tillsammans för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna i en anda av jämlikhet och ömsesidig respekt. Parlamentet förväntar sig att dessa diskussioner kommer att omfatta minoriteternas rättigheter. Parlamentet förväntar sig att båda sidor kan diskutera den problematiska sociala situationen för daliterna inom denna ram. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen and inleda liknande dialoger med regeringarna i andra länder som har kastsystem. Parlamentet välkomnar att kommissionen och rådet regelbundet rådgör med indiska icke-statliga organisationer inom ramen för rundabordssamtalen mellan EU och Indien om det civila samhället. Parlamentet rekommenderar att diskussionerna i regionen också inriktas mot att lösa problemen gällande de mänskliga rättigheterna i Kashmir. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet välkomnar den gemensamma handlingsplan som antogs vid det sjätte toppmötet mellan Indien och EU, vilken inbegriper diskussioner om människorättsfrågor utifrån åtagandet att arbeta tillsammans för att upprätthålla de mänskliga rättigheterna i en anda av jämlikhet och ömsesidig respekt. Parlamentet förväntar sig att dessa diskussioner kommer att omfatta minoriteternas rättigheter. Parlamentet förväntar sig att båda sidor kan diskutera den problematiska sociala situationen för daliterna inom denna ram. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen and inleda liknande dialoger med regeringarna i andra länder som har kastsystem. Parlamentet välkomnar att kommissionen och rådet regelbundet rådgör med indiska icke-statliga organisationer inom ramen för rundabordssamtalen mellan EU och Indien om det civila samhället. Parlamentet rekommenderar att diskussionerna i regionen också inriktas mot att lösa problemen gällande de mänskliga rättigheterna i Kashmir.

| 41. | Europaparlamentet tar del av rådets slutsatser om Colombia av den 3 oktober 2005. Parlamentet anser att vid utarbetandet av rådets slutsatser i framtiden bör prioritet ges åt samråd med det civila samhället och med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och att i detta bör ingå diskussioner i COHOM. Parlamentet uppmanar rådet att bevaka effekterna av lagen om fred och rättvisa människorättsförsvarare. Parlamentet konstaterar att lagen om rättvisa och fred gäller för samtliga olagliga väpnade grupper i Colombia (inte bara AUC (förenade självförsvarsgrupperna i Colombia) utan även FARC (de revolutionära beväpnade grupperna i Colombia) och ELN (nationella frihetsarmén)). |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet tar del av rådets slutsatser om Colombia av den 3 oktober 2005. Parlamentet anser att vid utarbetandet av rådets slutsatser i framtiden bör prioritet ges åt samråd med det civila samhället och med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, och att i detta bör ingå diskussioner i COHOM. Parlamentet uppmanar rådet att bevaka effekterna av lagen om fred och rättvisa människorättsförsvarare. Parlamentet konstaterar att lagen om rättvisa och fred gäller för samtliga olagliga väpnade grupper i Colombia (inte bara AUC (förenade självförsvarsgrupperna i Colombia) utan även FARC (de revolutionära beväpnade grupperna i Colombia) och ELN (nationella frihetsarmén)).

| 42. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i alla politiska dialoger med tredjeländer konsekvent ta upp frågan om att dessa länder bör utfärda stående inbjudningar till alla särskilda FN-mekanismer, FN-rapportörer och FN-representanter, och förelägga FN:s officiella organ alla utestående rapporter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i alla politiska dialoger med tredjeländer konsekvent ta upp frågan om att dessa länder bör utfärda stående inbjudningar till alla särskilda FN-mekanismer, FN-rapportörer och FN-representanter, och förelägga FN:s officiella organ alla utestående rapporter.

| 43. | Europaparlamentet tar del av det politiska instrumentet i form av en officiell EU-förteckning över ”fångar vars situation inger oro ”i politiken gentemot ett särskilt land, som nämns i rådets årsrapport. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta en sådan officiell EU-förteckning för varje tredjeland där det finns problem avseende mänskliga rättigheter och att ta upp denna förteckning på alla möten inom ramen för den politiska dialogen. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om alla sådana befintliga förteckningar. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet tar del av det politiska instrumentet i form av en officiell EU-förteckning över ”fångar vars situation inger oro ”i politiken gentemot ett särskilt land, som nämns i rådets årsrapport. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utarbeta en sådan officiell EU-förteckning för varje tredjeland där det finns problem avseende mänskliga rättigheter och att ta upp denna förteckning på alla möten inom ramen för den politiska dialogen. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om alla sådana befintliga förteckningar.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar dessutom rådet att i samband med att den utarbetar sin årsrapport varje år överväga att följa samma strategi som regeringarna i vissa medlemsstater och vissa internationella icke-statliga organisationer och upprätta en förteckning över ”länder som ger upphov till särskild oro ”i fråga om kränkningar av mänskliga rättigheter. Parlamentet föreslår att dessa länder uppmärksammas utifrån konkreta och tydliga kriterier baserade på grunderna i EU:s riktlinjer för de mänskliga rättigheterna, de fördrag och åtaganden som de har ingått och de länder som parlamentet valt att göra till föremål för brådskande resolutioner, för att ytterligare uppmärksamma de mänskliga rättigheterna i genomförandet av EU:s samtliga politikområden för de namngivna länderna, inbegripet även införandet av bistånds- och handelssanktioner om kränkningarna fortsätter. Parlamentet anser att kriterier som exempelvis domstolarnas och mediernas oberoende och de civila samhällsorganisationernas ställning är mycket viktiga vid bedömningar av situationen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar dessutom rådet att i samband med att den utarbetar sin årsrapport varje år överväga att följa samma strategi som regeringarna i vissa medlemsstater och vissa internationella icke-statliga organisationer och upprätta en förteckning över ”länder som ger upphov till särskild oro ”i fråga om kränkningar av mänskliga rättigheter. Parlamentet föreslår att dessa länder uppmärksammas utifrån konkreta och tydliga kriterier baserade på grunderna i EU:s riktlinjer för de mänskliga rättigheterna, de fördrag och åtaganden som de har ingått och de länder som parlamentet valt att göra till föremål för brådskande resolutioner, för att ytterligare uppmärksamma de mänskliga rättigheterna i genomförandet av EU:s samtliga politikområden för de namngivna länderna, inbegripet även införandet av bistånds- och handelssanktioner om kränkningarna fortsätter. Parlamentet anser att kriterier som exempelvis domstolarnas och mediernas oberoende och de civila samhällsorganisationernas ställning är mycket viktiga vid bedömningar av situationen för de mänskliga rättigheterna.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar att rådet under 2005 stod fast vid sin gemensamma ståndpunkt om Burma/Myanmar. Parlamentet noterar särskilt den rapport från Haval och Tutu som gavs ut i september 2005, där man begärde att åtgärderna från Statens råd för fred och utveckling (SPDC) skulle betraktas som ett hot mot den internationella säkerheten och att regimen därför skulle dras inför FN:s säkerhetsråd. Parlamentet medger att EU-medlemsstaterna stöder säkerhetsrådets rapporter om fortsatta kränkningar. Parlamentet konstaterar bekymrat att Daw Aung San Suu Kyi fortfarande hålls i husarrest och att FN:s särskilda rapportör, vars mandat löper ut i år, har nekats tillträde till landet sedan 2003. Parlamentet uppmanar EU att inta en mer aktiv roll i detta land (särskilt när det gäller resolutionen om Burma/Myanmar, som antogs av Europaparlamentet den 17 november 2005 (12)). |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet välkomnar att rådet under 2005 stod fast vid sin gemensamma ståndpunkt om Burma/Myanmar. Parlamentet noterar särskilt den rapport från Haval och Tutu som gavs ut i september 2005, där man begärde att åtgärderna från Statens råd för fred och utveckling (SPDC) skulle betraktas som ett hot mot den internationella säkerheten och att regimen därför skulle dras inför FN:s säkerhetsråd. Parlamentet medger att EU-medlemsstaterna stöder säkerhetsrådets rapporter om fortsatta kränkningar. Parlamentet konstaterar bekymrat att Daw Aung San Suu Kyi fortfarande hålls i husarrest och att FN:s särskilda rapportör, vars mandat löper ut i år, har nekats tillträde till landet sedan 2003. Parlamentet uppmanar EU att inta en mer aktiv roll i detta land (särskilt när det gäller resolutionen om Burma/Myanmar, som antogs av Europaparlamentet den 17 november 2005 (12)).

| 46. | Europaparlamentet välkomnar att rådet och kommissionen har infört frågor om mänskliga rättigheter, demokrati, rättssäkerhet och god förvaltningssed med särskilda riktmärken i samtliga nationella handlingsplaner som upprättats inom ramen för Europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet medger att handlingsplanernas styrka ligger i att de utgör ett bindande åtagande och att detta även är deras svaghet, eftersom de måste förhandlas fram med partnerlandet. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet att tvinga dessa länder att leva upp till sina åtaganden och att överväga att vidta åtgärder om länderna inte uppfyller åtagandena inom en överenskommen tidsfrist. Parlamentet uppmärksammar särskilt Marockos och Västsaharas, Tunisiens, Syriens, Israels, den palestinska myndighetens, Algeriets och Egyptens (handlingsplanerna gällande de två sista länderna håller på att utarbetas) svaga engagemang för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet ser fram emot att få granska rapporterna från det första året för de sju första handlingsplanerna och de prioriteringar som fastställts för Europeiska grannskapspolitiken 2006. Med detta i åtanke begär parlamentet att det inrättas ett underutskott för mänskliga rättigheter som bl.a. skall ta upp enskilda fall för att därigenom förbättra människorättsdialogen med alla partnerländer. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar att rådet och kommissionen har infört frågor om mänskliga rättigheter, demokrati, rättssäkerhet och god förvaltningssed med särskilda riktmärken i samtliga nationella handlingsplaner som upprättats inom ramen för Europeiska grannskapspolitiken. Parlamentet medger att handlingsplanernas styrka ligger i att de utgör ett bindande åtagande och att detta även är deras svaghet, eftersom de måste förhandlas fram med partnerlandet. Parlamentet uppmanar därför med kraft rådet att tvinga dessa länder att leva upp till sina åtaganden och att överväga att vidta åtgärder om länderna inte uppfyller åtagandena inom en överenskommen tidsfrist. Parlamentet uppmärksammar särskilt Marockos och Västsaharas, Tunisiens, Syriens, Israels, den palestinska myndighetens, Algeriets och Egyptens (handlingsplanerna gällande de två sista länderna håller på att utarbetas) svaga engagemang för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet ser fram emot att få granska rapporterna från det första året för de sju första handlingsplanerna och de prioriteringar som fastställts för Europeiska grannskapspolitiken 2006. Med detta i åtanke begär parlamentet att det inrättas ett underutskott för mänskliga rättigheter som bl.a. skall ta upp enskilda fall för att därigenom förbättra människorättsdialogen med alla partnerländer.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i alla sina åtgärder integrera barns rättigheter för att säkra en effektiv bekämpning av barnarbete. Åtgärderna bör framför allt vara inriktade på utbildning och undervisning av barn, vilket är ett av millennieutvecklingsmålen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i alla sina åtgärder integrera barns rättigheter för att säkra en effektiv bekämpning av barnarbete. Åtgärderna bör framför allt vara inriktade på utbildning och undervisning av barn, vilket är ett av millennieutvecklingsmålen.

Allmän granskning av rådets och kommissionens verksamhet

| 48. | Europaparlamentet noterar att EU under Förenade kungarikets ordförandeskap gjorde demarscher i 26 enskilda människorättsärenden och utarbetade 49 förklaringar om människorättsfrågor. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att EU under Förenade kungarikets ordförandeskap gjorde demarscher i 26 enskilda människorättsärenden och utarbetade 49 förklaringar om människorättsfrågor.

| 49. | Europaparlamentet inser att EU:s verksamhet i form av demarscher i tredjeländer ibland måste vara konfidentiella, särskilt inom människorättsområdet. Parlamentet anser emellertid att en förteckning över denna verksamhet bör ingå i den årliga rapporten. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet inser att EU:s verksamhet i form av demarscher i tredjeländer ibland måste vara konfidentiella, särskilt inom människorättsområdet. Parlamentet anser emellertid att en förteckning över denna verksamhet bör ingå i den årliga rapporten.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet utveckla ett konfidentiellt system där utvalda ledamöter av Europaparlamentet kan hållas underrättade om demarscher som gjorts av medlemsstaterna, ordförandeskapet, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och dess personliga representant för mänskliga rättigheter samt kommissionens särskilda representanter för enskilda människorättsärenden eller om situationer som tas upp i Europaparlamentet. Parlamentet föreslår att ett sådant system skulle kunna utformas på samma sätt som systemet för att informera utvalda parlamentsledamöter om hemligstämplat material i fråga om säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar därför rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet utveckla ett konfidentiellt system där utvalda ledamöter av Europaparlamentet kan hållas underrättade om demarscher som gjorts av medlemsstaterna, ordförandeskapet, den höge representanten för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) och dess personliga representant för mänskliga rättigheter samt kommissionens särskilda representanter för enskilda människorättsärenden eller om situationer som tas upp i Europaparlamentet. Parlamentet föreslår att ett sådant system skulle kunna utformas på samma sätt som systemet för att informera utvalda parlamentsledamöter om hemligstämplat material i fråga om säkerhet och försvar.

| 51. | Europaparlamentet gläder sig över att rådet (allmänna frågor) vid sitt möte den 12 december 2005 antog en bestämmelse om att rådets uppdaterade EU-faktablad om mänskliga rättigheter skall göras tillgängliga för samtliga EU-institutioner, och ser fram emot att få den senaste versionen av dessa faktablad så snart som möjligt (13). |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet gläder sig över att rådet (allmänna frågor) vid sitt möte den 12 december 2005 antog en bestämmelse om att rådets uppdaterade EU-faktablad om mänskliga rättigheter skall göras tillgängliga för samtliga EU-institutioner, och ser fram emot att få den senaste versionen av dessa faktablad så snart som möjligt (13).

| 52. | Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga att omvandla COHOM till en arbetsgrupp med Brysselbaserade företrädare. Parlamentet anser att detta skulle ge mer tid till möten, bättre samordning och därmed möjligen ett bättre grepp om EU:s politik för mänskliga rättigheter i vidare bemärkelse. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga att omvandla COHOM till en arbetsgrupp med Brysselbaserade företrädare. Parlamentet anser att detta skulle ge mer tid till möten, bättre samordning och därmed möjligen ett bättre grepp om EU:s politik för mänskliga rättigheter i vidare bemärkelse.

| 53. | Europaparlamentet gläder sig över att arbetsgrupper om institutionell uppbyggnad, förvaltningsreformer, styrelseformer och mänskliga rättigheter inrättas mellan EU och Bangladesh, Laos och Vietnam. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att använda samma metod för andra tredjeländer, såsom Kambodja och Nepal, om en utvärdering visar att dessa kommittéer är effektiva. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet gläder sig över att arbetsgrupper om institutionell uppbyggnad, förvaltningsreformer, styrelseformer och mänskliga rättigheter inrättas mellan EU och Bangladesh, Laos och Vietnam. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att använda samma metod för andra tredjeländer, såsom Kambodja och Nepal, om en utvärdering visar att dessa kommittéer är effektiva.

| 54. | Europaparlamentet understryker att alla instrument, dokument och rapporter på området för mänskliga rättigheter, inbegripet årsrapporten, uttryckligen måste behandla frågor som rör diskriminering, inbegripet frågor som rör etniska minoriteter, religionsfrihet och diskriminering av minoritetsreligioner, mänskliga rättigheter för kvinnor, barns rättigheter, ursprungsbefolkningars rättigheter, funktionshindrade personer inbegripet personer med intellektuella funktionshinder och personer med olika sexuella böjelser, och till fullo involvera deras organisationer, både inom EU och vid behov i tredjeland. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker att alla instrument, dokument och rapporter på området för mänskliga rättigheter, inbegripet årsrapporten, uttryckligen måste behandla frågor som rör diskriminering, inbegripet frågor som rör etniska minoriteter, religionsfrihet och diskriminering av minoritetsreligioner, mänskliga rättigheter för kvinnor, barns rättigheter, ursprungsbefolkningars rättigheter, funktionshindrade personer inbegripet personer med intellektuella funktionshinder och personer med olika sexuella böjelser, och till fullo involvera deras organisationer, både inom EU och vid behov i tredjeland.

| 55. | Europaparlamentet understryker mot bakgrund av den könsdiskriminering som fortfarande förekommer att skydd och främjande av kvinnors rättigheter bör vara en central punkt i EU:s människorättsagenda. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet understryker mot bakgrund av den könsdiskriminering som fortfarande förekommer att skydd och främjande av kvinnors rättigheter bör vara en central punkt i EU:s människorättsagenda.

Kommissionens externa biståndsprogram

Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR)

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att allvarligt överväga parlamentets förslag om att skapa ett särskilt människorättsinstrument för perioden 2007-2013. Parlamentet ser fram emot kommissionens meddelande i denna fråga. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att allvarligt överväga parlamentets förslag om att skapa ett särskilt människorättsinstrument för perioden 2007-2013. Parlamentet ser fram emot kommissionens meddelande i denna fråga.

| 57. | Europaparlamentet understryker betydelsen av Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter som ett av de viktigaste instrumenten som står till EU:s förfogande. Parlamentet understryker särskilt fördelen med att EIDHR-programmen inte behöver godkännas av regeringen i det aktuella landet och att merparten av finansieringen av EIDHR är tillgänglig för civila samhällsorganisationer. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet understryker betydelsen av Europeiskt initiativ för demokrati och mänskliga rättigheter som ett av de viktigaste instrumenten som står till EU:s förfogande. Parlamentet understryker särskilt fördelen med att EIDHR-programmen inte behöver godkännas av regeringen i det aktuella landet och att merparten av finansieringen av EIDHR är tillgänglig för civila samhällsorganisationer.

| 58. | Europaparlamentet betonar sin ståndpunkt att mänskliga rättigheter måste integreras i alla de fyra finansiella instrumenten för yttre åtgärder och att ett femte särskilt instrument för mänskliga rättigheter behöver inrättas för att komplettera den tematiska planeringen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet betonar sin ståndpunkt att mänskliga rättigheter måste integreras i alla de fyra finansiella instrumenten för yttre åtgärder och att ett femte särskilt instrument för mänskliga rättigheter behöver inrättas för att komplettera den tematiska planeringen.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den nuvarande reformen av budgetförordningen (14) och de tillhörande genomförandebestämmelserna är tillräckligt långtgående för att det skall bli möjligt att minska den överdrivna administrativa bördan och den tröga anslagsfördelningen, som för närvarande är ett problem för EIDHR, och för att göra det lättare för mindre icke-statliga organisationer på gräsrotsnivå att få tillgång till och förvalta medel och därigenom öka EIDHR:s genomslagskraft. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att den nuvarande reformen av budgetförordningen (14) och de tillhörande genomförandebestämmelserna är tillräckligt långtgående för att det skall bli möjligt att minska den överdrivna administrativa bördan och den tröga anslagsfördelningen, som för närvarande är ett problem för EIDHR, och för att göra det lättare för mindre icke-statliga organisationer på gräsrotsnivå att få tillgång till och förvalta medel och därigenom öka EIDHR:s genomslagskraft.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna i utvärderingsrapporten om kampanjen mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, och påpekar att de projekt som finansieras genom EIDHR inriktas på de samhällen som är mest marginaliserade och inte nås av regeringarna, samt att de har visat betydelsefulla resultat. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar slutsatserna i utvärderingsrapporten om kampanjen mot rasism, främlingsfientlighet och diskriminering, och påpekar att de projekt som finansieras genom EIDHR inriktas på de samhällen som är mest marginaliserade och inte nås av regeringarna, samt att de har visat betydelsefulla resultat.

| 61. | Europaparlamentet är belåtet över att kommissionen under 2005 kunde göra åtaganden för över 125 000 000 euro men är oroat över att samtliga beställda projekt under 2005 inte kommer att genomföras helt och fullt. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är belåtet över att kommissionen under 2005 kunde göra åtaganden för över 125 000 000 euro men är oroat över att samtliga beställda projekt under 2005 inte kommer att genomföras helt och fullt.

| 62. | Europaparlamentet noterar att EIDHR-medel som använts för EU:s valövervakningsuppdrag under 2005 uppgick till mer än en femtedel av hela budgeten och att dessa uppdrag utfördes i tolv länder, inbegripet Afghanistan, Etiopien, Libanon, Liberia, Venezuela och den palestinska myndigheten. Parlamentet berömmer den ökande effektiviteten i EU:s valövervakningsverksamhet, men anser att detta inte får ske på bekostnad av minskande budgetåtaganden för människorättsprojekt på gräsrotsnivå i länder över hela världen. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet noterar att EIDHR-medel som använts för EU:s valövervakningsuppdrag under 2005 uppgick till mer än en femtedel av hela budgeten och att dessa uppdrag utfördes i tolv länder, inbegripet Afghanistan, Etiopien, Libanon, Liberia, Venezuela och den palestinska myndigheten. Parlamentet berömmer den ökande effektiviteten i EU:s valövervakningsverksamhet, men anser att detta inte får ske på bekostnad av minskande budgetåtaganden för människorättsprojekt på gräsrotsnivå i länder över hela världen.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att systematiskt följa upp EU:s valövervakningsuppdrag, att på nära håll övervaka situationen efter valet och att vid behov vidta politiska åtgärder. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att systematiskt följa upp EU:s valövervakningsuppdrag, att på nära håll övervaka situationen efter valet och att vid behov vidta politiska åtgärder.

| 64. | Europaparlamentet noterar att en stor andel (50,9 procent) av den sammanlagda EIDHR-finansieringen av projekt som beställts under 2005 gick till stora projekt som var tematiskt organiserade och endast en liten andel (27,68 procent) gick till mikroprojekt som genomfördes av kommissionens delegationer. Parlamentet upprepar att en stor andel bör gå till mindre projekt på gräsrotsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma de icke-statliga organisationer som har en nyckelroll i arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna i sina länder, men som inte är juridiskt erkända av ländernas myndigheter. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att kommissionen i detta avseende lägger fram förslag om ändring av budgetförordningen, inbegripet när det gäller finansieringen av sådana icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet noterar att en stor andel (50,9 procent) av den sammanlagda EIDHR-finansieringen av projekt som beställts under 2005 gick till stora projekt som var tematiskt organiserade och endast en liten andel (27,68 procent) gick till mikroprojekt som genomfördes av kommissionens delegationer. Parlamentet upprepar att en stor andel bör gå till mindre projekt på gräsrotsnivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att särskilt uppmärksamma de icke-statliga organisationer som har en nyckelroll i arbetet med att främja de mänskliga rättigheterna i sina länder, men som inte är juridiskt erkända av ländernas myndigheter. Parlamentet anser det vara mycket viktigt att kommissionen i detta avseende lägger fram förslag om ändring av budgetförordningen, inbegripet när det gäller finansieringen av sådana icke-statliga organisationer.

| 65. | Europaparlamentet stöder helt och hållet EU:s bidrag till mellanstatliga organisationer eftersom dessa organisationer kan ge avgörande bidrag till att främja demokrati och mänskliga rättigheter, men anser att detta bidrag inte får ges på bekostnad av de icke-statliga organisationerna utan snarare bör ingå i strategiska långsiktiga partnerskap. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet stöder helt och hållet EU:s bidrag till mellanstatliga organisationer eftersom dessa organisationer kan ge avgörande bidrag till att främja demokrati och mänskliga rättigheter, men anser att detta bidrag inte får ges på bekostnad av de icke-statliga organisationerna utan snarare bör ingå i strategiska långsiktiga partnerskap.

| 66. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har ändrat sina förfaranden för nya anbudsförfaranden under 2006, eftersom de nya förfarandena, som bygger på så kallade ”concept notes”, verkar främja en bättre kvalitetsbedömning av projektförslagen som ett första avgörande kriterium. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har ändrat sina förfaranden för nya anbudsförfaranden under 2006, eftersom de nya förfarandena, som bygger på så kallade ”concept notes”, verkar främja en bättre kvalitetsbedömning av projektförslagen som ett första avgörande kriterium.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge parlamentet tillgång till alla konsekvensbedömningsrapporter som externa eller interna bedömare har utarbetat om projekt, för att säkerställa lämplig kontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att konsekvensbedömningar om mänskliga rättigheter blir en integrerad och fullt ut tillämpad del av all projektstyrning inom EU, såväl före som efter projektets genomförande, för att således påverka både framtida politiskt beslutsfattande och framtida program samt utvärderingen av pågående program. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge parlamentet tillgång till alla konsekvensbedömningsrapporter som externa eller interna bedömare har utarbetat om projekt, för att säkerställa lämplig kontroll. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att konsekvensbedömningar om mänskliga rättigheter blir en integrerad och fullt ut tillämpad del av all projektstyrning inom EU, såväl före som efter projektets genomförande, för att således påverka både framtida politiskt beslutsfattande och framtida program samt utvärderingen av pågående program.

Biståndsprogram i allmänhet

| 68. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i hög grad integrera frågor om respekt för mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och god förvaltningssed (i enlighet med partnerskapsavtalet AVS-EU) i åtgärder som finansieras av Europeiska utvecklingsfonden (EUF). Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en årlig översikt över all finansiering via EUF som är kopplad till detta oavsett geografisk, regional eller tematisk inriktning, för att öka synligheten för EU:s verksamhet inom detta område. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att i hög grad integrera frågor om respekt för mänskliga rättigheter, demokratiska principer, rättsstatsprincipen och god förvaltningssed (i enlighet med partnerskapsavtalet AVS-EU) i åtgärder som finansieras av Europeiska utvecklingsfonden (EUF). Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en årlig översikt över all finansiering via EUF som är kopplad till detta oavsett geografisk, regional eller tematisk inriktning, för att öka synligheten för EU:s verksamhet inom detta område.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att basera sina politiska utvecklingsmål, indikatorer och planer på överenskomna, allmänna internationella människorättsinstrument och att låta människorättsorganisationer till fullo delta från det att politiken och programmen utarbetas till det att de genomförs, övervakas och utvärderas. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att basera sina politiska utvecklingsmål, indikatorer och planer på överenskomna, allmänna internationella människorättsinstrument och att låta människorättsorganisationer till fullo delta från det att politiken och programmen utarbetas till det att de genomförs, övervakas och utvärderas.

| 70. | Europaparlamentet efterlyser en uppföljning av seminariet i juni 2005 om mänskliga rättigheter i samband med EU:s humanitära bistånd, inbegripet genom att anslå EU-medel till det rättsliga efterspelet efter massakrer eller brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet efterlyser en uppföljning av seminariet i juni 2005 om mänskliga rättigheter i samband med EU:s humanitära bistånd, inbegripet genom att anslå EU-medel till det rättsliga efterspelet efter massakrer eller brott mot mänskligheten.

Övervägande av tillämpningen av klausulerna om mänskliga rättigheter och demokrati

| 71. | Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 14 februari 2006 om EU:s framtida politik för tillämpning av människorättsklausuler i samtliga EU-avtal, inbegripet inrättandet av en effektiv mekanism för att övervaka respekten för de mänskliga rättigheterna och ett utökat deltagande av Europaparlamentet i utvärderings- och samrådsprocesserna i samband med klausulerna. Parlamentet ser fram emot det österrikiska ordförandeskapets och kommissionens svar på parlamentets förslag. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet påminner om sin ovannämnda resolution av den 14 februari 2006 om EU:s framtida politik för tillämpning av människorättsklausuler i samtliga EU-avtal, inbegripet inrättandet av en effektiv mekanism för att övervaka respekten för de mänskliga rättigheterna och ett utökat deltagande av Europaparlamentet i utvärderings- och samrådsprocesserna i samband med klausulerna. Parlamentet ser fram emot det österrikiska ordförandeskapets och kommissionens svar på parlamentets förslag.

| 72. | Europaparlamentet noterar att den fjärde generationen av EU:s avtal med tredjeländer naturligt omfattar politisk dialog som en avgörande del i avtalet, och att de omfattar frågor om mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet betonar sin fasta föresats att stärka förhandskontrollen av den senaste ståndpunkten i dessa politiska dialoger. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet noterar att den fjärde generationen av EU:s avtal med tredjeländer naturligt omfattar politisk dialog som en avgörande del i avtalet, och att de omfattar frågor om mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet betonar sin fasta föresats att stärka förhandskontrollen av den senaste ståndpunkten i dessa politiska dialoger.

| 73. | Europaparlamentet ansluter sig till ståndpunkten i 2005 års rapport att klausulen om mänskliga rättigheter utgör en grundsten för ett positivt engagemang för mänskliga rättigheter och demokratifrågor i tredjeländer. Parlamentet betonar dock att detta inte får utesluta möjligheten att tillfälligt avbryta ett samarbete om klausulen inte efterlevts. Parlamentet upprepar sitt krav på en glidande skala av åtgärder och ett tydligt sanktionssystem, som skall tillämpas när tredjeländer bryter mot klausulerna om mänskliga rättigheter, och uppmanar rådet att överväga att utvidga omröstningarna med kvalificerad majoritet till att även omfatta beslutet om att anta restriktiva åtgärder, vid lämpligt tillfälle. Parlamentet upprepar sitt krav på bättre övervaknings- och samrådsmekanismer för klausulen. Kommissionen och rådet uppmanas att varje år rapportera om brott mot människorättsklausulerna, inbegripet dem som ingår i partnerskapsavtalet AVS-EU, till Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet ansluter sig till ståndpunkten i 2005 års rapport att klausulen om mänskliga rättigheter utgör en grundsten för ett positivt engagemang för mänskliga rättigheter och demokratifrågor i tredjeländer. Parlamentet betonar dock att detta inte får utesluta möjligheten att tillfälligt avbryta ett samarbete om klausulen inte efterlevts. Parlamentet upprepar sitt krav på en glidande skala av åtgärder och ett tydligt sanktionssystem, som skall tillämpas när tredjeländer bryter mot klausulerna om mänskliga rättigheter, och uppmanar rådet att överväga att utvidga omröstningarna med kvalificerad majoritet till att även omfatta beslutet om att anta restriktiva åtgärder, vid lämpligt tillfälle. Parlamentet upprepar sitt krav på bättre övervaknings- och samrådsmekanismer för klausulen. Kommissionen och rådet uppmanas att varje år rapportera om brott mot människorättsklausulerna, inbegripet dem som ingår i partnerskapsavtalet AVS-EU, till Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter.

| 74. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för rådets beslut av den 3 oktober 2005 om restriktiva åtgärder mot Uzbekistan efter händelserna i Andizjan den 13 maj 2005, där ett mycket stort antal civila sköts till döds av regeringens säkerhetsstyrkor och många människor arresterades och därefter ställdes inför rätta i en process som inte uppfyllde internationella bestämmelser om rättvisa rättegångar och vars syfte var att dölja sanningen. Parlamentet ser detta som ett exempel på en sammanhållen EU-åtgärd mot en regering som är bunden av åtaganden om mänskliga rättigheter och demokrati genom ett partnerskaps- och samarbetsavtal med EU. Parlamentet beklagar att det i Uzbekistans fall tog sex månader innan åtgärderna vidtogs. Parlamentet hoppas emellertid att detta exempel kommer att bidra till att stärka människorättsklausulen i alla avtal. Parlamentet uppmanar rådet att bestämt ta avstånd från kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Turkmenistan. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för rådets beslut av den 3 oktober 2005 om restriktiva åtgärder mot Uzbekistan efter händelserna i Andizjan den 13 maj 2005, där ett mycket stort antal civila sköts till döds av regeringens säkerhetsstyrkor och många människor arresterades och därefter ställdes inför rätta i en process som inte uppfyllde internationella bestämmelser om rättvisa rättegångar och vars syfte var att dölja sanningen. Parlamentet ser detta som ett exempel på en sammanhållen EU-åtgärd mot en regering som är bunden av åtaganden om mänskliga rättigheter och demokrati genom ett partnerskaps- och samarbetsavtal med EU. Parlamentet beklagar att det i Uzbekistans fall tog sex månader innan åtgärderna vidtogs. Parlamentet hoppas emellertid att detta exempel kommer att bidra till att stärka människorättsklausulen i alla avtal. Parlamentet uppmanar rådet att bestämt ta avstånd från kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Turkmenistan.

| 75. | Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 15 december 2005 om de mänskliga rättigheterna och pressfriheten i Tunisien och om utvärderingen av världstoppmötet i Tunis om informationssamhället (15). |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet påminner om sin resolution av den 15 december 2005 om de mänskliga rättigheterna och pressfriheten i Tunisien och om utvärderingen av världstoppmötet i Tunis om informationssamhället (15).

| 76. | Europaparlamentet hänvisar till sin resolution av den 27 oktober 2005 om mänskliga rättigheter i Västsahara (16). Parlamentet gläder sig över att de marockanska myndigheterna frisläppt västsahariska politiska fångar, men fördömer de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna gentemot det västsahariska folket. Parlamentet kräver att det västsahariska folket skyddas och att de mänskliga rättigheterna respekteras, särskilt yttrande-, rörelse- och demonstrationsfriheten. Parlamentet kräver ånyo en rättvis och varaktig lösning på konflikten i Västsahara, grundad på det västsahariska folkets rätt till självbestämmande i enlighet med säkerhetsrådets relevanta resolutioner, särskilt resolution 1495(2003). |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet hänvisar till sin resolution av den 27 oktober 2005 om mänskliga rättigheter i Västsahara (16). Parlamentet gläder sig över att de marockanska myndigheterna frisläppt västsahariska politiska fångar, men fördömer de fortsatta kränkningarna av de mänskliga rättigheterna gentemot det västsahariska folket. Parlamentet kräver att det västsahariska folket skyddas och att de mänskliga rättigheterna respekteras, särskilt yttrande-, rörelse- och demonstrationsfriheten. Parlamentet kräver ånyo en rättvis och varaktig lösning på konflikten i Västsahara, grundad på det västsahariska folkets rätt till självbestämmande i enlighet med säkerhetsrådets relevanta resolutioner, särskilt resolution 1495(2003).

| 77. | Europaparlamentet välkomnar övervakningen och översynen av riktlinjerna om genomförande och utvärdering av restriktiva åtgärder inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (17). |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet välkomnar övervakningen och översynen av riktlinjerna om genomförande och utvärdering av restriktiva åtgärder inom ramen för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (17).

| 78. | Europaparlamentet välkomnar den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens roll som plattform för öppna diskussioner om människorättsfrågor, och uppmuntrar församlingen att fortsätta arbetet och därmed bidra till den politiska dialog som föreskrivs i artikel 8 i partnerskapsavtalet AVS-EU. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet välkomnar den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingens roll som plattform för öppna diskussioner om människorättsfrågor, och uppmuntrar församlingen att fortsätta arbetet och därmed bidra till den politiska dialog som föreskrivs i artikel 8 i partnerskapsavtalet AVS-EU.

| 79. | Europaparlamentet beklagar att människorättsklausulen i artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU alltför sällan tillämpas vid flagranta brott mot de mänskliga rättigheterna i AVS-länderna, och begär med eftertryck att den politiska dialogen skall stärkas i överensstämmelse med andan i partnerskapsavtalet AVS-EU. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet beklagar att människorättsklausulen i artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU alltför sällan tillämpas vid flagranta brott mot de mänskliga rättigheterna i AVS-länderna, och begär med eftertryck att den politiska dialogen skall stärkas i överensstämmelse med andan i partnerskapsavtalet AVS-EU.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar som ett mycket gott exempel EU:s arbete i form av demarscher och uttalanden efter det våldsamma förtrycket i Etiopien i juni 2005. Parlamentet är oroat över att EU inte verkar ha följt upp frågan i tillräcklig grad när liknande kränkningar av mänskliga rättigheter förekom i november 2005. Med tanke på de många oppositionsledare och människorättsförsvarare som för närvarande sitter i fängelse och som riskerar dödsstraff anser parlamentet att Etiopiens regering inte lever upp till sina förpliktelser enligt artikel 8 i partnerskapsavtalet AVS-EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att tillmötesgå det krav på en samordnad hållning i överensstämmelse med artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU som parlamentet framförde i sin ovannämnda resolution av den 15 december 2005. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet välkomnar som ett mycket gott exempel EU:s arbete i form av demarscher och uttalanden efter det våldsamma förtrycket i Etiopien i juni 2005. Parlamentet är oroat över att EU inte verkar ha följt upp frågan i tillräcklig grad när liknande kränkningar av mänskliga rättigheter förekom i november 2005. Med tanke på de många oppositionsledare och människorättsförsvarare som för närvarande sitter i fängelse och som riskerar dödsstraff anser parlamentet att Etiopiens regering inte lever upp till sina förpliktelser enligt artikel 8 i partnerskapsavtalet AVS-EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att tillmötesgå det krav på en samordnad hållning i överensstämmelse med artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU som parlamentet framförde i sin ovannämnda resolution av den 15 december 2005.

| 81. | Europaparlamentet är bekymrat över att Eritrea inte omnämns i rådets årliga rapport om de mänskliga rättigheterna 2005 trots att det i landet förekommer allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, inbegripet godtyckliga frihetsberövanden och tortyr av tusentals fångar. Parlamentet beklagar att rådet och kommissionen inte har vidtagit några genomgripande åtgärder i frågan trots att parlamentet i sin resolution av den 18 november 2004 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea (18) fördömde situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea och uppmanade rådet och kommissionen att inleda samrådsförfarandet enligt artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att snarast inleda samrådsförfarandet enligt artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet är bekymrat över att Eritrea inte omnämns i rådets årliga rapport om de mänskliga rättigheterna 2005 trots att det i landet förekommer allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, inbegripet godtyckliga frihetsberövanden och tortyr av tusentals fångar. Parlamentet beklagar att rådet och kommissionen inte har vidtagit några genomgripande åtgärder i frågan trots att parlamentet i sin resolution av den 18 november 2004 om situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea (18) fördömde situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea och uppmanade rådet och kommissionen att inleda samrådsförfarandet enligt artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att snarast inleda samrådsförfarandet enligt artikel 96 i partnerskapsavtalet AVS-EU när det gäller situationen för de mänskliga rättigheterna i Eritrea.

Genomförande av EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter

| 82. | Europaparlamentet noterar den första tvåårsöversynen av EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter under Förenade kungarikets ordförandeskap. Parlamentet välkomnar särskilt att EU:s faktablad om mänskliga rättigheter, som antogs i juli 2005, innehåller ett avsnitt om barns rättigheter och att riktlinjerna innehåller ett uttryckligt krav på rapportering vid behov. Parlamentet konstaterar att samrådet med intressenter och de icke-statliga organisationerna har varit exemplariskt under arbetet med att utarbeta översynen och rekommendationerna. Parlamentet beklagar dock att det inte involverats i utvärderingen av dessa riktlinjer, att tillfället att göra en omfattande översyn inte togs och att omfattningen av och ambitionsnivån på det dokument som översynen ledde till var en besvikelse. Parlamentet kräver därför att parlamentet systematiskt bereds plats av rådet i den halvårsvis återkommande utvärderingen av dessa riktlinjer så att rådet ges kännedom om parlamentets ståndpunkt och rekommendationer på detta område. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet noterar den första tvåårsöversynen av EU:s riktlinjer om barn och väpnade konflikter under Förenade kungarikets ordförandeskap. Parlamentet välkomnar särskilt att EU:s faktablad om mänskliga rättigheter, som antogs i juli 2005, innehåller ett avsnitt om barns rättigheter och att riktlinjerna innehåller ett uttryckligt krav på rapportering vid behov. Parlamentet konstaterar att samrådet med intressenter och de icke-statliga organisationerna har varit exemplariskt under arbetet med att utarbeta översynen och rekommendationerna. Parlamentet beklagar dock att det inte involverats i utvärderingen av dessa riktlinjer, att tillfället att göra en omfattande översyn inte togs och att omfattningen av och ambitionsnivån på det dokument som översynen ledde till var en besvikelse. Parlamentet kräver därför att parlamentet systematiskt bereds plats av rådet i den halvårsvis återkommande utvärderingen av dessa riktlinjer så att rådet ges kännedom om parlamentets ståndpunkt och rekommendationer på detta område.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar det österrikiska ordförandeskapets åtagande att upprätthålla förfarandet med demarscher när det gäller EU:s samtliga internationella partner i fråga om ratificeringen av internationella konventioner om förbud mot tortyr. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga nya och innovativa sätt att tillämpa riktlinjerna mot tortyr. Parlamentet understryker att trots att dessa riktlinjer antogs redan 2001 räknas de bland dem som funnit minst tillämpning. Mot bakgrund av de aktuella hoten mot det absoluta förbudet mot tortyr och misshandel i samband med den internationella kampen mot terrorismen, rekommenderar parlamentet rådet att involvera parlamentet i kommande utvärderingar av dessa riktlinjer. Parlamentet rådet om att dess underutskott för mänskliga rättigheter har beställt en undersökning för att optimera genomförandet av EU:s riktlinjer mot tortyr och förbättra de medel som dessa riktlinjer erbjuder. Parlamentet rekommenderar Österrikes och Finlands ordförandeskap att göra demarscher om tortyr i alla länder som undertecknat de aktuella konventionerna men som inte visar tecken på att vilja samarbeta. Parlamentet betonar att ordförandeskapet eller rådets sekretariat genom att regelbundet delta i FN:s kommitté mot tortyr kan ge ett betydande bidrag till en strategisk analys av i vilka länder det bör göras demarscher och när. Parlamentet uppmanar rådet att överväga om inte Europeiska unionen kunde agera mer kraftfullt och övertygande gentemot tredjeländer om samtliga medlemsstater undertecknade och ratificerade det frivilliga protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (19). Parlamentet oroas också av påståenden om omlokalisering och externalisering av tortyr till tredjeland, och uppmanar EU att inom ramen för sin människorättspolitik ge kampen mot tortyr högsta prioritet, särskilt genom att stärka tillämpningen av EU:s riktlinjer och övriga EU-instrument, exempelvis EIDHR. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet välkomnar det österrikiska ordförandeskapets åtagande att upprätthålla förfarandet med demarscher när det gäller EU:s samtliga internationella partner i fråga om ratificeringen av internationella konventioner om förbud mot tortyr. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att överväga nya och innovativa sätt att tillämpa riktlinjerna mot tortyr. Parlamentet understryker att trots att dessa riktlinjer antogs redan 2001 räknas de bland dem som funnit minst tillämpning. Mot bakgrund av de aktuella hoten mot det absoluta förbudet mot tortyr och misshandel i samband med den internationella kampen mot terrorismen, rekommenderar parlamentet rådet att involvera parlamentet i kommande utvärderingar av dessa riktlinjer. Parlamentet rådet om att dess underutskott för mänskliga rättigheter har beställt en undersökning för att optimera genomförandet av EU:s riktlinjer mot tortyr och förbättra de medel som dessa riktlinjer erbjuder. Parlamentet rekommenderar Österrikes och Finlands ordförandeskap att göra demarscher om tortyr i alla länder som undertecknat de aktuella konventionerna men som inte visar tecken på att vilja samarbeta. Parlamentet betonar att ordförandeskapet eller rådets sekretariat genom att regelbundet delta i FN:s kommitté mot tortyr kan ge ett betydande bidrag till en strategisk analys av i vilka länder det bör göras demarscher och när. Parlamentet uppmanar rådet att överväga om inte Europeiska unionen kunde agera mer kraftfullt och övertygande gentemot tredjeländer om samtliga medlemsstater undertecknade och ratificerade det frivilliga protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (19). Parlamentet oroas också av påståenden om omlokalisering och externalisering av tortyr till tredjeland, och uppmanar EU att inom ramen för sin människorättspolitik ge kampen mot tortyr högsta prioritet, särskilt genom att stärka tillämpningen av EU:s riktlinjer och övriga EU-instrument, exempelvis EIDHR.

| 84. | Europaparlamentet betonar att ett fullständigt genomförande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare måste ges högsta prioritera. Parlamentet uppmanar rådet att ta initiativ som bidrar till att skydda människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge sina anställda på delegationer, ambassader och konsulat utbildning i tillämpningen av dessa riktlinjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att avsätta medel för att täcka kostnaderna för sådan utbildning. Parlamentet välkomnar den handbok för tillämpningen av riktlinjerna som det nederländska EU-ordförandeskapet utarbetade. Parlamentet beklagar dock att det inte har fått korrekt information om handbokens innehåll. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att systematiskt ta upp situationen för människorättsförsvarare i alla politiska dialoger. Parlamentet uppmanar kommissionen att på delegationsnivå anordna informationsseminarier om riktlinjerna med alla relevanta lokala icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar på nytt rådet att informera parlamentet om tillämpningen av dessa riktlinjer på plats och att låta parlamentet delta fullt ut i arbetet med att utvärdera dem. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet betonar att ett fullständigt genomförande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare måste ges högsta prioritera. Parlamentet uppmanar rådet att ta initiativ som bidrar till att skydda människorättsförsvarare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge sina anställda på delegationer, ambassader och konsulat utbildning i tillämpningen av dessa riktlinjer. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att avsätta medel för att täcka kostnaderna för sådan utbildning. Parlamentet välkomnar den handbok för tillämpningen av riktlinjerna som det nederländska EU-ordförandeskapet utarbetade. Parlamentet beklagar dock att det inte har fått korrekt information om handbokens innehåll. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att systematiskt ta upp situationen för människorättsförsvarare i alla politiska dialoger. Parlamentet uppmanar kommissionen att på delegationsnivå anordna informationsseminarier om riktlinjerna med alla relevanta lokala icke-statliga organisationer. Parlamentet uppmanar på nytt rådet att informera parlamentet om tillämpningen av dessa riktlinjer på plats och att låta parlamentet delta fullt ut i arbetet med att utvärdera dem.

| 85. | Europaparlamentet stöder rådet i dess arbete för att integrera mänskliga rättigheter i all EU-verksamhet, särskilt genom att fokusera på en regelbunden översyn och genom att införa en särskild uppsättning EU-riktlinjer för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet stöder rådet i dess arbete för att integrera mänskliga rättigheter i all EU-verksamhet, särskilt genom att fokusera på en regelbunden översyn och genom att införa en särskild uppsättning EU-riktlinjer för mänskliga rättigheter.

Integrering av mänskliga rättigheter

| 86. | Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens insatser för att stärka sammanhållningen mellan EU:s människorättspolitik och andra internationella politikområden. Parlamentet anser att dessa kopplingar måste stärkas för att skapa en trovärdig EU-politik för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet välkomnar rådets och kommissionens insatser för att stärka sammanhållningen mellan EU:s människorättspolitik och andra internationella politikområden. Parlamentet anser att dessa kopplingar måste stärkas för att skapa en trovärdig EU-politik för mänskliga rättigheter.

| 87. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att Michael Matthiessen har utsetts till den höge representantens personliga representant för de mänskliga rättigheterna för GUSP och att detta är ett viktigt framsteg för integreringen av mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar Michael Matthiessens verksamhet och personliga engagemang. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att Michael Matthiessen har utsetts till den höge representantens personliga representant för de mänskliga rättigheterna för GUSP och att detta är ett viktigt framsteg för integreringen av mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar Michael Matthiessens verksamhet och personliga engagemang.

| 88. | Europaparlamentet gläder sig över att arbetsgrupperna för civila och polisiära insatser inom ramen för GUSP och europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) och för militära operationer inom EU har börjat diskutera människorättsaspekter i samband med sina operationer och möjligheten att integrera sådana aspekter, inbegripet ett fördömande av våld mot kvinnor, i instruktionerna till EU-personal på fältet. Parlamentet välkomnar det generiska dokument om uppförandenormer för ESFP-operationer, som antogs av rådet den 23 maj 2005 och som innehåller omfattande instruktioner för alla personalkategorier som deltar i ESFP-operationer. Parlamentet understryker emellertid det uppenbara behovet av att dessa normer iakttas på ett strikt och konsekvent sätt i EU:s allt fler militära och civila operationer utomlands. Parlamentet anser att EU på detta sätt kan förhindra de kränkningar som har uppstått i FN:s fredsbevarande uppdrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anslå medel för att ge all personal utbildning i hur dessa normer skall tillämpas. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet gläder sig över att arbetsgrupperna för civila och polisiära insatser inom ramen för GUSP och europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (ESFP) och för militära operationer inom EU har börjat diskutera människorättsaspekter i samband med sina operationer och möjligheten att integrera sådana aspekter, inbegripet ett fördömande av våld mot kvinnor, i instruktionerna till EU-personal på fältet. Parlamentet välkomnar det generiska dokument om uppförandenormer för ESFP-operationer, som antogs av rådet den 23 maj 2005 och som innehåller omfattande instruktioner för alla personalkategorier som deltar i ESFP-operationer. Parlamentet understryker emellertid det uppenbara behovet av att dessa normer iakttas på ett strikt och konsekvent sätt i EU:s allt fler militära och civila operationer utomlands. Parlamentet anser att EU på detta sätt kan förhindra de kränkningar som har uppstått i FN:s fredsbevarande uppdrag. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att anslå medel för att ge all personal utbildning i hur dessa normer skall tillämpas.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska unionens riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt, som antogs i december 2005. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att tillämpa dem i alla relevanta uttalanden, deklarationer och demarscher. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska unionens riktlinjer för främjande av efterlevnaden av internationell humanitär rätt, som antogs i december 2005. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att tillämpa dem i alla relevanta uttalanden, deklarationer och demarscher.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB), som är ett av de organ som genomför EU:s utvecklingspolitik genom långivning och världens största offentliga finansinstitut, att integrera människorättsfrågor i alla sina projektutvärderingar och se till att det finns en tillräcklig intern kapacitet för att införliva mänskliga rättigheter i dess insatser. Parlamentet efterlyser framför allt ett införande av tydliga skyddsåtgärder, baserade på internationella normer, som gör det möjligt att bedöma och mildra de människorättsrelaterade konsekvenserna av dess projekt. Parlamentet efterlyser politiska skyddsåtgärder för frågor som inte omfattas av EU:s lagstiftning, och anser att dessa åtgärder åtminstone bör vara lika omfattande som dem som beskrivs i ”Equator Principles”. EIB uppmanas att höra parlamentet i frågan. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska investeringsbanken (EIB), som är ett av de organ som genomför EU:s utvecklingspolitik genom långivning och världens största offentliga finansinstitut, att integrera människorättsfrågor i alla sina projektutvärderingar och se till att det finns en tillräcklig intern kapacitet för att införliva mänskliga rättigheter i dess insatser. Parlamentet efterlyser framför allt ett införande av tydliga skyddsåtgärder, baserade på internationella normer, som gör det möjligt att bedöma och mildra de människorättsrelaterade konsekvenserna av dess projekt. Parlamentet efterlyser politiska skyddsåtgärder för frågor som inte omfattas av EU:s lagstiftning, och anser att dessa åtgärder åtminstone bör vara lika omfattande som dem som beskrivs i ”Equator Principles”. EIB uppmanas att höra parlamentet i frågan.

| 91. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen regelbundet ser över om länder bör läggas till GSP+-förteckningen över länder som får de bästa tullsatserna för varor som skall importeras till EU. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att vid denna utvärdering kontrollera både att internationella åtaganden har trätt i kraft och att de verkligen tillämpas och genomdrivs på plats. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen regelbundet ser över om länder bör läggas till GSP+-förteckningen över länder som får de bästa tullsatserna för varor som skall importeras till EU. Parlamentet uppmanar dock kommissionen att vid denna utvärdering kontrollera både att internationella åtaganden har trätt i kraft och att de verkligen tillämpas och genomdrivs på plats.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa objektiva kriterier när GPS+ förmåner beviljas länder som visat allvarliga brister i genomförandet av de åtta ILO konventionerna om grundläggande rättigheter för arbetstagare, och särskilt att övervaka genomförandet av de åtaganden som gjorts av Venezuela, Moldavien, Sri Lanka, Mongoliet, El Salvador, Guatemala och Colombia före kommissionens beslut från december 2005. Parlamentet uppmanar generellt kommissionen att regelbundet se över genomförandet av dessa konventioner och att vid behov tillämpa de säkerhetsbestämmelser som avses i förordningen. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillämpa objektiva kriterier när GPS+ förmåner beviljas länder som visat allvarliga brister i genomförandet av de åtta ILO konventionerna om grundläggande rättigheter för arbetstagare, och särskilt att övervaka genomförandet av de åtaganden som gjorts av Venezuela, Moldavien, Sri Lanka, Mongoliet, El Salvador, Guatemala och Colombia före kommissionens beslut från december 2005. Parlamentet uppmanar generellt kommissionen att regelbundet se över genomförandet av dessa konventioner och att vid behov tillämpa de säkerhetsbestämmelser som avses i förordningen.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att handelsavtal är förenliga med befintliga FN-fördrag om mänskliga rättigheter i överensstämmelse med parlamentets ovannämnda resolution av den 14 februari 2006. Rådet och kommissionen uppmanas också att genomföra oberoende hållbarhetsbedömningar före handelsförhandlingarna för att särskilt kontrollera effekterna för de mänskliga rättigheterna, och att se över och motverka befintliga och föreslagna handelsregler som på ett negativt sätt kan påverka mänskliga rättigheter och sociala och miljömässiga frågor. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att handelsavtal är förenliga med befintliga FN-fördrag om mänskliga rättigheter i överensstämmelse med parlamentets ovannämnda resolution av den 14 februari 2006. Rådet och kommissionen uppmanas också att genomföra oberoende hållbarhetsbedömningar före handelsförhandlingarna för att särskilt kontrollera effekterna för de mänskliga rättigheterna, och att se över och motverka befintliga och föreslagna handelsregler som på ett negativt sätt kan påverka mänskliga rättigheter och sociala och miljömässiga frågor.

| 94. | Europaparlamentet påpekar att alla landsspecifika utvärderingar av mänskliga rättigheter bör innehålla en analys av grundläggande rättigheter för arbetstagare i enlighet med artikel 23 i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, artikel 22 i ICCPR och artikel 8 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet påpekar att alla landsspecifika utvärderingar av mänskliga rättigheter bör innehålla en analys av grundläggande rättigheter för arbetstagare i enlighet med artikel 23 i den allmänna förklaringen om mänskliga rättigheter, artikel 22 i ICCPR och artikel 8 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med systematisk övervakning av mänskliga rättigheter i alla landstrategidokument, regionstrategidokument, nationella vägledande program, regionala vägledande program och handlingsplaner. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera dessa dokument regelbundet, så att de alltid avspeglar den aktuella situationen för mänskliga rättigheter på plats, samt att anordna lämpliga samråd med icke-statliga organisationer i samband med dessa uppdateringar. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med systematisk övervakning av mänskliga rättigheter i alla landstrategidokument, regionstrategidokument, nationella vägledande program, regionala vägledande program och handlingsplaner. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera dessa dokument regelbundet, så att de alltid avspeglar den aktuella situationen för mänskliga rättigheter på plats, samt att anordna lämpliga samråd med icke-statliga organisationer i samband med dessa uppdateringar.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om hur den har genomfört sina egna förslag i kommissionens meddelande om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredjeland från maj 2001 följt av en grundlig översyn. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en rapport om hur den har genomfört sina egna förslag i kommissionens meddelande om Europeiska unionens roll i arbetet för att främja mänskliga rättigheter och demokratisering i tredjeland från maj 2001 följt av en grundlig översyn.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi för att främja tillämpningen av samtliga EU riktlinjer för mänskliga rättigheter tillsammans med gränsöverskridande företag, för att genomföra sitt nyligen framlagda meddelande av den 23 mars 2006 om företags sociala ansvar (KOM(2006)0136). |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en strategi för att främja tillämpningen av samtliga EU riktlinjer för mänskliga rättigheter tillsammans med gränsöverskridande företag, för att genomföra sitt nyligen framlagda meddelande av den 23 mars 2006 om företags sociala ansvar (KOM(2006)0136).

| 98. | Europaparlamentet upprepar att EU:s interna politik inte bara måste följa internationell rätt avseende mänskliga rättigheter, utan att den måste göra det på ett exemplariskt sätt. Parlamentet är i detta avseende oroat över att de nuvarande åtgärderna för att hantera migrationen inte alltid garanterar flyktingars tillgång till skydd i praktiken. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att migrationsstyrningen inte blir ett villkor för utvecklingssamarbete med tredjeländer och att pilotprogrammen för regionalt skydd förblir skyddsinriktade, får tillräckliga och långsiktiga resurser, är fullständigt samordnade med EU:s humanitära politik och utvecklingspolitik och bygger på principen om internationell solidaritet. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet upprepar att EU:s interna politik inte bara måste följa internationell rätt avseende mänskliga rättigheter, utan att den måste göra det på ett exemplariskt sätt. Parlamentet är i detta avseende oroat över att de nuvarande åtgärderna för att hantera migrationen inte alltid garanterar flyktingars tillgång till skydd i praktiken. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att se till att migrationsstyrningen inte blir ett villkor för utvecklingssamarbete med tredjeländer och att pilotprogrammen för regionalt skydd förblir skyddsinriktade, får tillräckliga och långsiktiga resurser, är fullständigt samordnade med EU:s humanitära politik och utvecklingspolitik och bygger på principen om internationell solidaritet.

| 99. | Parlamentet betonar också att det i kampen mot människohandeln bör antas en människorättsstrategi för människohandelns offer, och välkomnar i detta sammanhang att tonvikten har lagts på brottsofferskyddet i rådets EU-plan för att bekämpa och förhindra människohandel (20). Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ratificera Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel. |
| --- | --- |

99.

Parlamentet betonar också att det i kampen mot människohandeln bör antas en människorättsstrategi för människohandelns offer, och välkomnar i detta sammanhang att tonvikten har lagts på brottsofferskyddet i rådets EU-plan för att bekämpa och förhindra människohandel (20). Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ratificera Europarådets konvention om åtgärder mot människohandel.

| 100. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att fastställa riktmärken för alla samråd om mänskliga rättigheter i syfte att förbättra samstämmigheten i politiken och i den politiska dialogen. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet och kommissionen att fastställa riktmärken för alla samråd om mänskliga rättigheter i syfte att förbättra samstämmigheten i politiken och i den politiska dialogen.

Effektiviteten i Europaparlamentets ingripanden i människorättsärenden

| 101. | Europaparlamentet gläder sig över att det har fått en växande roll på människorättsområdet och som garant för åtaganden om att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna över hela världen genom att granska andra institutioners verksamhet och särskilt genom Sacharovpriset. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet gläder sig över att det har fått en växande roll på människorättsområdet och som garant för åtaganden om att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna över hela världen genom att granska andra institutioners verksamhet och särskilt genom Sacharovpriset.

| 102. | Europaparlamentet välkomnar det första verksamhetsåret för underutskottet för mänskliga rättigheter inom utskottet för utrikesfrågor, och dess arbete med stöd av parlamentets verksamhet för att skapa en samlingspunkt för människorättsinsatser, vilket saknades under den föregående valperioden, med regelbundna rapporter från ordförandeskapet, kommissionen, den personlige representanten för de mänskliga rättigheterna, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda rapportörer och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, ett flertal utfrågningar och åsiktsutbyten, expertutlåtanden och studier samt bidrag avseende mänskliga rättigheter till arbetet i utskottet för utrikesfrågor. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet välkomnar det första verksamhetsåret för underutskottet för mänskliga rättigheter inom utskottet för utrikesfrågor, och dess arbete med stöd av parlamentets verksamhet för att skapa en samlingspunkt för människorättsinsatser, vilket saknades under den föregående valperioden, med regelbundna rapporter från ordförandeskapet, kommissionen, den personlige representanten för de mänskliga rättigheterna, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s särskilda rapportörer och Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, ett flertal utfrågningar och åsiktsutbyten, expertutlåtanden och studier samt bidrag avseende mänskliga rättigheter till arbetet i utskottet för utrikesfrågor.

| 103. | Europaparlamentet understryker behovet av att människorättsfrågor integreras i arbetet inom alla parlamentets utskott och delegationer som hanterar Europaparlamentets yttre förbindelser. I detta sammanhang understryker parlamentet framför allt det arbete som utvecklingsutskottet har utfört när det gäller att anordna regelbundna människorättsdiskussioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att följa upp slutsatserna av dessa och av andra människorättsdiskussioner som genomförts i parlamentet. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet understryker behovet av att människorättsfrågor integreras i arbetet inom alla parlamentets utskott och delegationer som hanterar Europaparlamentets yttre förbindelser. I detta sammanhang understryker parlamentet framför allt det arbete som utvecklingsutskottet har utfört när det gäller att anordna regelbundna människorättsdiskussioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att följa upp slutsatserna av dessa och av andra människorättsdiskussioner som genomförts i parlamentet.

| 104. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att underutskottet för mänskliga rättigheter under 2005 fokuserade sin verksamhet på genomförandet EU:s människorättsinstrument, exempelvis EU:s riktlinjer för människorättsförsvarare, och därvid inrättade ett system för samordning med företrädare för FN:s människorättsorgan. Parlamentet anser att det är en prioriterad målsättning att fortsätta att bedriva ett nära samarbete med FN och Europarådets företrädare och organ, för att säkerställa ökad konsekvens och samordning på människorättsområdet. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att underutskottet för mänskliga rättigheter under 2005 fokuserade sin verksamhet på genomförandet EU:s människorättsinstrument, exempelvis EU:s riktlinjer för människorättsförsvarare, och därvid inrättade ett system för samordning med företrädare för FN:s människorättsorgan. Parlamentet anser att det är en prioriterad målsättning att fortsätta att bedriva ett nära samarbete med FN och Europarådets företrädare och organ, för att säkerställa ökad konsekvens och samordning på människorättsområdet.

| 105. | Europaparlamentet anser att effektiviteten i parlamentets arbete med mänskliga rättigheter kan förbättras på många sätt, exempelvis genom en mer noggrann granskning av rådets och kommissionens insatser gentemot länder med problem i fråga om mänskliga rättigheter och genom en konsekvent bedömning i rätt tid av följderna av alla människorättsuttalanden i resolutioner och deras genomförande. Parlamentet anser att underutskottet bör överväga att inrätta små informella arbetsgrupper som skall följa varje uppsättning riktlinjer så att det blir lättare att följa rådets arbete och lägga fram förslag. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet anser att effektiviteten i parlamentets arbete med mänskliga rättigheter kan förbättras på många sätt, exempelvis genom en mer noggrann granskning av rådets och kommissionens insatser gentemot länder med problem i fråga om mänskliga rättigheter och genom en konsekvent bedömning i rätt tid av följderna av alla människorättsuttalanden i resolutioner och deras genomförande. Parlamentet anser att underutskottet bör överväga att inrätta små informella arbetsgrupper som skall följa varje uppsättning riktlinjer så att det blir lättare att följa rådets arbete och lägga fram förslag.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar underutskottet att systematiskt följa upp människorättsresolutioner som antagits i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen och att förstärka insatserna för att aktivt ta upp överväganden om mänskliga rättigheter i all verksamhet i parlamentet, inbegripet i andra utskotts arbete och i parlamentariska delegationer. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet uppmanar underutskottet att systematiskt följa upp människorättsresolutioner som antagits i enlighet med artikel 115 i arbetsordningen och att förstärka insatserna för att aktivt ta upp överväganden om mänskliga rättigheter i all verksamhet i parlamentet, inbegripet i andra utskotts arbete och i parlamentariska delegationer.

| 107. | Europaparlamentet anser att underutskottet skulle kunna förbättra sitt inflytande på politiken och planeringen genom att följa rådets och kommissionens arbetsprogram närmare, särskilt arbetet inom COHOM, genom att regelbundet bjudas in av COHOM:s medlemmar, och kräver att Europaparlamentets ledamöter systematiskt bjuds in att delta i informationsmöten, exempelvis de möten som anordnas med icke-statliga organisationer, och informationsmöten om dialoger om mänskliga rättigheter med tredjeländer. Parlamentet ser fram emot en försäkran om att sådana inbjudningar nu kommer att komma regelbundet. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet anser att underutskottet skulle kunna förbättra sitt inflytande på politiken och planeringen genom att följa rådets och kommissionens arbetsprogram närmare, särskilt arbetet inom COHOM, genom att regelbundet bjudas in av COHOM:s medlemmar, och kräver att Europaparlamentets ledamöter systematiskt bjuds in att delta i informationsmöten, exempelvis de möten som anordnas med icke-statliga organisationer, och informationsmöten om dialoger om mänskliga rättigheter med tredjeländer. Parlamentet ser fram emot en försäkran om att sådana inbjudningar nu kommer att komma regelbundet.

| 108. | Europaparlamentet uppmanar presidiet och talmanskonferensen att överväga om åtgärder kan vidtas för att öka parlamentsledamöternas politiska stöd i kammaren vid parlamentets omröstningar om brådskande resolutioner enligt artikel 115 i arbetsordningen, eventuellt genom att flytta omröstningen till en lämpligare tidpunkt. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet uppmanar presidiet och talmanskonferensen att överväga om åtgärder kan vidtas för att öka parlamentsledamöternas politiska stöd i kammaren vid parlamentets omröstningar om brådskande resolutioner enligt artikel 115 i arbetsordningen, eventuellt genom att flytta omröstningen till en lämpligare tidpunkt.

| 109. | Europaparlamentet efterlyser en mer konstruktiv roll för underutskottet för mänskliga rättigheter när det gäller utarbetandet av konsekventa och öppna kriterier för att välja ut brådskande ärenden, så att det kan säkerställas att parlamentets insatser sker i rätt tid och får så stor betydelse som möjligt. Parlamentet uppmanar ledamöterna i underutskottet att dela med sig av sin sakkunskap på detta område och att inta en aktivare och mer avgörande roll i utarbetandet av brådskande resolutioner. Parlamentet föreslår att det för detta ändamål inrättas en ständig arbetsgrupp med ledamöter från underutskottet. |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet efterlyser en mer konstruktiv roll för underutskottet för mänskliga rättigheter när det gäller utarbetandet av konsekventa och öppna kriterier för att välja ut brådskande ärenden, så att det kan säkerställas att parlamentets insatser sker i rätt tid och får så stor betydelse som möjligt. Parlamentet uppmanar ledamöterna i underutskottet att dela med sig av sin sakkunskap på detta område och att inta en aktivare och mer avgörande roll i utarbetandet av brådskande resolutioner. Parlamentet föreslår att det för detta ändamål inrättas en ständig arbetsgrupp med ledamöter från underutskottet.

| 110. | Europaparlamentet välkomnar utarbetandet av riktlinjer för parlamentsdelegationers besök till tredjeländer. Parlamentet uppmanar presidiet och talmanskonferensen att överväga åtgärder för att öka synligheten och få till stånd en systematisk tillämpning av dessa riktlinjer. Parlamentet betonar att alla uppdrag i ett tredjeland automatiskt bör omfatta mänskliga rättigheter som ett tema och att alla deltagare bör informeras fullständigt om situationen för de mänskliga rättigheterna före och under besöket. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet välkomnar utarbetandet av riktlinjer för parlamentsdelegationers besök till tredjeländer. Parlamentet uppmanar presidiet och talmanskonferensen att överväga åtgärder för att öka synligheten och få till stånd en systematisk tillämpning av dessa riktlinjer. Parlamentet betonar att alla uppdrag i ett tredjeland automatiskt bör omfatta mänskliga rättigheter som ett tema och att alla deltagare bör informeras fullständigt om situationen för de mänskliga rättigheterna före och under besöket.

| 111. | Europaparlamentet välkomnar underutskottets, utrikesutskottets och Europaparlamentets talmans aktiva roll för att motarbeta orättvisor världen över, särskilt genom utdelningen av Sacharovpriset. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att priset bör överräckas direkt till pristagarna under en offentlig ceremoni. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet välkomnar underutskottets, utrikesutskottets och Europaparlamentets talmans aktiva roll för att motarbeta orättvisor världen över, särskilt genom utdelningen av Sacharovpriset. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att priset bör överräckas direkt till pristagarna under en offentlig ceremoni.

| 112. | Europaparlamentet välkomnar parlamentets åtagande att ta itu med den komplexa frågan om att försvara mänskliga rättigheter och samtidigt bekämpa internationell terrorism. Parlamentet påpekar att det är oerhört viktigt att EU agerar konsekvent i olika människorättsfrågor om EU vill vara en trovärdig aktör internationellt. Parlamentet tar del av parlamentets beslut av den 18 januari 2006 (21) att bilda ett tillfälligt utskott för att undersöka CIA:s och eventuellt vissa EU-medlemsstaters eller anslutningsländers påstådda deltagande i de extraordinära överlämnanden som innebär att fångar överförs till hemliga platser, så kallade black sites, där de riskerar att utsättas för tortyr. Parlamentet ser fram emot rapporten och slutsatserna från det tillfälliga utskottet. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet välkomnar parlamentets åtagande att ta itu med den komplexa frågan om att försvara mänskliga rättigheter och samtidigt bekämpa internationell terrorism. Parlamentet påpekar att det är oerhört viktigt att EU agerar konsekvent i olika människorättsfrågor om EU vill vara en trovärdig aktör internationellt. Parlamentet tar del av parlamentets beslut av den 18 januari 2006 (21) att bilda ett tillfälligt utskott för att undersöka CIA:s och eventuellt vissa EU-medlemsstaters eller anslutningsländers påstådda deltagande i de extraordinära överlämnanden som innebär att fångar överförs till hemliga platser, så kallade black sites, där de riskerar att utsättas för tortyr. Parlamentet ser fram emot rapporten och slutsatserna från det tillfälliga utskottet.

| 113. | Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, med anledning av den konferens mellan EU och Förenta staterna som skall hållas i juni 2006 och i överensstämmelse med expertrapporten från UNCHR, uppmana den amerikanska regeringen att omedelbart lägga ner fånglägret i Guantanamo och att insistera på att alla fångar behandlas på ett sätt som är förenligt med humanitär rätt och utan dröjsmål ställs inför rätta i en rättvis offentlig rättegång inför en behörig, oberoende och opartisk domstol. |
| --- | --- |

113.

Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att, med anledning av den konferens mellan EU och Förenta staterna som skall hållas i juni 2006 och i överensstämmelse med expertrapporten från UNCHR, uppmana den amerikanska regeringen att omedelbart lägga ner fånglägret i Guantanamo och att insistera på att alla fångar behandlas på ett sätt som är förenligt med humanitär rätt och utan dröjsmål ställs inför rätta i en rättvis offentlig rättegång inför en behörig, oberoende och opartisk domstol.

| 114. | Europaparlamentet ser fram emot resultatet av en konsekvensbedömning utformad för att analysera och utvärdera effekterna av parlamentets arbete i fråga om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet ser fram emot resultatet av en konsekvensbedömning utformad för att analysera och utvärdera effekterna av parlamentets arbete i fråga om mänskliga rättigheter.

| 115. | Europaparlamentet noterar att det fortfarande diskuteras förslag om att stärka parlamentets roll för att främja demokrati, något som skulle kunna stödja arbetet i viktiga utskott och delegationer, skapa ett observatorium för politisk utveckling i grannskapsländerna och andra länder och förbättra informationsnätverket mellan nationella parlament i hela EU. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet noterar att det fortfarande diskuteras förslag om att stärka parlamentets roll för att främja demokrati, något som skulle kunna stödja arbetet i viktiga utskott och delegationer, skapa ett observatorium för politisk utveckling i grannskapsländerna och andra länder och förbättra informationsnätverket mellan nationella parlament i hela EU.

| 116. | Europaparlamentet noterar att det fortfarande diskuteras förslag om att inrätta en europeisk fond för demokrati som skulle samarbeta med andra organisationer som är verksamma inom den demokratiska processen, exempelvis Europarådet och OSSE, och överväga hur ett organ för att främja demokrati och mänskliga rättigheter som är tillgängligt för EU skall kunna utvecklas. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet noterar att det fortfarande diskuteras förslag om att inrätta en europeisk fond för demokrati som skulle samarbeta med andra organisationer som är verksamma inom den demokratiska processen, exempelvis Europarådet och OSSE, och överväga hur ett organ för att främja demokrati och mänskliga rättigheter som är tillgängligt för EU skall kunna utvecklas.

Resurser som ägnats åt människorättsarbete, inbegripet vid rådets sekretariat

| 117. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta minst en permanent befattning i varje delegation i ett tredjeland tredjeland med fortlöpande ansvar för att övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna i landet, främja internationella normer för mänskliga rättigheter och ansvara för förbindelserna med det civila samhället, exempelvis förbindelserna med människorättsförsvararna. Parlamentet anser att denna befattning bör ha tillräckligt hög rang för att kunna identifiera och lösa problem vid behov. Parlamentet begär i detta hänseende att kommissionens delegationer med jämna mellanrum skall skicka officiella inbjudningar till företrädarna för det civila samhället, i syfte att ytterligare stödja människorättsförsvararnas insatser i tredjeländerna. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta minst en permanent befattning i varje delegation i ett tredjeland tredjeland med fortlöpande ansvar för att övervaka situationen för de mänskliga rättigheterna i landet, främja internationella normer för mänskliga rättigheter och ansvara för förbindelserna med det civila samhället, exempelvis förbindelserna med människorättsförsvararna. Parlamentet anser att denna befattning bör ha tillräckligt hög rang för att kunna identifiera och lösa problem vid behov. Parlamentet begär i detta hänseende att kommissionens delegationer med jämna mellanrum skall skicka officiella inbjudningar till företrädarna för det civila samhället, i syfte att ytterligare stödja människorättsförsvararnas insatser i tredjeländerna.

| 118. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka människorättsenheten inom generaldirektoratet för yttre förbindelser och att anställa ytterligare personal för att hantera alla människorättsärenden, så att den kan utföra sitt nya uppdrag som resursenhet. Parlamentet begär också att en anställd på varje geografisk enhet skall få utökat ansvar för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka människorättsenheten inom generaldirektoratet för yttre förbindelser och att anställa ytterligare personal för att hantera alla människorättsärenden, så att den kan utföra sitt nya uppdrag som resursenhet. Parlamentet begär också att en anställd på varje geografisk enhet skall få utökat ansvar för mänskliga rättigheter.

| 119. | Europaparlamentet begär ökade anslag till underutskottet för mänskliga rättigheter för att underlätta finansieringen av studieresor och besök för utskottsmedlemmar till platser där det finns problem med de mänskliga rättigheterna. Tanken är att det skall bli möjligt att belysa kränkningar av internationell rätt avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet begär ökade anslag till underutskottet för mänskliga rättigheter för att underlätta finansieringen av studieresor och besök för utskottsmedlemmar till platser där det finns problem med de mänskliga rättigheterna. Tanken är att det skall bli möjligt att belysa kränkningar av internationell rätt avseende mänskliga rättigheter.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar rådet att stärka människorättsenheten inom sitt generalsekretariat och särskilt att inrätta nya befattningar för experter med människorättsbakgrund och specialistkunskaper inom internationell humanitär rätt och internationell rätt avseende mänskliga rättigheter, som stöd för den personlige representanten för de mänskliga rättigheterna och för att göra det möjligt att fördela arbetet på ett rimligt sätt på dennes kontor, särskilt med hänsyn till den personlige representantens utökade ansvarsområde. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar rådet att stärka människorättsenheten inom sitt generalsekretariat och särskilt att inrätta nya befattningar för experter med människorättsbakgrund och specialistkunskaper inom internationell humanitär rätt och internationell rätt avseende mänskliga rättigheter, som stöd för den personlige representanten för de mänskliga rättigheterna och för att göra det möjligt att fördela arbetet på ett rimligt sätt på dennes kontor, särskilt med hänsyn till den personlige representantens utökade ansvarsområde.

| 121. | Europaparlamentet anser att alla särskilda representanter som utses av rådet skall få tillgång till en människorättsexpert som enbart skall arbeta i deras kontor. Parlamentet uppmanar dessa företrädare att systematiskt ta upp människorättsfrågor i sitt arbete. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet anser att alla särskilda representanter som utses av rådet skall få tillgång till en människorättsexpert som enbart skall arbeta i deras kontor. Parlamentet uppmanar dessa företrädare att systematiskt ta upp människorättsfrågor i sitt arbete.

*

- *

| 122. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidat- och anslutningsländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet, OSSE, regeringarna i de länder som nämns i denna resolution och kontoren för de största icke-statliga människorättsorganisationerna inom EU. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidat- och anslutningsländernas regeringar och parlament, FN, Europarådet, OSSE, regeringarna i de länder som nämns i denna resolution och kontoren för de största icke-statliga människorättsorganisationerna inom EU.

---

(1)  Rådsdokument 12416/05.

(2)  Se tabellen som bifogas betänkande A6-0158/2006 från utskottet för utrikesfrågor.

(3)  EGT C 379, 7.12.1998, s. 265; EGT C 262, 18.9.2001, s. 262; EGT C 293 E, 28.11.2002, s. 88; EUT C 271 E, 12.11.2003, s. 576.

(4)  EGT C 364, 18.12.2000, s. 1.

(5)  EGT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(6)  EUT L 287, 28.10.2005, s. 4.

(7)  EUT C 304 E, 1.12.2005, s. 375.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2006)0056.

(9)  Antagna texter, P6_TA(2005)0436.

(10)  Rådets beslut 2003/659/RIF av den 18 juni 2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 44).

(11)  EUT C 140 E, 9.6.2005, s. 153.

(12)  Antagna texter, P6_TA(2005)0444.

(13)  Rådets slutsatser av den 12.12.2005. 15293/1/05 REV 1, bilaga, s. 14.

(14)  Rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (EGT L 248, 16.9.2002, s. 1).

(15)  Antagna texter, P6_TA(2005)0525.

(16)  Antagna texter, P6_TA(2005)0414.

(17)  Rådet godkände dessa riktlinjer första gången i december 2003. De innehåller standardformuleringar och gemensamma definitioner som kan användas i rättsliga instrument för att vidta åtgärder. Översynen gjordes i december 2005.

(18)  EUT C 201 E, 18.8.2005, s. 123.

(19)  Den 23 januari 2006 rådde följande förhållande avseende undertecknande och ratificering bland EU-25: undertecknande och ratificering (endast 5 medlemsstater): Danmark, Malta, Polen, Sverige och Förenade kungariket (samt kandidatlandet Kroatien); undertecknande (11 medlemsstater): Österrike, Belgien, Cypern, Tjeckien, Estland, Finland, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna och Spanien (samt kandidatländerna Rumänien och Turkiet); varken undertecknande eller ratificering (9 medlemsstater): Tyskland, Grekland, Ungern, Irland, Lettland, Litauen, Portugal, Slovakien och Slovenien (samt kandidatlandet Bulgarien).

(20)  EUT C 311, 9.12.2005, s. 1.

(21)  Antagna texter, P6_TA(2006)0012.

P6_TA(2006)0221

Budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin

Europaparlamentets resolution om budgeten för 2007: Kommissionens rapport om den årliga politiska strategin (2006/2020(BUD))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén – Årlig politisk strategi för 2007: Öka förtroendet genom handling (KOM(2006)0122), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén – Årlig politisk strategi för 2007: Öka förtroendet genom handling (KOM(2006)0122),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1),

| — | med beaktande av det reviderade förslaget till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2006)0036), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade förslaget till ett förnyat interinstitutionellt avtal om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (KOM(2006)0036),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juni 2005 om politiska utmaningar och budgetmedel i ett utvidgat EU 2007-2013 (2),

| — | med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 272 i EG-fördraget och artikel 177 i Euratomfördraget,

| — | med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av budgetutskottets betänkande och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0154/2006). |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetutskottets betänkande och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel (A6-0154/2006).

| A. | Institutionerna har kommit fram till en kompromiss om ett nytt interinstitutionellt avtal och en ny flerårig budgetram precis innan budgetförfarandet för 2007 skall inledas. |
| --- | --- |

A.

Institutionerna har kommit fram till en kompromiss om ett nytt interinstitutionellt avtal och en ny flerårig budgetram precis innan budgetförfarandet för 2007 skall inledas.

| B. | I avsaknad av ett gällande interinstitutionellt avtal finns bestämmelser för det årliga budgetförfarandet fastlagt i EG-fördraget, särskilt artikel 272. |
| --- | --- |

B.

I avsaknad av ett gällande interinstitutionellt avtal finns bestämmelser för det årliga budgetförfarandet fastlagt i EG-fördraget, särskilt artikel 272.

| C. | Mycket av gemenskapslagstiftningen kommer att förnyas 2007, vilket gör det möjligt att i budgeten för 2007 införa nya prioriteringar för den kommande finansiella perioden. |
| --- | --- |

C.

Mycket av gemenskapslagstiftningen kommer att förnyas 2007, vilket gör det möjligt att i budgeten för 2007 införa nya prioriteringar för den kommande finansiella perioden.

| D. | Utvidgningen med Bulgarien och Rumänien torde äga rum 2007. |
| --- | --- |

D.

Utvidgningen med Bulgarien och Rumänien torde äga rum 2007.

| E. | Valet av prioriteringar för 2007 års budget, den första inom den kommande fleråriga budgetramen, kommer inte bara att lägga fast EU:s politik under det kommande året, utan kommer otvivelaktigt också att få en strategisk roll för kommande år. |
| --- | --- |

E.

Valet av prioriteringar för 2007 års budget, den första inom den kommande fleråriga budgetramen, kommer inte bara att lägga fast EU:s politik under det kommande året, utan kommer otvivelaktigt också att få en strategisk roll för kommande år.

| F. | Dagens utmaningar måste mötas med framåtblickande politik som kräver adekvata ekonomiska resurser. Den genomgång av samtliga aspekter av EU:s utgifter och tillgångar som planeras till 2008-2009 kommer att erbjuda ett enastående tillfälle att anpassa EU:s politik till globaliseringsprocessen och att ompröva prioriteringarna samtidigt som solidariteten och sammanhållningen i Europeiska unionen bibehålls. |
| --- | --- |

F.

Dagens utmaningar måste mötas med framåtblickande politik som kräver adekvata ekonomiska resurser. Den genomgång av samtliga aspekter av EU:s utgifter och tillgångar som planeras till 2008-2009 kommer att erbjuda ett enastående tillfälle att anpassa EU:s politik till globaliseringsprocessen och att ompröva prioriteringarna samtidigt som solidariteten och sammanhållningen i Europeiska unionen bibehålls.

| G. | Under tiden bör budgeten för 2007 göra det möjligt för EU att ta ytterligare ett steg framåt mot att bli en effektiv global aktör. Budgeten bör tillhandahålla tillräckliga resurser för att bidra till unionens interna och externa utmaningar och syfta till att nå hållbar utveckling, främja demokrati och mänskliga rättigheter och bidra till att ge entreprenörer och företagare bättre möjligheter att lyckas i den globala konkurrensen, i synnerhet genom ökade satsningar på forskning och utveckling, utbildning och nyskapande, för att garantera välstånd och högre livskvalitet för våra medborgare. |
| --- | --- |

G.

Under tiden bör budgeten för 2007 göra det möjligt för EU att ta ytterligare ett steg framåt mot att bli en effektiv global aktör. Budgeten bör tillhandahålla tillräckliga resurser för att bidra till unionens interna och externa utmaningar och syfta till att nå hållbar utveckling, främja demokrati och mänskliga rättigheter och bidra till att ge entreprenörer och företagare bättre möjligheter att lyckas i den globala konkurrensen, i synnerhet genom ökade satsningar på forskning och utveckling, utbildning och nyskapande, för att garantera välstånd och högre livskvalitet för våra medborgare.

Sammanhang

| 1. | Europaparlamentet uttrycker oro avseende den tydliga diskrepansen mellan de globala utmaningar som Europeiska unionen står inför och de anslag som kan bli tillgängliga under de tillämpliga rubrikerna i en flerårig budgetram 2007-2013 utan ambitioner för att effektivt möta dessa utmaningar, särskilt vad gäller konkurrenskraft, forskning och innovationer som rådet och kommissionen själva har angett som prioriteringar. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker oro avseende den tydliga diskrepansen mellan de globala utmaningar som Europeiska unionen står inför och de anslag som kan bli tillgängliga under de tillämpliga rubrikerna i en flerårig budgetram 2007-2013 utan ambitioner för att effektivt möta dessa utmaningar, särskilt vad gäller konkurrenskraft, forskning och innovationer som rådet och kommissionen själva har angett som prioriteringar.

| 2. | Europaparlamentet påminner om besluten från Europeiska rådets möte i oktober 2005 som definierar de utmaningar som Europeiska unionen måste möta i en globaliserad värld. Parlamentet anser att den årliga politiska strategin inte återspeglar hur angeläget det är att dessa utmaningar tas på allvar eller presenterar den nödvändiga visionen för stimulans av ekonomiska reformer för att möta dem. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påminner om besluten från Europeiska rådets möte i oktober 2005 som definierar de utmaningar som Europeiska unionen måste möta i en globaliserad värld. Parlamentet anser att den årliga politiska strategin inte återspeglar hur angeläget det är att dessa utmaningar tas på allvar eller presenterar den nödvändiga visionen för stimulans av ekonomiska reformer för att möta dem.

| 3. | Europaparlamentet anser att om man utgår från att 2007 kommer att bli den första budgeten i en ny budgetram bör denna budget vara strategisk till sin karaktär och inriktas mot de interna och externa politikområden där finansiering kan vara av avgörande betydelse och som kan ge verklig valuta för pengarna. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att om man utgår från att 2007 kommer att bli den första budgeten i en ny budgetram bör denna budget vara strategisk till sin karaktär och inriktas mot de interna och externa politikområden där finansiering kan vara av avgörande betydelse och som kan ge verklig valuta för pengarna.

| 4. | Europaparlamentet noterar kommissionens strategiska mål som beskrivs i det årliga strategidokumentet ”Öka förtroendet genom handling”. Även om parlamentet instämmer i analysen riktar parlamentet skarp kritik mot den självgodhet och avspända attityd som kommer till uttryck när kommissionen definierar de utmaningar som EU står inför. T.ex. anser parlamentet att kommissionen inte ägnat tillräcklig uppmärksamhet åt de omfattande och mycket snabba förändringar som den globala ekonomin genomgår, särskilt i tillväxtekonomier som Kina och Indien. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet noterar kommissionens strategiska mål som beskrivs i det årliga strategidokumentet ”Öka förtroendet genom handling”. Även om parlamentet instämmer i analysen riktar parlamentet skarp kritik mot den självgodhet och avspända attityd som kommer till uttryck när kommissionen definierar de utmaningar som EU står inför. T.ex. anser parlamentet att kommissionen inte ägnat tillräcklig uppmärksamhet åt de omfattande och mycket snabba förändringar som den globala ekonomin genomgår, särskilt i tillväxtekonomier som Kina och Indien.

| 5. | Europaparlamentet avser att göra bästa möjliga bruk av resurserna till en grundläggande fråga för budgeten 2007, med hänsyn till sambandet mellan olika aktioner, deras effektivitet och deras mervärde för medborgarna. Parlamentet anser att de tre viktigaste linjerna i budgeten för 2007 bör vara att slå fast politiska prioriteringar, garantera valuta för pengarna och påbörja förberedelserna för utvärderingen 2008-2009 eftersom budgeten för 2007 och förverkligandet av den kommer att göra det möjligt att bedöma hur effektiv den nya fleråriga budgetramen är. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet avser att göra bästa möjliga bruk av resurserna till en grundläggande fråga för budgeten 2007, med hänsyn till sambandet mellan olika aktioner, deras effektivitet och deras mervärde för medborgarna. Parlamentet anser att de tre viktigaste linjerna i budgeten för 2007 bör vara att slå fast politiska prioriteringar, garantera valuta för pengarna och påbörja förberedelserna för utvärderingen 2008-2009 eftersom budgeten för 2007 och förverkligandet av den kommer att göra det möjligt att bedöma hur effektiv den nya fleråriga budgetramen är.

| 6. | Europaparlamentet anse att när det gäller att slå fast de politiska prioriteringarna bör budgeten för 2007 under de reducerade taken, jämfört med de ursprungliga förväntningarna, koncentreras på ett begränsat antal prioriteringar, särskilt






  — | Yttre förbindelser – EU:s roll i en globaliserad värld






  — | Partnerskap/Samarbetsavtal |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Europaparlamentet anse att när det gäller att slå fast de politiska prioriteringarna bör budgeten för 2007 under de reducerade taken, jämfört med de ursprungliga förväntningarna, koncentreras på ett begränsat antal prioriteringar, särskilt

—

Yttre förbindelser – EU:s roll i en globaliserad värld

—

Partnerskap/Samarbetsavtal

| — | Gemenskapens grannskapspolitik och föranslutningsinstrumenten |
| --- | --- |

—

Gemenskapens grannskapspolitik och föranslutningsinstrumenten

| — | Utvecklingspolitik, demokratisering och mänskliga rättigheter, millennieutvecklingsmålen |
| --- | --- |

—

Utvecklingspolitik, demokratisering och mänskliga rättigheter, millennieutvecklingsmålen

| — | Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) |
| --- | --- |

—

Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP)

| — | Säkerhets-, frihets- och solidaritetsdimensionen (både extern och intern)






  — | Extern, t.ex. energisäkerhet, förebyggande av, förberedelser för och hantering av konsekvenserna av terroristhot |
| --- | --- | --- |

—

Säkerhets-, frihets- och solidaritetsdimensionen (både extern och intern)

—

Extern, t.ex. energisäkerhet, förebyggande av, förberedelser för och hantering av konsekvenserna av terroristhot

| — | Intern, t.ex. invandringspolitik för integration av medborgare i tredjeländer, solidarisk gränsbevakning, säkerhet och försvar för friheter |
| --- | --- |

—

Intern, t.ex. invandringspolitik för integration av medborgare i tredjeländer, solidarisk gränsbevakning, säkerhet och försvar för friheter

| — | Sammanhållning |
| --- | --- |

—

Sammanhållning

| — | EU-intern politik






  — | Lissabonmålen (tillväxt, sysselsättning, utbildning, transporter, forskning och innovationer) |
| --- | --- | --- |

—

EU-intern politik

—

Lissabonmålen (tillväxt, sysselsättning, utbildning, transporter, forskning och innovationer)

| — | Miljö och landsbygdens utveckling |
| --- | --- |

—

Miljö och landsbygdens utveckling

| — | Medborgare (bland annat kultur och ungdom) och kommunikation |
| --- | --- |

—

Medborgare (bland annat kultur och ungdom) och kommunikation

| — | Anpassning av mål och resurser för den europeiska offentliga förvaltningen inklusive Europeiska gemenskapens organ |
| --- | --- |

—

Anpassning av mål och resurser för den europeiska offentliga förvaltningen inklusive Europeiska gemenskapens organ

| 7. | Europaparlamentet anser att det ingår i dess ansvar som budgetmyndighet och myndighet för ansvarsfrihet att se till att de medel som anslås till EU:s budget spenderas på ett sätt som garanterar kvalitativ valuta för pengarna; särskilt att optimera de resurser som görs tillgängliga under de begränsande taken. Parlamentet avser därför att betrakta 2007 års budget ur ett kostnads-nyttoperspektiv genom att utveckla en kvalitativ översyn av budgeten genom en årlig utvärdering i nära samarbete med sektorskommittéerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att det ingår i dess ansvar som budgetmyndighet och myndighet för ansvarsfrihet att se till att de medel som anslås till EU:s budget spenderas på ett sätt som garanterar kvalitativ valuta för pengarna; särskilt att optimera de resurser som görs tillgängliga under de begränsande taken. Parlamentet avser därför att betrakta 2007 års budget ur ett kostnads-nyttoperspektiv genom att utveckla en kvalitativ översyn av budgeten genom en årlig utvärdering i nära samarbete med sektorskommittéerna.

| 8. | Europaparlamentet påminner om vikten av en översyn i halvtid av den kommande fleråriga budgetramen med syftet att justera den ekonomiska ramen så att EU effektivare kan möta utmaningarna i en snabbt föränderlig värld. Parlamentet anser att 2007 års budget, som den första i den fleråriga budgetramen 2007-2013, erbjuder ett viktigt tillfälle att fastställa inriktningen på genomförandet av de nya programmen, och därigenom lägga grunden för den totalöversyn av den fleråriga budgetramen som planeras till 2008. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner om vikten av en översyn i halvtid av den kommande fleråriga budgetramen med syftet att justera den ekonomiska ramen så att EU effektivare kan möta utmaningarna i en snabbt föränderlig värld. Parlamentet anser att 2007 års budget, som den första i den fleråriga budgetramen 2007-2013, erbjuder ett viktigt tillfälle att fastställa inriktningen på genomförandet av de nya programmen, och därigenom lägga grunden för den totalöversyn av den fleråriga budgetramen som planeras till 2008.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen inte bör betraktas som en flerårig budget. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett preliminärt budgetförslag som lämnar tillräckligt manöverutrymme för budgetförfarandet för 2007 när det gäller de program som faller under medbeslutandeförfarandet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att den fleråriga budgetramen inte bör betraktas som en flerårig budget. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram ett preliminärt budgetförslag som lämnar tillräckligt manöverutrymme för budgetförfarandet för 2007 när det gäller de program som faller under medbeslutandeförfarandet.

Beslut om politiska prioriteringar

A.   Yttre förbindelser – Europa som en global partner

| 10. | Europaparlamentet understryker att EU:s uppbyggnad baserar sig på en rad centrala värden, såsom fred, frihet, och demokrati samt behovet av att främja internationella relationer för att slå vakt om dessa mål. Parlamentet anser att det grundläggande i dessa mål ibland kommer i skymundan av de många och sinsemellan olika typerna av internationella överenskommelser och instrument och anser att EU nu bör utveckla en sammanhängande och övergripande strategi, i både politiska termer och i termer av vägledning för budgeten, för att bättre definiera sina strategiska prioriteringar. Denna bör innefatta särskild uppmärksamhet på hur nya program fungerar och deras relevans i förhållande till de strategiska målen. Parlamentet ser fram mot en rapport från kommissionen om effektiv extern verksamhet inom ramen för fördragets nuvarande bestämmelser. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att EU:s uppbyggnad baserar sig på en rad centrala värden, såsom fred, frihet, och demokrati samt behovet av att främja internationella relationer för att slå vakt om dessa mål. Parlamentet anser att det grundläggande i dessa mål ibland kommer i skymundan av de många och sinsemellan olika typerna av internationella överenskommelser och instrument och anser att EU nu bör utveckla en sammanhängande och övergripande strategi, i både politiska termer och i termer av vägledning för budgeten, för att bättre definiera sina strategiska prioriteringar. Denna bör innefatta särskild uppmärksamhet på hur nya program fungerar och deras relevans i förhållande till de strategiska målen. Parlamentet ser fram mot en rapport från kommissionen om effektiv extern verksamhet inom ramen för fördragets nuvarande bestämmelser.

| 11. | Europaparlamentet anser fullt och fast att partnerskap som bygger på gemensamma grundläggande centrala värderingar måste uppmärksammas och främjas just för dessa aspekter. Parlamentet betonar vilken avgörande vikt man fäster vid en nystart för ett djupare och mer strategiskt partnerskap med Förenta staterna avseende många globala frågor, grundat på gemensamma mål för de två kontinenterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser fullt och fast att partnerskap som bygger på gemensamma grundläggande centrala värderingar måste uppmärksammas och främjas just för dessa aspekter. Parlamentet betonar vilken avgörande vikt man fäster vid en nystart för ett djupare och mer strategiskt partnerskap med Förenta staterna avseende många globala frågor, grundat på gemensamma mål för de två kontinenterna.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen prioriterar större politisk sammanhållning och effektivare bistånd när det gäller de externa åtgärderna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen prioriterar större politisk sammanhållning och effektivare bistånd när det gäller de externa åtgärderna.

| 13. | Europaparlamentet framhåller sin oro för fågelinfluensans fortsatta utveckling i och utanför Europeiska unionen och understryker att det krävs ett nära samarbete med FAO, WHO, Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE) och länderna i de drabbade regionerna. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet framhåller sin oro för fågelinfluensans fortsatta utveckling i och utanför Europeiska unionen och understryker att det krävs ett nära samarbete med FAO, WHO, Världsorganisationen för djurens hälsa (OIE) och länderna i de drabbade regionerna.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för den europeiska grannskapspolitiken som parlamentet anser vara avgörande, särskilt när det gäller att främja demokrati och positiva förändringar genom en politik som ger klara vinster, även i ekonomiska termer och handelstermer, för genomförda reformer och uppnådda förbättringar. Parlamentet är övertygat om att åtgärder inom detta område, som på längre sikt även leder till ekonomisk utveckling, kommer att medföra viktiga fördelar för både partnerländerna och EU. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för den europeiska grannskapspolitiken som parlamentet anser vara avgörande, särskilt när det gäller att främja demokrati och positiva förändringar genom en politik som ger klara vinster, även i ekonomiska termer och handelstermer, för genomförda reformer och uppnådda förbättringar. Parlamentet är övertygat om att åtgärder inom detta område, som på längre sikt även leder till ekonomisk utveckling, kommer att medföra viktiga fördelar för både partnerländerna och EU.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att se till att det finns tillräcklig finansiering för utvecklingspolitiken och åtgärder för fattigdomslindring, inklusive millenniemålen. Parlamentet betonar med eftertryck att hållbara lösningar också är beroende av tillräckliga interna framsteg i de berörda länderna, inklusive respekt för rättssystemet, demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker hur viktigt det är att vara särskilt uppmärksam på hur nationella program och EU-program hänger samman och kompletterar varandra för att uppnå maximal effekt och effektivitet. Parlamentet efterlyser en detaljerad genomgång av programmen för demokratisering och mänskliga rättigheter samt av hur vissa icke-statliga organisationer fungerar. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att se till att det finns tillräcklig finansiering för utvecklingspolitiken och åtgärder för fattigdomslindring, inklusive millenniemålen. Parlamentet betonar med eftertryck att hållbara lösningar också är beroende av tillräckliga interna framsteg i de berörda länderna, inklusive respekt för rättssystemet, demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet understryker hur viktigt det är att vara särskilt uppmärksam på hur nationella program och EU-program hänger samman och kompletterar varandra för att uppnå maximal effekt och effektivitet. Parlamentet efterlyser en detaljerad genomgång av programmen för demokratisering och mänskliga rättigheter samt av hur vissa icke-statliga organisationer fungerar.

| 16. | Europaparlamentet påminner kommissionen och rådet om deras åtaganden att förse de länder som omfattas av sockerprotokollet med adekvat och lämplig finansiering för kompletterande åtgärder som skall hjälpa dem att möta de utmaningar som uppstår under en övergångsperiod till följd av EU:s interna reformering av sockerordningen och de tillämpliga WTO-bestämmelserna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner kommissionen och rådet om deras åtaganden att förse de länder som omfattas av sockerprotokollet med adekvat och lämplig finansiering för kompletterande åtgärder som skall hjälpa dem att möta de utmaningar som uppstår under en övergångsperiod till följd av EU:s interna reformering av sockerordningen och de tillämpliga WTO-bestämmelserna.

| 17. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen i mellanöstern, särskilt i Palestina, noggrant bör utvärderas inom ramen för budgetförfarandet och fäster särskild uppmärksamhet vid sannolikheten för kaos om den palestinska myndigheten kollapsar samt kravet på sund ekonomisk förvaltning av EU-stöd, antingen det betalas ut direkt eller via de fonder som har inrättats. Parlamentet vill göra det helt klart att budgetmyndigheten måste höras i förväg innan några viktigare ekonomiska åtaganden kan göras. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att utvecklingen i mellanöstern, särskilt i Palestina, noggrant bör utvärderas inom ramen för budgetförfarandet och fäster särskild uppmärksamhet vid sannolikheten för kaos om den palestinska myndigheten kollapsar samt kravet på sund ekonomisk förvaltning av EU-stöd, antingen det betalas ut direkt eller via de fonder som har inrättats. Parlamentet vill göra det helt klart att budgetmyndigheten måste höras i förväg innan några viktigare ekonomiska åtaganden kan göras.

| 18. | Europaparlamentet är fast beslutet att utveckla den etablerade politiska dialogen om GUSP på ett konstruktivt sätt och uppmanar rådet att utnyttja detta tillfälle till att föra en mer öppen, transparent och ansvarstagande GUSP. Parlamentet insisterar särskilt på att årligen i förväg bli involverat och rådfrågat om planerade aktioner och val. Parlamentet upprepar att man är berett att se över kontoplanen för GUSP för att anpassa den till de politiska behoven och unionens roll. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att utarbeta en särskild rapport om kostnadseffektiviteten i samband med gemensamma GUSP-aktioner. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet är fast beslutet att utveckla den etablerade politiska dialogen om GUSP på ett konstruktivt sätt och uppmanar rådet att utnyttja detta tillfälle till att föra en mer öppen, transparent och ansvarstagande GUSP. Parlamentet insisterar särskilt på att årligen i förväg bli involverat och rådfrågat om planerade aktioner och val. Parlamentet upprepar att man är berett att se över kontoplanen för GUSP för att anpassa den till de politiska behoven och unionens roll. Parlamentet uppmanar revisionsrätten att utarbeta en särskild rapport om kostnadseffektiviteten i samband med gemensamma GUSP-aktioner.

B.   Säkerhetsdimensionen – Säkerhet, frihet och medborgarskap

| 19. | Europaparlamentet understryker att Europas medborgare behöver frihet, rättvisa och trygghet i sina dagliga liv. Parlamentet betonar att EU:s budget för 2007 bör bidra till att garantera dessa privilegier i Europeiska unionen, både externt och internt, också ekonomiskt och socialt sett. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att Europas medborgare behöver frihet, rättvisa och trygghet i sina dagliga liv. Parlamentet betonar att EU:s budget för 2007 bör bidra till att garantera dessa privilegier i Europeiska unionen, både externt och internt, också ekonomiskt och socialt sett.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen inom ramen för den externa säkerheten har inkluderat energipolitiken som en av de viktigaste prioriteringarna för 2007. Parlamentet betonar den viktiga roll som hållbarhet, konkurrenskraft, tryggad energitillgång och energieffektivitet spelar för Europas ekonomi och betonar vikten av att diversifiera gas- och oljeutbudet och undersöka alla möjligheter att göra Europeiska unionen mer självförsörjande i fråga om energi. Parlamentet betonar det stora importberoendet på energiområdet i EU. Parlamentet efterlyser en konsekvent energistrategi som inbegriper dialog med de viktiga leverantörsländerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin helhet genomföra den gällande gemenskapslagstiftningen om liberalisering av energimarknaderna, förbättring av energieffektiviteten, främjandet av förnybara energikällor och forskning om framställning och utnyttjande av biobränslen och alternativa energikällor. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen inom ramen för den externa säkerheten har inkluderat energipolitiken som en av de viktigaste prioriteringarna för 2007. Parlamentet betonar den viktiga roll som hållbarhet, konkurrenskraft, tryggad energitillgång och energieffektivitet spelar för Europas ekonomi och betonar vikten av att diversifiera gas- och oljeutbudet och undersöka alla möjligheter att göra Europeiska unionen mer självförsörjande i fråga om energi. Parlamentet betonar det stora importberoendet på energiområdet i EU. Parlamentet efterlyser en konsekvent energistrategi som inbegriper dialog med de viktiga leverantörsländerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sin helhet genomföra den gällande gemenskapslagstiftningen om liberalisering av energimarknaderna, förbättring av energieffektiviteten, främjandet av förnybara energikällor och forskning om framställning och utnyttjande av biobränslen och alternativa energikällor.

| 21. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är med miljöfrågorna i samband med energi. Parlamentet betonar hur viktigt det i detta sammanhang är att uppnå Kyotomålet på 8 procents minskning av växthusgaser fram till 2008-2012. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är med miljöfrågorna i samband med energi. Parlamentet betonar hur viktigt det i detta sammanhang är att uppnå Kyotomålet på 8 procents minskning av växthusgaser fram till 2008-2012.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar starten på nya program för frihet, säkerhet och rättvisa under 2007-2013 inom ramen för rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att bemöta den moderna, globaliserade brottsligheten med samordnade EU-aktioner inom olika politikområden för att garantera ett tryggt samhälle med rättsstatsprincipen som grund. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet välkomnar starten på nya program för frihet, säkerhet och rättvisa under 2007-2013 inom ramen för rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att bemöta den moderna, globaliserade brottsligheten med samordnade EU-aktioner inom olika politikområden för att garantera ett tryggt samhälle med rättsstatsprincipen som grund.

| 23. | Europaparlamentet betonar att målet att integrera invandrarna samt hanteringen av gränserna är viktigt under de kommande åren. Parlamentet avser att anslå tillräckliga resurser under 2007 för att garantera att utvidgningen av Schengenområdet åtföljs av principen om gemenskapssolidaritet i hanteringen av unionens yttre gränser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att målet att integrera invandrarna samt hanteringen av gränserna är viktigt under de kommande åren. Parlamentet avser att anslå tillräckliga resurser under 2007 för att garantera att utvidgningen av Schengenområdet åtföljs av principen om gemenskapssolidaritet i hanteringen av unionens yttre gränser.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att kommunikationspolitikens huvudsyfte är att föra EU närmare medborgarna. Parlamentet anser att man bör införa informations- och dialogformer för dem som för närvarande känner sig utestängda från den europeiska debatten och att dialog och förståelse mellan Europas medborgare bör främjas genom framgångsrika EU-program som Erasmus och Leonardo (livslångt lärande) och genom språkutbildning. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att kommunikationspolitikens huvudsyfte är att föra EU närmare medborgarna. Parlamentet anser att man bör införa informations- och dialogformer för dem som för närvarande känner sig utestängda från den europeiska debatten och att dialog och förståelse mellan Europas medborgare bör främjas genom framgångsrika EU-program som Erasmus och Leonardo (livslångt lärande) och genom språkutbildning.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att stärkandet av ekonomisk och social sammanhållning är ett av EU:s grundläggande mål enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Europaparlamentet påpekar att 2007 kommer att bli det första år då medlemsstaterna får fullt stöd från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Därför anser parlamentet att ökad sammanhållning bör förbli en prioritet för 2007 och tillräckliga ekonomiska resurser anslås till sammanhållningspolitiken i budgetförfarandet för 2007. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet påminner om att stärkandet av ekonomisk och social sammanhållning är ett av EU:s grundläggande mål enligt fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Europaparlamentet påpekar att 2007 kommer att bli det första år då medlemsstaterna får fullt stöd från strukturfonderna och Sammanhållningsfonden. Därför anser parlamentet att ökad sammanhållning bör förbli en prioritet för 2007 och tillräckliga ekonomiska resurser anslås till sammanhållningspolitiken i budgetförfarandet för 2007.

C.   Intern politik – välstånd och solidaritet

| 26. | Europaparlamentet anser att målen i Lissabonagendan kommer att bidra till att gynna hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen inom EU. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att verkligen genomföra den nuvarande och den föreslagna lagstiftning som syftar till att fullborda den inre marknaden och fullfölja gemenskapens Lissabonprogram. Europaparlamentet framhåller att det behövs tillräcklig offentlig finansiering för att skapa den hävstångseffekt som förväntas av åtgärder som samfinansieras av Europeiska investeringsbanken och ser fram emot kommissionens och rådets förslag i ärendet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att målen i Lissabonagendan kommer att bidra till att gynna hållbar tillväxt och skapandet av arbetstillfällen inom EU. Därför uppmanar parlamentet medlemsstaterna att verkligen genomföra den nuvarande och den föreslagna lagstiftning som syftar till att fullborda den inre marknaden och fullfölja gemenskapens Lissabonprogram. Europaparlamentet framhåller att det behövs tillräcklig offentlig finansiering för att skapa den hävstångseffekt som förväntas av åtgärder som samfinansieras av Europeiska investeringsbanken och ser fram emot kommissionens och rådets förslag i ärendet.

| 27. | Europaparlamentet understryker hur viktiga de små och medelstora företagen är, vilka i hög grad bidrar till nyskapande, tillväxt och välstånd i EU. Parlamentet understryker vikten av att fortsätta att förenkla regelverken för framför allt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet understryker hur viktiga de små och medelstora företagen är, vilka i hög grad bidrar till nyskapande, tillväxt och välstånd i EU. Parlamentet understryker vikten av att fortsätta att förenkla regelverken för framför allt små och medelstora företag.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna och kommissionen att särskilt uppmärksamma de områden som utgör basen i en livskraftig, modern ekonomi, t.ex. kunskap, skicklighet, forskning och utveckling, innovationer, informationsteknik, transporter och energi. Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att öka kapaciteten i kunskapstriangeln (utbildning, forskning och innovationer) och stärka banden mellan dessa faktorer. Parlamentet begär att alla politiska åtgärder i medlemsstaterna och på EU-nivå inriktas på stöd till forskning och nyskapande närhelst det är möjligt. Europaparlamentet stöder med kraft åtgärderna för utveckling och fullbordande av det europeiska informationssamhället, eftersom det främjar integration, bättre offentliga tjänster och ökad livskvalitet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna och kommissionen att särskilt uppmärksamma de områden som utgör basen i en livskraftig, modern ekonomi, t.ex. kunskap, skicklighet, forskning och utveckling, innovationer, informationsteknik, transporter och energi. Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att öka kapaciteten i kunskapstriangeln (utbildning, forskning och innovationer) och stärka banden mellan dessa faktorer. Parlamentet begär att alla politiska åtgärder i medlemsstaterna och på EU-nivå inriktas på stöd till forskning och nyskapande närhelst det är möjligt. Europaparlamentet stöder med kraft åtgärderna för utveckling och fullbordande av det europeiska informationssamhället, eftersom det främjar integration, bättre offentliga tjänster och ökad livskvalitet.

| 29. | Europaparlamentet anser att finansiella instrument i samband med den nya generationen program behöver finjusteras och åtföljas av tillräckliga ekonomiska resurser. Detta är viktigt för att stödja en industripolitik som syftar till välstånd och konkurrenskraft i hela EU, inklusive små och medelstora företag, som skulle dra stor nytta av forskningsresultat genom industriella tillämpningar (dvs. tekniköverföring från universitet och forskningscentrum till industriella användningsområden). |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att finansiella instrument i samband med den nya generationen program behöver finjusteras och åtföljas av tillräckliga ekonomiska resurser. Detta är viktigt för att stödja en industripolitik som syftar till välstånd och konkurrenskraft i hela EU, inklusive små och medelstora företag, som skulle dra stor nytta av forskningsresultat genom industriella tillämpningar (dvs. tekniköverföring från universitet och forskningscentrum till industriella användningsområden).

| 30. | Europaparlamentet betonar att inför den globala konkurrensen är det förmågan hos både arbetsgivare, arbetstagare och företagen som helhet att i tillräcklig grad anpassa sig till den pågående förändringen som kommer att vara avgörande. Parlamentet anser att det i detta sammanhang är mycket viktigt att utveckla en framtidspolitik och en politik för framtiden och att den europeiska globaliseringsfond för anpassning som för närvarande diskuteras kan vara ett första steg i rätt riktning. Parlamentet anser att inrättandet av ett europeiskt tekniskt institut kan underminera eller överlappa existerande strukturer och är därför kanske inte det mest effektiva sättet att använda medel i detta sammanhang. Europaparlamentet anser att den sysselsättningspotential som nyskapande företag har kan hjälpa EU att komma över vissa svårigheter som hänger samman med den globala konkurrensen. Parlamentet kräver att hindren för forskarnas rörlighet och för att skapa en öppen och konkurrenskraftig arbetsmarknad för forskarna elimineras. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet betonar att inför den globala konkurrensen är det förmågan hos både arbetsgivare, arbetstagare och företagen som helhet att i tillräcklig grad anpassa sig till den pågående förändringen som kommer att vara avgörande. Parlamentet anser att det i detta sammanhang är mycket viktigt att utveckla en framtidspolitik och en politik för framtiden och att den europeiska globaliseringsfond för anpassning som för närvarande diskuteras kan vara ett första steg i rätt riktning. Parlamentet anser att inrättandet av ett europeiskt tekniskt institut kan underminera eller överlappa existerande strukturer och är därför kanske inte det mest effektiva sättet att använda medel i detta sammanhang. Europaparlamentet anser att den sysselsättningspotential som nyskapande företag har kan hjälpa EU att komma över vissa svårigheter som hänger samman med den globala konkurrensen. Parlamentet kräver att hindren för forskarnas rörlighet och för att skapa en öppen och konkurrenskraftig arbetsmarknad för forskarna elimineras.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att kommunikation är en nyckelfaktor för att hjälpa EU-medborgarna att förstå EU bättre. Parlamentet pekar på att de knappa resurserna bör användas till att utveckla en effektiv och sammanhållen kommunikationspolicy för samtliga EU-institutioner. Parlamentet är övertygat om att potentialen för synergier mellan kommissionens och parlamentets informationsverksamhet ännu inte är fullt utvecklad. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att kommunikation är en nyckelfaktor för att hjälpa EU-medborgarna att förstå EU bättre. Parlamentet pekar på att de knappa resurserna bör användas till att utveckla en effektiv och sammanhållen kommunikationspolicy för samtliga EU-institutioner. Parlamentet är övertygat om att potentialen för synergier mellan kommissionens och parlamentets informationsverksamhet ännu inte är fullt utvecklad.

D.   Sammanhållning

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att budgetera för de verkliga behoven av stöd ur strukturfonderna och att det är viktigt att se till att betalningarna är tillräckliga för att genomförandet av program inte skall äventyras. Europaparlamentet anser att betalningarna bör motsvara de mest tillförlitliga uppskattningarna, i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning och god budgeteringssed. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar vikten av att budgetera för de verkliga behoven av stöd ur strukturfonderna och att det är viktigt att se till att betalningarna är tillräckliga för att genomförandet av program inte skall äventyras. Europaparlamentet anser att betalningarna bör motsvara de mest tillförlitliga uppskattningarna, i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning och god budgeteringssed.

Kvalitativ valuta för pengarna

| 33. | Europaparlamentet understryker att överenskommelsen från Europeiska rådets möte i december 2005 tydligt visar att kampen om resurserna har börjat. Parlamentet påpekar att rådets siffror skulle innebära en minskning av tillgängliga resurser mellan 2007 och 2013 med mer än 15 procent jämfört med vad kommissionen ansåg var nödvändigt i sitt ursprungliga förslag. Parlamentet anser därför att det i detta läge är absolut nödvändigt att börja titta på de kvalitativa aspekterna av Europeiska unionens utgifter. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att överenskommelsen från Europeiska rådets möte i december 2005 tydligt visar att kampen om resurserna har börjat. Parlamentet påpekar att rådets siffror skulle innebära en minskning av tillgängliga resurser mellan 2007 och 2013 med mer än 15 procent jämfört med vad kommissionen ansåg var nödvändigt i sitt ursprungliga förslag. Parlamentet anser därför att det i detta läge är absolut nödvändigt att börja titta på de kvalitativa aspekterna av Europeiska unionens utgifter.

| 34. | Europaparlamentet delar rådets bedömning att det är viktigt med ett gott samarbete mellan budgetmyndighetens två grenar och kommissionen. Parlamentet instämmer särskilt med rådet i att alla anslag måste ses över i detalj för varje politikområde och bekräftar i detta sammanhang att det är viktigt med omfördelningar för att låta budgetmyndigheten göra de ekonomiska justeringar som behövs för att möta nuvarande och kommande behov. Parlamentet anser att det är nödvändigt att i god tid få in verksamhetsförklaringar av hög kvalitet och ekonomisk information till utgiftsförslagen. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet delar rådets bedömning att det är viktigt med ett gott samarbete mellan budgetmyndighetens två grenar och kommissionen. Parlamentet instämmer särskilt med rådet i att alla anslag måste ses över i detalj för varje politikområde och bekräftar i detta sammanhang att det är viktigt med omfördelningar för att låta budgetmyndigheten göra de ekonomiska justeringar som behövs för att möta nuvarande och kommande behov. Parlamentet anser att det är nödvändigt att i god tid få in verksamhetsförklaringar av hög kvalitet och ekonomisk information till utgiftsförslagen.

| 35. | Europaparlamentet anser att starten på den nya fleråriga budgetramen erbjuder ett viktigt tillfälle för förnyad utvärdering. Parlamentet anser att program som man vet inte är framgångsrika eller inte längre är prioriterade bör avvecklas. Parlamentet anser att det är viktigt att vara öppen för att introducera nya program om det behövs för att EU skall hålla jämna steg med globaliseringen. Parlamentet understryker att EU-institutionerna måste utrota bedrägeri och onödig byråkrati varhelst de förekommer. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att starten på den nya fleråriga budgetramen erbjuder ett viktigt tillfälle för förnyad utvärdering. Parlamentet anser att program som man vet inte är framgångsrika eller inte längre är prioriterade bör avvecklas. Parlamentet anser att det är viktigt att vara öppen för att introducera nya program om det behövs för att EU skall hålla jämna steg med globaliseringen. Parlamentet understryker att EU-institutionerna måste utrota bedrägeri och onödig byråkrati varhelst de förekommer.

| 36. | Europaparlamentet avser att begära kostnads-nyttoanalyser inom specifika budgetområden genom att använda delar av de resurser som anslagits till parlamentets utskott, för att utvärdera den genomförda politikens efterlevnad (efterlevnad av budgetförordningen, ekonomiska rapportsystem) och resultat (effektivitet i samband med resursanvändning och projekt, administrationskostnader) och att dra de politiska slutsatserna av en sådan utvärdering. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet avser att begära kostnads-nyttoanalyser inom specifika budgetområden genom att använda delar av de resurser som anslagits till parlamentets utskott, för att utvärdera den genomförda politikens efterlevnad (efterlevnad av budgetförordningen, ekonomiska rapportsystem) och resultat (effektivitet i samband med resursanvändning och projekt, administrationskostnader) och att dra de politiska slutsatserna av en sådan utvärdering.

| 37. | Europaparlamentet betonar att kommissionen omedelbart bör vidta åtgärder för att förenkla och förbättra administrationen, särskilt det reviderade förslaget till budgetförordning, när gemenskapsprogram genomförs för dess egna enheter, medlemsstaterna och de slutliga mottagarna och göra den effektivare, särskilt när det gäller småskaliga projekt. Parlamentet anser att en grundlig analys av hur effektiv administrationen av gemenskapslagstiftningen är bör göras för var och en av dessa fyra nivåer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar att kommissionen omedelbart bör vidta åtgärder för att förenkla och förbättra administrationen, särskilt det reviderade förslaget till budgetförordning, när gemenskapsprogram genomförs för dess egna enheter, medlemsstaterna och de slutliga mottagarna och göra den effektivare, särskilt när det gäller småskaliga projekt. Parlamentet anser att en grundlig analys av hur effektiv administrationen av gemenskapslagstiftningen är bör göras för var och en av dessa fyra nivåer.

Förberedelse för översynen 2008/2009

| 38. | Europaparlamentet delar rådets uppfattning att de ekonomiska ramarna som bestämmer de medelfristiga politiska prioriteringarna behöver justeras till en värld i snabb utveckling, vilket gör det möjligt för EU att behålla sin politiska och ekonomiska position både på intern nivå så att man kan nå Lissabonmålen och på extern nivå så att man kan uppfylla millennieutvecklingsmålen, främja demokrati och mänskliga rättigheter, föra en framgångsrik grannskapspolitik och ta ledningen i globaliseringsprocessen. Europaparlamentet understryker också att den gemensamma jordbrukspolitiken bör anpassas till de framtida behoven internt och externt och framhåller i detta sammanhang obligatorisk medfinansiering, större marknadsorientering, lika villkor och avskaffande av exportsubventioner som positiva faktorer. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet delar rådets uppfattning att de ekonomiska ramarna som bestämmer de medelfristiga politiska prioriteringarna behöver justeras till en värld i snabb utveckling, vilket gör det möjligt för EU att behålla sin politiska och ekonomiska position både på intern nivå så att man kan nå Lissabonmålen och på extern nivå så att man kan uppfylla millennieutvecklingsmålen, främja demokrati och mänskliga rättigheter, föra en framgångsrik grannskapspolitik och ta ledningen i globaliseringsprocessen. Europaparlamentet understryker också att den gemensamma jordbrukspolitiken bör anpassas till de framtida behoven internt och externt och framhåller i detta sammanhang obligatorisk medfinansiering, större marknadsorientering, lika villkor och avskaffande av exportsubventioner som positiva faktorer.

| 39. | Europaparlamentet anser att budgeten för 2007, som den första budgeten under kommande period, innebär ett tillfälle att starta de nya programmen inom ramen för justeringarna till de behov som kan tänkas uppkomma under periodens första del. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att budgeten för 2007, som den första budgeten under kommande period, innebär ett tillfälle att starta de nya programmen inom ramen för justeringarna till de behov som kan tänkas uppkomma under periodens första del.

| 40. | Europaparlamentet anser att den översyn av samtliga aspekter av EU:s utgifter och tillgångar som planeras för 2008 kommer att erbjuda ett verkligt tillfälle att närmare granska hur de offentliga medlen spenderas. Europaparlamentet påminner om att parlamentet bör vara delaktigt i alla potentiella förändringar på det här området, i kraft av sina rättigheter och sin institutionella behörighet. Parlamentet understryker att en fullständig omprövning av inkomsterna, genom införande av ett system med riktiga egna medel, och utgifterna, genom införande av medfinansiering av direkta betalningar i jordbruket och ett politikskifte mot utveckling av landsbygden, är det enda som gör det möjligt för Europeiska unionen att ”skaka om systemet ”för att möta utmaningarna i vår föränderliga värld. Parlamentet ser fram emot rapporten om reformeringen av systemet med egna medel för att göra det mer öppet, progressivt och rättvist. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att den översyn av samtliga aspekter av EU:s utgifter och tillgångar som planeras för 2008 kommer att erbjuda ett verkligt tillfälle att närmare granska hur de offentliga medlen spenderas. Europaparlamentet påminner om att parlamentet bör vara delaktigt i alla potentiella förändringar på det här området, i kraft av sina rättigheter och sin institutionella behörighet. Parlamentet understryker att en fullständig omprövning av inkomsterna, genom införande av ett system med riktiga egna medel, och utgifterna, genom införande av medfinansiering av direkta betalningar i jordbruket och ett politikskifte mot utveckling av landsbygden, är det enda som gör det möjligt för Europeiska unionen att ”skaka om systemet ”för att möta utmaningarna i vår föränderliga värld. Parlamentet ser fram emot rapporten om reformeringen av systemet med egna medel för att göra det mer öppet, progressivt och rättvist.

EU:s styrning: personella och finansiella resurser för 2007

| 41. | Europaparlamentet understryker att budgetförfarandet för 2007 kan innebära ett verkligt tillfälle för finjustering och för att skapa en hävstång för beslut om prioriteringarna. Parlamentet anser att parlamentet kan utnyttja det årliga budgetförfarandet för att säkra sina prioriteringar avseende pågående lagstiftning, särskilt i samband med fullföljande av de fleråriga programmen inom ramen för den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att budgetförfarandet för 2007 kan innebära ett verkligt tillfälle för finjustering och för att skapa en hävstång för beslut om prioriteringarna. Parlamentet anser att parlamentet kan utnyttja det årliga budgetförfarandet för att säkra sina prioriteringar avseende pågående lagstiftning, särskilt i samband med fullföljande av de fleråriga programmen inom ramen för den fleråriga budgetramen.

| 42. | Europaparlamentet betonar att efter resultaten av förhandlingarna om den nya fleråriga budgetramen bör budgetutskottet se till att de nya bestämmelserna och de kvalitativa reformerna i det nya interinstitutionella avtalet tillämpas i budgeten för 2007. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att efter resultaten av förhandlingarna om den nya fleråriga budgetramen bör budgetutskottet se till att de nya bestämmelserna och de kvalitativa reformerna i det nya interinstitutionella avtalet tillämpas i budgeten för 2007.

| 43. | Europaparlamentet upprepar att mångdubblingen av externa organ under de senaste tio åren utan tvekan kommer att få negativa konsekvenser för finansieringen av verksamhetsprogrammen. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att inställningen till organen präglas av att de ger valuta för pengarna, i motsats till centraliserad verksamhet. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet upprepar att mångdubblingen av externa organ under de senaste tio åren utan tvekan kommer att få negativa konsekvenser för finansieringen av verksamhetsprogrammen. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att inställningen till organen präglas av att de ger valuta för pengarna, i motsats till centraliserad verksamhet.

| 44. | Europaparlamentet noterar att kommissionen planerar att begära 890 ytterligare tjänster, av vilka 250 nya tjänster har samband med den kommande utvidgningen med Bulgarien och Rumänien, för att klara av den ökning av arbetsuppgifterna som följer av utvidgningen. Parlamentet insisterar på att detta måste motiveras noggrant i det preliminära budgetförslaget, särskilt när det gäller de tjänster som hänför sig till de nya programmen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet noterar att kommissionen planerar att begära 890 ytterligare tjänster, av vilka 250 nya tjänster har samband med den kommande utvidgningen med Bulgarien och Rumänien, för att klara av den ökning av arbetsuppgifterna som följer av utvidgningen. Parlamentet insisterar på att detta måste motiveras noggrant i det preliminära budgetförslaget, särskilt när det gäller de tjänster som hänför sig till de nya programmen.

| 45. | Europaparlamentet noterar rådets begäran om administrativa besparingar. Parlamentet är berett att samarbeta med rådet om metoder för att garantera att gemenskapens program ger valuta för pengarna, vilket understryks i riktlinjerna för 2007 års budget. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar rådets begäran om administrativa besparingar. Parlamentet är berett att samarbeta med rådet om metoder för att garantera att gemenskapens program ger valuta för pengarna, vilket understryks i riktlinjerna för 2007 års budget.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som kommissionen har gjort för att omplacera personal både inom och mellan avdelningar för att optimera resurserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant se över om det är möjligt att göra ytterligare omplaceringar för att minska antalet nyrekryteringar innan man presenterar det preliminära budgetförslaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EPSO har resurser för att rekrytera den personal som planerats för utvidgningen 2007. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar de ansträngningar som kommissionen har gjort för att omplacera personal både inom och mellan avdelningar för att optimera resurserna. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant se över om det är möjligt att göra ytterligare omplaceringar för att minska antalet nyrekryteringar innan man presenterar det preliminära budgetförslaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EPSO har resurser för att rekrytera den personal som planerats för utvidgningen 2007.

| 47. | Europaparlamentet noterar att ett heltäckande samråd kommer att äga rum mellan institutionerna för att utarbeta lagstiftningsprogrammet för 2007. Parlamentet insisterar på att EU-institutionerna bör nå en överenskommelse om detta program i december 2006, för att det skall sammanfalla med avslutningen av budgetförfarandet för 2007. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar att ett heltäckande samråd kommer att äga rum mellan institutionerna för att utarbeta lagstiftningsprogrammet för 2007. Parlamentet insisterar på att EU-institutionerna bör nå en överenskommelse om detta program i december 2006, för att det skall sammanfalla med avslutningen av budgetförfarandet för 2007.

| 48. | Europaparlamentet noterar yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel. Parlamentet välkomnar det bidrag som dessa yttranden utgör i samband med de externa aspekterna av budgetförfarandet för 2007. Parlamentet konstaterar att de huvudsakliga dragen i dessa yttranden kommer att tas med under loppet av budgetförfarandet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar yttrandena från utskottet för utrikesfrågor, utskottet för utveckling och utskottet för internationell handel. Parlamentet välkomnar det bidrag som dessa yttranden utgör i samband med de externa aspekterna av budgetförfarandet för 2007. Parlamentet konstaterar att de huvudsakliga dragen i dessa yttranden kommer att tas med under loppet av budgetförfarandet.

*

- *

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och revisionsrätten.

---

(1)  EGT C 172, 18.6.1999, s. 1. Avtalet senast ändrat genom Europaparlamentets och Rådets beslut 2005/708/EG (EUT L 269, 14.10.2005, s. 24).

(2)  Antagna texter, P6_TA(2005)0224.

P6_TA(2006)0222

Naturkatastrofer – jordbruksaspekter

Europaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – jordbruksaspekter (2005/2195(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 september 2002 om översvämningskatastrofen i Centraleuropa (1), av den 13 januari 2005 om resultatet av Buenos Aires-konferensen om klimatförändringar (2), av den 14 april 2005 om torkan i Portugal (3), av den 12 maj 2005 om torkan i Spanien (4) och av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa den sommaren (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 september 2002 om översvämningskatastrofen i Centraleuropa (1), av den 13 januari 2005 om resultatet av Buenos Aires-konferensen om klimatförändringar (2), av den 14 april 2005 om torkan i Portugal (3), av den 12 maj 2005 om torkan i Spanien (4) och av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa den sommaren (5),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2006 om genomförandet av en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (6) och om risk- och krishantering inom jordbruket (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2006 om genomförandet av en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (6) och om risk- och krishantering inom jordbruket (7),

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet och FN:s ramkonvention om klimatförändringar av den 11 december 1997 samt Europeiska gemenskapens ratificering av denna konvention den 25 april 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet och FN:s ramkonvention om klimatförändringar av den 11 december 1997 samt Europeiska gemenskapens ratificering av denna konvention den 25 april 2002,

| — | med beaktande av den vetenskapliga rapporten från det internationella institutet för hållbar utveckling och forskning vid kommissionens gemensamma forskningscenter om klimatförändring och vattenfrågan i Europa (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vetenskapliga rapporten från det internationella institutet för hållbar utveckling och forskning vid kommissionens gemensamma forskningscenter om klimatförändring och vattenfrågan i Europa (8),

| — | med beaktande av forskningsprojektet rörande hanteringen av översvämningsrisker inom ramen för Europeiska unionens sjätte ramprogram för verksamhet inom ramen för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002-2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av forskningsprojektet rörande hanteringen av översvämningsrisker inom ramen för Europeiska unionens sjätte ramprogram för verksamhet inom ramen för forskning, teknisk utveckling och demonstration (2002-2006),

| — | med beaktande av rapporten om klimatförändringar och naturkatastrofer från Institute for European Environmental Policy (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om klimatförändringar och naturkatastrofer från Institute for European Environmental Policy (9),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (10), kompletterad genom kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (11) samt gemenskapens riktlinjer för stöd till jordbrukssektorn (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 994/98 av den 7 maj 1998 om tillämpningen av artiklarna 92 och 93 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen på vissa slag av övergripande statligt stöd (10), kompletterad genom kommissionens förordning (EG) nr 1/2004 av den 23 december 2003 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom produktion, bearbetning och saluföring av jordbruksprodukter (11) samt gemenskapens riktlinjer för stöd till jordbrukssektorn (12),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (13),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (14),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (15),

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om gemenskapens räddningstjänstmekanism (KOM(2006)0029), en omarbetning av rådets beslut 2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om gemenskapens räddningstjänstmekanism (KOM(2006)0029), en omarbetning av rådets beslut 2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001 om inrättande av en gemenskapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (16),

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (KOM(1998)0649), om GMES (Global övervakning för miljö och säkerhet) (KOM(2004)0065), om risk- och krishantering inom jordbruket (KOM(2005)0074), förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108), förslaget till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (KOM(2005)0113), förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (KOM(2005)0304), förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015), kommissionens förslag till förordning om undantag avseende statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom jordbrukssektorn av den 8 februari 2006, kommissionens meddelande om handlingsplanen om biomassa (KOM(2005)0628) samt EU:s handlingsplan för ett hållbart skogsbruk som kommissionen skall lägga fram i juni 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (KOM(1998)0649), om GMES (Global övervakning för miljö och säkerhet) (KOM(2004)0065), om risk- och krishantering inom jordbruket (KOM(2005)0074), förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (KOM(2005)0108), förslaget till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (KOM(2005)0113), förslaget till rådets beslut om gemenskapens strategiska riktlinjer för landsbygdsutvecklingen (KOM(2005)0304), förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015), kommissionens förslag till förordning om undantag avseende statligt stöd till små och medelstora företag som är verksamma inom jordbrukssektorn av den 8 februari 2006, kommissionens meddelande om handlingsplanen om biomassa (KOM(2005)0628) samt EU:s handlingsplan för ett hållbart skogsbruk som kommissionen skall lägga fram i juni 2006,

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0152/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A6-0152/2006), och av följande skäl:

| A. | Jord- och skogsbruk är en ekonomisk verksamhet som är nära kopplad till naturen och som därför är utsatt för vädrets makter (torka, frost, hagel, bränder, översvämningar), hälsorisker (epidemier och epizootier) och föroreningar (surt nedfall, oavsiktlig genetisk modifiering). |
| --- | --- |

A.

Jord- och skogsbruk är en ekonomisk verksamhet som är nära kopplad till naturen och som därför är utsatt för vädrets makter (torka, frost, hagel, bränder, översvämningar), hälsorisker (epidemier och epizootier) och föroreningar (surt nedfall, oavsiktlig genetisk modifiering).

| B. | Torka är en av de främsta orsakerna till skogsbränder och en återkommande miljökris som utgör ett av de allvarligaste problemen för länderna i det europeiska Medelhavsområdet och på Iberiska halvön. |
| --- | --- |

B.

Torka är en av de främsta orsakerna till skogsbränder och en återkommande miljökris som utgör ett av de allvarligaste problemen för länderna i det europeiska Medelhavsområdet och på Iberiska halvön.

| C. | De allt oftare förekommande oförutsedda naturfenomenen kan äventyra företagens lönsamhet och leda till att företagen läggs ned. Detta gäller i synnerhet de allra minsta företagen och företag i områden med strukturella hinder, vilka ger upphov till ekonomiska, sociala och miljömässiga risker. |
| --- | --- |

C.

De allt oftare förekommande oförutsedda naturfenomenen kan äventyra företagens lönsamhet och leda till att företagen läggs ned. Detta gäller i synnerhet de allra minsta företagen och företag i områden med strukturella hinder, vilka ger upphov till ekonomiska, sociala och miljömässiga risker.

| D. | De strukturella orsakerna till skogsbränder har direkta samband med avfolkningen av landsbygden i de sydeuropeiska länderna. Denna kommer troligen att öka i omfattning när systemet med de samlat gårdsstöd (RPU) införs. Således är dessa orsaker socioekonomiska till sin natur. |
| --- | --- |

D.

De strukturella orsakerna till skogsbränder har direkta samband med avfolkningen av landsbygden i de sydeuropeiska länderna. Denna kommer troligen att öka i omfattning när systemet med de samlat gårdsstöd (RPU) införs. Således är dessa orsaker socioekonomiska till sin natur.

| E. | Naturkatastrofer är ett hot mot den hållbara utvecklingen eftersom de förstärker den demografiska nedgången på landsbygden, förvärrar erosion och ökenspridning, förstör ekosystemen, äventyrar den biologiska mångfalden och allvarligt hotar livskvaliteten i landsbygdssamhällena. |
| --- | --- |

E.

Naturkatastrofer är ett hot mot den hållbara utvecklingen eftersom de förstärker den demografiska nedgången på landsbygden, förvärrar erosion och ökenspridning, förstör ekosystemen, äventyrar den biologiska mångfalden och allvarligt hotar livskvaliteten i landsbygdssamhällena.

| F. | Med beaktande av de särdrag hos skyddsskogarna på Iberiska halvön och i södra Europa som skiljer sig från särdragen hos de produktiva skogsområdena i Central- och Nordeuropa. |
| --- | --- |

F.

Med beaktande av de särdrag hos skyddsskogarna på Iberiska halvön och i södra Europa som skiljer sig från särdragen hos de produktiva skogsområdena i Central- och Nordeuropa.

| G. | Gemenskapens institutioner har vid upprepade tillfällen uttalat sig för ett mångfunktionellt jordbruk i hela unionen. |
| --- | --- |

G.

Gemenskapens institutioner har vid upprepade tillfällen uttalat sig för ett mångfunktionellt jordbruk i hela unionen.

| H. | De naturrisker som orsakats av klimatförändringar förvärras av andra hot mot den europeiska landsbygdens överlevnad, såsom den ökade konkurrensen från importerade varor från tredjeländer som de europeiska producenterna nu måste hålla stånd mot, samtidigt som produktionskostnaderna blir allt högre till följd av Europeiska unionens allt strängare krav på kvalitet och livsmedelssäkerhet. |
| --- | --- |

H.

De naturrisker som orsakats av klimatförändringar förvärras av andra hot mot den europeiska landsbygdens överlevnad, såsom den ökade konkurrensen från importerade varor från tredjeländer som de europeiska producenterna nu måste hålla stånd mot, samtidigt som produktionskostnaderna blir allt högre till följd av Europeiska unionens allt strängare krav på kvalitet och livsmedelssäkerhet.

| I. | Till följd av de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken jämte en stegvis öppning av marknaderna, en successiv försvagning av de mekanismer som styr marknaderna för jordbruksprodukter och globaliseringen av jordbruket har instabiliteten ökat på de europeiska marknaderna, som snabbt behöver nya krishanteringsmekanismer. |
| --- | --- |

I.

Till följd av de senaste reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken jämte en stegvis öppning av marknaderna, en successiv försvagning av de mekanismer som styr marknaderna för jordbruksprodukter och globaliseringen av jordbruket har instabiliteten ökat på de europeiska marknaderna, som snabbt behöver nya krishanteringsmekanismer.

| J. | Jordbruket, med sin multifunktionella natur, och skogsbruket bidrar till att hålla kvar befolkningen på landsbygden och hjälper därigenom till att förhindra och skydda mot naturkatastrofer. |
| --- | --- |

J.

Jordbruket, med sin multifunktionella natur, och skogsbruket bidrar till att hålla kvar befolkningen på landsbygden och hjälper därigenom till att förhindra och skydda mot naturkatastrofer.

| K. | Gemenskapen förmår inte bemöta de naturkatastrofer och hälso- och marknadskriser som allt oftare uppstår. Det tydligaste exemplet på detta är det faktum att torka och frost inte omfattas av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan solidaritetsfonden). |
| --- | --- |

K.

Gemenskapen förmår inte bemöta de naturkatastrofer och hälso- och marknadskriser som allt oftare uppstår. Det tydligaste exemplet på detta är det faktum att torka och frost inte omfattas av Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan solidaritetsfonden).

| L. | Problemet med skogsbränder har också förvärrats till följd av att landsbygden stegvis har avfolkats och jordbruk och traditionell verksamhet har lagts ned, att skogarna inte har skötts ordentligt, att det finns stora skogsarealer där monokultur dominerar och att olämpliga trädslag planteras samt att det saknas en effektiv skyddspolitik med lämpliga instrument och finansiering på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

L.

Problemet med skogsbränder har också förvärrats till följd av att landsbygden stegvis har avfolkats och jordbruk och traditionell verksamhet har lagts ned, att skogarna inte har skötts ordentligt, att det finns stora skogsarealer där monokultur dominerar och att olämpliga trädslag planteras samt att det saknas en effektiv skyddspolitik med lämpliga instrument och finansiering på gemenskapsnivå.

| M. | Europeiska unionen måste inse att naturkatastroferna i Medelhavsområdet, såsom torka och bränder, är speciella till sin natur och unionen måste anpassa sina befintliga instrument för förebyggande åtgärder, forskning, riskhantering, räddningstjänst och solidaritet. Det krävs också ett särskilt gemenskapsprogram för skydd av skogen, med tillräckliga ekonomiska resurser och med inriktning på att förebygga risker och hantera skogsbränder. |
| --- | --- |

M.

Europeiska unionen måste inse att naturkatastroferna i Medelhavsområdet, såsom torka och bränder, är speciella till sin natur och unionen måste anpassa sina befintliga instrument för förebyggande åtgärder, forskning, riskhantering, räddningstjänst och solidaritet. Det krävs också ett särskilt gemenskapsprogram för skydd av skogen, med tillräckliga ekonomiska resurser och med inriktning på att förebygga risker och hantera skogsbränder.

| N. | Gemenskapens bristande insatser förvärras av det stora antal mekanismer för att motverka naturkatastrofer som existerar på nationell nivå och av dessa mekanismers skilda utvecklingsnivå. Detta strider mot de principer om sammanhållning och solidaritet som den europeiska sociala modellen och den överstatliga integrationen bygger på. |
| --- | --- |

N.

Gemenskapens bristande insatser förvärras av det stora antal mekanismer för att motverka naturkatastrofer som existerar på nationell nivå och av dessa mekanismers skilda utvecklingsnivå. Detta strider mot de principer om sammanhållning och solidaritet som den europeiska sociala modellen och den överstatliga integrationen bygger på.

| O. | Att jordbruksmark har lagts i träda, att skogsmark ger låg direkt avkastning och att den har höga underhållskostnader gör att ägarna inte sköter marken bättre, vilket gör att undervegetation, trä och annat brännbart material ackumuleras. I områden där skogsmark är socioekonomiskt lönsam förekommer det betydligt färre bränder. |
| --- | --- |

O.

Att jordbruksmark har lagts i träda, att skogsmark ger låg direkt avkastning och att den har höga underhållskostnader gör att ägarna inte sköter marken bättre, vilket gör att undervegetation, trä och annat brännbart material ackumuleras. I områden där skogsmark är socioekonomiskt lönsam förekommer det betydligt färre bränder.

| P. | Att bibehålla ett effektivt brandförsvar är förknippat med stora problem, eftersom arbetet är säsongsbetonat och personalen därmed ofta är korttidsanställd. Det är svårt att erbjuda tillräcklig utbildning, utrustningen underutnyttjas och det är särskilt svårt att finna tillräckliga flygresurser. |
| --- | --- |

P.

Att bibehålla ett effektivt brandförsvar är förknippat med stora problem, eftersom arbetet är säsongsbetonat och personalen därmed ofta är korttidsanställd. Det är svårt att erbjuda tillräcklig utbildning, utrustningen underutnyttjas och det är särskilt svårt att finna tillräckliga flygresurser.

| Q. | Förebyggande åtgärder och konsekvenser av vissa katastrofer hör inte enbart till den nationella behörigheten, utan kräver samarbete mellan medlemsstater och med tredjeländer som har gemensamma gränser med Europeiska unionen. |
| --- | --- |

Q.

Förebyggande åtgärder och konsekvenser av vissa katastrofer hör inte enbart till den nationella behörigheten, utan kräver samarbete mellan medlemsstater och med tredjeländer som har gemensamma gränser med Europeiska unionen.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de meddelanden och förslag som kommissionen nyligen lagt fram om förbättring av kapaciteten att bemöta katastrofer och kriser, bedömning och hantering av översvämningar, reform av solidaritetsfonden, förbättring av räddningstjänstmekanismen, nya riktlinjer för landsbygdsutvecklingen för perioden 2007-2013, undantag avseende statligt stöd inom jordbruket samt risk- och krishantering inom jordbruket. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar de meddelanden och förslag som kommissionen nyligen lagt fram om förbättring av kapaciteten att bemöta katastrofer och kriser, bedömning och hantering av översvämningar, reform av solidaritetsfonden, förbättring av räddningstjänstmekanismen, nya riktlinjer för landsbygdsutvecklingen för perioden 2007-2013, undantag avseende statligt stöd inom jordbruket samt risk- och krishantering inom jordbruket.

| 2. | Europaparlamentet anser att naturkatastrofer, hälsokatastrofer och tekniska katastrofer bör bemötas på lämpligt sätt via solidaritetsfonden, veterinärfonden, politiken för landsbygdens utveckling, regionalpolitiken, systemet för statligt stöd till jordbruket samt de åtgärder mot bränder som ingår i programmet ”Forest Focus ”och det nya Life + -programmet. Parlamentet anser emellertid att dessa mekanismer, för att främja en verklig gemenskapsstrategi för att bemöta katastrofer, bör vara flexiblare, genom att inom ramen för solidaritetsfondens tillämpningsområde fastställa kriterier för stödberättigande som är bättre anpassade till omständigheterna vid enskilda katastrofer, särskilt torka och frost, samt att mekanismerna bör förfoga över större ekonomiska resurser och särskilt uppmärksamma de mest utsatta producenterna och områdena. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att naturkatastrofer, hälsokatastrofer och tekniska katastrofer bör bemötas på lämpligt sätt via solidaritetsfonden, veterinärfonden, politiken för landsbygdens utveckling, regionalpolitiken, systemet för statligt stöd till jordbruket samt de åtgärder mot bränder som ingår i programmet ”Forest Focus ”och det nya Life + -programmet. Parlamentet anser emellertid att dessa mekanismer, för att främja en verklig gemenskapsstrategi för att bemöta katastrofer, bör vara flexiblare, genom att inom ramen för solidaritetsfondens tillämpningsområde fastställa kriterier för stödberättigande som är bättre anpassade till omständigheterna vid enskilda katastrofer, särskilt torka och frost, samt att mekanismerna bör förfoga över större ekonomiska resurser och särskilt uppmärksamma de mest utsatta producenterna och områdena.

| 3. | Europaparlamentet anser att solidaritetsfonden även i fortsättningen bör kunna användas för insatser vid katastrofer som är betydande, men som ligger under den skadetröskel som har fastställts trots att de ger upphov till svåra och bestående konsekvenser för levnadsförhållandena för invånarna i en viss region. Parlamentet anser att det skall vara möjligt att bevilja extraordinärt stöd i sådana fall. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att solidaritetsfonden även i fortsättningen bör kunna användas för insatser vid katastrofer som är betydande, men som ligger under den skadetröskel som har fastställts trots att de ger upphov till svåra och bestående konsekvenser för levnadsförhållandena för invånarna i en viss region. Parlamentet anser att det skall vara möjligt att bevilja extraordinärt stöd i sådana fall.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i vilket en flexibilitetsklausul införs som gör det möjligt att anslå tillräckligt med medel till de befintliga politiska instrumenten för reparation av skador orsakade av naturkatastrofer, i synnerhet solidaritetsfonden, genom att ta i bruk de årliga anslag till den gemensamma jordbrukspolitiken som inte utnyttjats. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i vilket en flexibilitetsklausul införs som gör det möjligt att anslå tillräckligt med medel till de befintliga politiska instrumenten för reparation av skador orsakade av naturkatastrofer, i synnerhet solidaritetsfonden, genom att ta i bruk de årliga anslag till den gemensamma jordbrukspolitiken som inte utnyttjats.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att internationellt samarbete är en förutsättning för att vissa typer av naturkatastrofer skall kunna förhindras och hanteras. Parlamentet betonar att det finns ett behov av att utforma, finansiera och övervaka gränsöverskridande program, särskilt när det gäller floder som flyter genom många länder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet påpekar att internationellt samarbete är en förutsättning för att vissa typer av naturkatastrofer skall kunna förhindras och hanteras. Parlamentet betonar att det finns ett behov av att utforma, finansiera och övervaka gränsöverskridande program, särskilt när det gäller floder som flyter genom många länder.

| 6. | Europaparlamentet anser att de åtgärder som kommissionen vidtagit för att medge undantag från bestämmelserna i den gemensamma jordbrukspolitiken vid naturkatastrofer (tidigareläggande av betalningar, frigörande av interventionslager av spannmål, tillstånd att använda mark som ligger i träda som betesmark för boskap, etc.) visserligen är positiva, men att de är otillräckliga för att täcka förlusterna och att de dessutom inte alltid vidtas så snabbt som situationen kräver. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de åtgärder som kommissionen vidtagit för att medge undantag från bestämmelserna i den gemensamma jordbrukspolitiken vid naturkatastrofer (tidigareläggande av betalningar, frigörande av interventionslager av spannmål, tillstånd att använda mark som ligger i träda som betesmark för boskap, etc.) visserligen är positiva, men att de är otillräckliga för att täcka förlusterna och att de dessutom inte alltid vidtas så snabbt som situationen kräver.

| 7. | Europaparlamentet understryker att förekomsten av ett omfattande nätverk med små och medelstora jordbruksföretag och en jordbrukspolitik som främjar mer hållbara produktionsmetoder, i synnerhet när det gäller användningen av vatten och mark, är en viktig förutsättning för att bekämpa konsekvenserna av torka och skogsbränder. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att förekomsten av ett omfattande nätverk med små och medelstora jordbruksföretag och en jordbrukspolitik som främjar mer hållbara produktionsmetoder, i synnerhet när det gäller användningen av vatten och mark, är en viktig förutsättning för att bekämpa konsekvenserna av torka och skogsbränder.

| 8. | Europaparlamentet anser att landsbygdsutvecklingspolitiken kan spela en viktig roll för att förebygga naturkatastrofer. Parlamentet understryker att de drastiskt minskade anslagen till landsbygdens utveckling förhindrar upprättandet av handlingsplaner för att förebygga och reparera skador som orsakas av naturkatastrofer. Parlamentet rekommenderar emellertid att de nationella eller regionala landsbygdsutvecklingsplanerna prioriterar åtgärder som är inriktade på katastrofernas bakomliggande orsaker (erosionsbekämpning, återplantering av skog med lämpliga arter, underhållande av brandgator, vattenanläggningar, skogsröjning, miljöåtgärder inom jordbruket för att spara vatten, etc.). |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att landsbygdsutvecklingspolitiken kan spela en viktig roll för att förebygga naturkatastrofer. Parlamentet understryker att de drastiskt minskade anslagen till landsbygdens utveckling förhindrar upprättandet av handlingsplaner för att förebygga och reparera skador som orsakas av naturkatastrofer. Parlamentet rekommenderar emellertid att de nationella eller regionala landsbygdsutvecklingsplanerna prioriterar åtgärder som är inriktade på katastrofernas bakomliggande orsaker (erosionsbekämpning, återplantering av skog med lämpliga arter, underhållande av brandgator, vattenanläggningar, skogsröjning, miljöåtgärder inom jordbruket för att spara vatten, etc.).

| 9. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja finansiella åtgärder och lagstiftning för att göra skogarna mindre lättantändliga, till exempel genom att främja skogarnas lönsamhet och en hållbar skogsskötsel, använda överbliven biomassa från skogen som en förnybar energikälla, uppmuntra ägarsammanslutningar i syfte att bilda funktionella administrativa enheter samt utveckla skogarnas potential att bevara och skapa arbetstillfällen på landsbygden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja finansiella åtgärder och lagstiftning för att göra skogarna mindre lättantändliga, till exempel genom att främja skogarnas lönsamhet och en hållbar skogsskötsel, använda överbliven biomassa från skogen som en förnybar energikälla, uppmuntra ägarsammanslutningar i syfte att bilda funktionella administrativa enheter samt utveckla skogarnas potential att bevara och skapa arbetstillfällen på landsbygden.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att genomföra ett program för utbyte av erfarenheter om tillämpningen av ny teknik för hantering och övervakning av riskerna för och konsekvenserna av skogsbränder och utforma förfaranden för godkännande av den tekniska personalens kvalifikationer på EU-nivå. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att genomföra ett program för utbyte av erfarenheter om tillämpningen av ny teknik för hantering och övervakning av riskerna för och konsekvenserna av skogsbränder och utforma förfaranden för godkännande av den tekniska personalens kvalifikationer på EU-nivå.

| 11. | Europaparlamentet anser att det stöd som jordbrukarna tidigare har fått för att skapa och underhålla brandgator bör bibehållas under den kommande programperioden, eftersom jordbrukarna är de som bäst kan garantera att jordbrukslandskapet bevaras. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att det stöd som jordbrukarna tidigare har fått för att skapa och underhålla brandgator bör bibehållas under den kommande programperioden, eftersom jordbrukarna är de som bäst kan garantera att jordbrukslandskapet bevaras.

| 12. | Europaparlamentet anser att det inom ramen för landsbygdsutvecklingsplanerna måste tas hänsyn till de strukturproblem som råder på landsbygden (demografisk nedgång, övergiven mark, skydd av jordbruksmark mot intensiv bebyggelse, avskogning, alltför stor fragmentering av skogsegendom, etc.). Om inget görs åt dessa problem ökar riskerna i framtiden. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det inom ramen för landsbygdsutvecklingsplanerna måste tas hänsyn till de strukturproblem som råder på landsbygden (demografisk nedgång, övergiven mark, skydd av jordbruksmark mot intensiv bebyggelse, avskogning, alltför stor fragmentering av skogsegendom, etc.). Om inget görs åt dessa problem ökar riskerna i framtiden.

| 13. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att i samband med den nya finansieringsramen för 2007-2013 införa ett gemenskapsprogram för skydd mot skogsbränder, i syfte att främja upplysningskampanjer och åtgärder för att förebygga och hantera skogsbränder, tillsammans med erforderlig finansiering och som ett komplement till jordbruks- och strukturpolitiken. Europaparlamentet begär att detta program särskilt skall leda till att den finansiering som utgår till lämpliga åtgärder för att förhindra skogsbränder klart identifieras, antingen genom antagande av särskild lagstiftning med motsvarande finansiering eller genom inrättandet av en särskild budgetrubrik för dessa åtgärder både inom ramen för EJFLU-förordningen och förslaget till LIFE + -förordning. Parlamentet understryker att ett sådant program måste ta hänsyn till Medelhavsskogarnas särdrag. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att det är viktigt att i samband med den nya finansieringsramen för 2007-2013 införa ett gemenskapsprogram för skydd mot skogsbränder, i syfte att främja upplysningskampanjer och åtgärder för att förebygga och hantera skogsbränder, tillsammans med erforderlig finansiering och som ett komplement till jordbruks- och strukturpolitiken. Europaparlamentet begär att detta program särskilt skall leda till att den finansiering som utgår till lämpliga åtgärder för att förhindra skogsbränder klart identifieras, antingen genom antagande av särskild lagstiftning med motsvarande finansiering eller genom inrättandet av en särskild budgetrubrik för dessa åtgärder både inom ramen för EJFLU-förordningen och förslaget till LIFE + -förordning. Parlamentet understryker att ett sådant program måste ta hänsyn till Medelhavsskogarnas särdrag.

| 14. | Inom ramen för de strategiska riktlinjerna för landsbygdens utveckling för perioden 2007-2013 begär Europaparlamentet att samfinansieringsnivåerna för särskilda skogsåtgärder, erosionsbekämpning, vatteninfrastruktur och även Natura 2000 höjs. |
| --- | --- |

14.

Inom ramen för de strategiska riktlinjerna för landsbygdens utveckling för perioden 2007-2013 begär Europaparlamentet att samfinansieringsnivåerna för särskilda skogsåtgärder, erosionsbekämpning, vatteninfrastruktur och även Natura 2000 höjs.

| 15. | Europaparlamentet är övertygat om att de allvarliga marknadskriserna är oförutsedda och exceptionella händelser som kan vara minst lika farliga för jordbruksföretagen som naturkatastrofer, och det krävs därför särskilt stöd från unionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är övertygat om att de allvarliga marknadskriserna är oförutsedda och exceptionella händelser som kan vara minst lika farliga för jordbruksföretagen som naturkatastrofer, och det krävs därför särskilt stöd från unionen.

| 16. | Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att inom ramen för den ovannämnda resolutionen om risk- och krishantering inom jordbruket uppmana kommissionen att






  — | inrätta en offentlig försäkring som samfinansieras av jordbrukarna, medlemsstaterna och Europeiska unionen så att det kan skapas bättre förutsättningar för förvaltning av riskhantering och krisförebyggande. |
| --- | --- | --- |

16.

Europaparlamentet bekräftar sin avsikt att inom ramen för den ovannämnda resolutionen om risk- och krishantering inom jordbruket uppmana kommissionen att

—

inrätta en offentlig försäkring som samfinansieras av jordbrukarna, medlemsstaterna och Europeiska unionen så att det kan skapas bättre förutsättningar för förvaltning av riskhantering och krisförebyggande.

| — | skapa ett konsekvent återförsäkringssystem som är tillgängligt för alla medlemsstater inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

—

skapa ett konsekvent återförsäkringssystem som är tillgängligt för alla medlemsstater inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| 17. | Europaparlamentet anser att detta eventuella nya krishanteringsinstrument bör innefatta en särskild skogsförsäkring, som åtminstone skall täcka kostnaderna för att återställa skogen och miljön i områden som har drabbats av bränder, och att det genom en sådan modulering som kommissionen föreslår kommer att bli svårt att få det stora offentliga stöd som är nödvändigt för att instrumentet skall vara effektivt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att detta eventuella nya krishanteringsinstrument bör innefatta en särskild skogsförsäkring, som åtminstone skall täcka kostnaderna för att återställa skogen och miljön i områden som har drabbats av bränder, och att det genom en sådan modulering som kommissionen föreslår kommer att bli svårt att få det stora offentliga stöd som är nödvändigt för att instrumentet skall vara effektivt.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konsekventa förslag till krishantering i jordbruket som innehåller rationella metoder och realistiska finansieringskällor som fungerar som ett ändamålsenligt incitament för jordbrukarna att använda dem och som ett flexibelt redskap för att reglera marknaden utan att risk för snedvridning av konkurrensen uppstår och utan att den inre marknadens sätt att fungera störs. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konsekventa förslag till krishantering i jordbruket som innehåller rationella metoder och realistiska finansieringskällor som fungerar som ett ändamålsenligt incitament för jordbrukarna att använda dem och som ett flexibelt redskap för att reglera marknaden utan att risk för snedvridning av konkurrensen uppstår och utan att den inre marknadens sätt att fungera störs.

| 19. | Europaparlamentet anser med hänvisning till de problem som tas upp i kommissionens ovannämnda meddelande om risk- och krishantering i jordbruket att kommissionen omgående bör genomföra nödvändiga studier för att inrätta ett system för pris- eller inkomststabilisering, beroende på om särdragen i det nuvarande systemet för samlat gårdsstöd (RPU) behålls eller inte, i syfte att garantera de europeiska jordbrukarna ett skyddssystem som liknar det som gäller för deras främsta handelspartner. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser med hänvisning till de problem som tas upp i kommissionens ovannämnda meddelande om risk- och krishantering i jordbruket att kommissionen omgående bör genomföra nödvändiga studier för att inrätta ett system för pris- eller inkomststabilisering, beroende på om särdragen i det nuvarande systemet för samlat gårdsstöd (RPU) behålls eller inte, i syfte att garantera de europeiska jordbrukarna ett skyddssystem som liknar det som gäller för deras främsta handelspartner.

| 20. | Europaparlamentet upprepar att en verklig strategi för att hantera konsekvenserna av kriser i jordbruket inte enbart kan bygga på punktinsatser, utan att även åtgärder för utbildning, information, förebyggande och ökad kunskap måste vidtas. Dessa åtgärder skulle finansieras genom räddningstjänstmekanismen, Forest Focus-programmet, landsbygdsutvecklingspolitiken och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Parlamentet insisterar på att det behövs fler åtgärder för att aktivt förebygga skogsbränder, att metoder och system för brandsläckning måste optimeras och samordnas, att samhällets deltagande måste uppmuntras, att forskningen om orsakerna till bränder måste förbättras och att brottsligheten måste bekämpas med kraftigare insatser. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet upprepar att en verklig strategi för att hantera konsekvenserna av kriser i jordbruket inte enbart kan bygga på punktinsatser, utan att även åtgärder för utbildning, information, förebyggande och ökad kunskap måste vidtas. Dessa åtgärder skulle finansieras genom räddningstjänstmekanismen, Forest Focus-programmet, landsbygdsutvecklingspolitiken och Europeiska regionala utvecklingsfonden. Parlamentet insisterar på att det behövs fler åtgärder för att aktivt förebygga skogsbränder, att metoder och system för brandsläckning måste optimeras och samordnas, att samhällets deltagande måste uppmuntras, att forskningen om orsakerna till bränder måste förbättras och att brottsligheten måste bekämpas med kraftigare insatser.

| 21. | Europaparlamentet understryker att det behövs en skogsbrukspolitik som innehåller åtgärder för hållbar hantering och bekämpning av naturkatastrofer. Parlamentet efterlyser införandet av ett nätverk för bekämpning av skogsbränder för att göra det lättare att finansiera en handlingsplan och erhålla medel samt att samordna arbetet, inte bara på EU-nivå utan också mellan staterna. Parlamentet noterar att det behövs regler för sund hantering av skogarna och obligatorisk återplantering vid naturkatastrofer. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet understryker att det behövs en skogsbrukspolitik som innehåller åtgärder för hållbar hantering och bekämpning av naturkatastrofer. Parlamentet efterlyser införandet av ett nätverk för bekämpning av skogsbränder för att göra det lättare att finansiera en handlingsplan och erhålla medel samt att samordna arbetet, inte bara på EU-nivå utan också mellan staterna. Parlamentet noterar att det behövs regler för sund hantering av skogarna och obligatorisk återplantering vid naturkatastrofer.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin kommande ovannämnda handlingsplan för ett hållbart skogsbruk införa konkreta åtgärder för att genomföra program för aktiva förebyggande åtgärder och miljöutbildning för landsbygdsbefolkningen, i syfte att förklara nya sätt att hantera skogsmiljön och öka kunskapen om skogsområdenas framtida funktion i regionen samt fördelarna med att bevara dem. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sin kommande ovannämnda handlingsplan för ett hållbart skogsbruk införa konkreta åtgärder för att genomföra program för aktiva förebyggande åtgärder och miljöutbildning för landsbygdsbefolkningen, i syfte att förklara nya sätt att hantera skogsmiljön och öka kunskapen om skogsområdenas framtida funktion i regionen samt fördelarna med att bevara dem.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser upplysningskampanjer på EU-nivå som riktar sig till landsbygdssamhällen, skogsägare och stadsbor, med särskild inriktning på skolelever och ungdomar, frivilligorganisationer och media, för att verka för ändrade attityder till användningen av eld. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser upplysningskampanjer på EU-nivå som riktar sig till landsbygdssamhällen, skogsägare och stadsbor, med särskild inriktning på skolelever och ungdomar, frivilligorganisationer och media, för att verka för ändrade attityder till användningen av eld.

| 24. | Europaparlamentet anser att riskkartor och förvaltningsplaner inte endast bör utarbetas för översvämningar, vilket föreslås i det ovannämnda förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv, utan även för situationer med torka och bränder och att kartor skall upprättas över områden med hög brandrisk och torka i EU med tillhörande förvaltningsplaner. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att riskkartor och förvaltningsplaner inte endast bör utarbetas för översvämningar, vilket föreslås i det ovannämnda förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv, utan även för situationer med torka och bränder och att kartor skall upprättas över områden med hög brandrisk och torka i EU med tillhörande förvaltningsplaner.

| 25. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på att det skall inrättas ett europeiskt centrum för övervakning av torka som skall ansvara för att studera, begränsa och övervaka konsekvenserna av torka, med permanenta system för utbyte av information som kan bidra till att förhindra bränder i hela unionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på att det skall inrättas ett europeiskt centrum för övervakning av torka som skall ansvara för att studera, begränsa och övervaka konsekvenserna av torka, med permanenta system för utbyte av information som kan bidra till att förhindra bränder i hela unionen.

| 26. | Europaparlamentet kräver att specifika riskförebyggande åtgärder som gör det möjligt att övervaka och planera brännbara skogselement och hantera skogsområden införs i den kommande handlingsplanen för ett hållbart skogsbruk. Parlamentet anser också att denna plan skall främja värderingen av externa effekter när det gäller skogsområden, uppmärksamma dessa områdens sociala och ekonomiska värde och försöka att finna nya stödinstrument som är tillämpliga på sektorn. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet kräver att specifika riskförebyggande åtgärder som gör det möjligt att övervaka och planera brännbara skogselement och hantera skogsområden införs i den kommande handlingsplanen för ett hållbart skogsbruk. Parlamentet anser också att denna plan skall främja värderingen av externa effekter när det gäller skogsområden, uppmärksamma dessa områdens sociala och ekonomiska värde och försöka att finna nya stödinstrument som är tillämpliga på sektorn.

| 27. | Europaparlamentet begär att kommissionen lägger fram ett förslag till direktiv om att bekämpa och förhindra bränder för att användningen av de olika befintliga gemenskapsinstrumenten, däribland Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), skall kunna optimeras för att lösa problemet och förbättra samordningen mellan regioner och medlemsstater. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att kommissionen lägger fram ett förslag till direktiv om att bekämpa och förhindra bränder för att användningen av de olika befintliga gemenskapsinstrumenten, däribland Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), skall kunna optimeras för att lösa problemet och förbättra samordningen mellan regioner och medlemsstater.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 471.

(2)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 144.

(3)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 599.

(4)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 414.

(5)  Antagna texter från detta datum, P6_TA(2005)0334.

(6)  Antagna texter från detta datum, P6_TA(2006)0068.

(7)  Antagna texter från detta datum, P6_TA(2006)0067.

(8)  http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Climate_Change_and_the_European_Water_Dimension_2005.pdf.

(9)  Institute for European Environmental Policy (2006): Climate change and natural disasters: Scientific evidence of a possible relation between recent natural disasters and climate change, föredragning för Europaparlamentets miljöutskott (IP/A/ENVI/FWC/2005-35), 25 januari 2006.

(10)  EGT L 142, 14.5.1998, s. 1.

(11)  EUT L 1, 3.1.2004, s. 1.

(12)  EGT C 28, 1.2.2000, s. 2 och EGT C 232, 12.8.2000, s. 19.

(13)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(14)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 1. Förordningen ändrad genom förordning (EG) nr 788/2004 (EUT L 138, 30.4.2004, s. 17).

(15)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

(16)  EGT L 297, 15.11.2001, s. 7.

P6_TA(2006)0223

Naturkatastrofer – regionala utvecklingsaspekter

Europaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – regionala utvecklingsaspekter (2005/2193(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om förstärkning av EU:s katastrof- och krishantering i tredjeländer (KOM(2005)0153), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om förstärkning av EU:s katastrof- och krishantering i tredjeländer (KOM(2005)0153),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om förbättring av gemenskapens räddningstjänstmekanism (KOM(2005)0137), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om förbättring av gemenskapens räddningstjänstmekanism (KOM(2005)0137),

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut om gemenskapens räddningstjänstmekanism (omarbetning), framlagt av kommissionen (KOM(2006)0029), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut om gemenskapens räddningstjänstmekanism (omarbetning), framlagt av kommissionen (KOM(2006)0029),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om hantering av översvämningsrisker – förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och skadebegränsande åtgärder (KOM(2004)0472), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om hantering av översvämningsrisker – förebyggande åtgärder, skyddsåtgärder och skadebegränsande åtgärder (KOM(2004)0472),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar, framlagt av kommissionen (KOM(2006)0015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bedömning och hantering av översvämningar, framlagt av kommissionen (KOM(2006)0015),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, framlagt av kommissionen (KOM(2005)0108), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond, framlagt av kommissionen (KOM(2005)0108),

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, enligt vilka miljöskyddskraven skall integreras i den övriga gemenskapspolitiken i syfte att främja en hållbar ekonomisk utveckling på miljöområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 6 i EG-fördraget, enligt vilka miljöskyddskraven skall integreras i den övriga gemenskapspolitiken i syfte att främja en hållbar ekonomisk utveckling på miljöområdet,

| — | med beaktande av den vetenskapliga rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum om klimatförändringarna och den europeiska vattenförsörjningen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vetenskapliga rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum om klimatförändringarna och den europeiska vattenförsörjningen (2),

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet till FN:s ramkonvention om klimatförändringar från den 11 december 1997 och Europeiska gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 25 april 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet till FN:s ramkonvention om klimatförändringar från den 11 december 1997 och Europeiska gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 25 april 2002,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (4),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allmänna bestämmelser för strukturfonderna (5),

| — | med beaktande av rådets förordningar (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond (6), ändrad genom rådets förordningar (EG) nr 1264/1999 (7) och (EG) nr 1265/1999 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordningar (EG) nr 1164/94 av den 16 maj 1994 om inrättandet av en sammanhållningsfond (6), ändrad genom rådets förordningar (EG) nr 1264/1999 (7) och (EG) nr 1265/1999 (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1784/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska socialfonden (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (KOM(1998)0649), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (KOM(1998)0649),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE +), framlagt av kommissionen, (KOM(2004)0621), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om det finansiella instrumentet för miljön (LIFE +), framlagt av kommissionen, (KOM(2004)0621),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa denna sommar (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa denna sommar (10),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0147/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A6-0147/2006), och av följande skäl:

| A. | Naturkatastroferna inom Europeiska unionen har enligt FN:s uppgifter orsakat 65 000 personers död sedan 1980 och en ekonomisk kostnad på 124,2 miljarder euro. |
| --- | --- |

A.

Naturkatastroferna inom Europeiska unionen har enligt FN:s uppgifter orsakat 65 000 personers död sedan 1980 och en ekonomisk kostnad på 124,2 miljarder euro.

| B. | Regnstormarna i augusti 2005 gav upphov de värsta översvämningarna i Europa sedan 2002 och orsakade 70 personers död. |
| --- | --- |

B.

Regnstormarna i augusti 2005 gav upphov de värsta översvämningarna i Europa sedan 2002 och orsakade 70 personers död.

| C. | Under 2005 har bränder ödelagt tusentals hektar skog och – vilket är ännu värre – skördat 30 dödsoffer bland civila och brandmän. Detta fenomen förvärras ständigt till följd av den ovanligt svåra torkan och håller på att bli ett årligt gissel för de drabbade regionerna och länderna. |
| --- | --- |

C.

Under 2005 har bränder ödelagt tusentals hektar skog och – vilket är ännu värre – skördat 30 dödsoffer bland civila och brandmän. Detta fenomen förvärras ständigt till följd av den ovanligt svåra torkan och håller på att bli ett årligt gissel för de drabbade regionerna och länderna.

| D. | Bränderna förorsakade stora personliga tragedier, särskilt eftersom hus förstördes, jordbruksegendom gick förlorad och hundratals djur dog. |
| --- | --- |

D.

Bränderna förorsakade stora personliga tragedier, särskilt eftersom hus förstördes, jordbruksegendom gick förlorad och hundratals djur dog.

| E. | Torkan under 2005 var exceptionellt allvarlig och långvarig, särskilt i södra och västra Europa. Den drabbade mycket hårt så gott som hela det portugisiska territoriet och omfattande områden i Spanien, Frankrike och Italien. |
| --- | --- |

E.

Torkan under 2005 var exceptionellt allvarlig och långvarig, särskilt i södra och västra Europa. Den drabbade mycket hårt så gott som hela det portugisiska territoriet och omfattande områden i Spanien, Frankrike och Italien.

| F. | Naturkatastroferna får på kort och lång sikt förödande konsekvenser för regionernas ekonomi, särskilt i de minst gynnade områdena – konvergensområdena – och i områden med naturliga hinder, och ödesdigra återverkningar på infrastrukturen, den ekonomiska potentialen, sysselsättningen, natur- och kulturarvet, miljön och turismen, vilket har en negativ effekt på den ekonomiska och sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

F.

Naturkatastroferna får på kort och lång sikt förödande konsekvenser för regionernas ekonomi, särskilt i de minst gynnade områdena – konvergensområdena – och i områden med naturliga hinder, och ödesdigra återverkningar på infrastrukturen, den ekonomiska potentialen, sysselsättningen, natur- och kulturarvet, miljön och turismen, vilket har en negativ effekt på den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

| G. | Torkan och de ihållande bränderna påskyndar ökenspridningen inom omfattande områden av södra Europa, särskilt i skogsområden i Medelhavsområdet och i områden med stora skogar bestående av en enda inplanterad och mycket lättantändlig art. Detta äventyrar allvarligt livskvaliteten hos de drabbade befolkningarna som inte får tillgång till vatten för grundläggande överlevnadsbehov och som saknar möjligheter att odla vilket får till följd att det uppstår spekulationer om djurfoderspriset. |
| --- | --- |

G.

Torkan och de ihållande bränderna påskyndar ökenspridningen inom omfattande områden av södra Europa, särskilt i skogsområden i Medelhavsområdet och i områden med stora skogar bestående av en enda inplanterad och mycket lättantändlig art. Detta äventyrar allvarligt livskvaliteten hos de drabbade befolkningarna som inte får tillgång till vatten för grundläggande överlevnadsbehov och som saknar möjligheter att odla vilket får till följd att det uppstår spekulationer om djurfoderspriset.

| H. | Naturkatastrofer uppstår när extrema meteorologiska förhållanden drabbar ett utsatt område. Svagheterna i sådana områden måste därför minskas med tanke på att extrema klimatfenomen blir allt vanligare. |
| --- | --- |

H.

Naturkatastrofer uppstår när extrema meteorologiska förhållanden drabbar ett utsatt område. Svagheterna i sådana områden måste därför minskas med tanke på att extrema klimatfenomen blir allt vanligare.

| I. | Det måste ske en perfekt anpassning av samtliga synergier inom Europeiska grannskapspolitiken, särskilt med Europa-Medelhavspartnerskapsländerna som lever under samma omständigheter. |
| --- | --- |

I.

Det måste ske en perfekt anpassning av samtliga synergier inom Europeiska grannskapspolitiken, särskilt med Europa-Medelhavspartnerskapsländerna som lever under samma omständigheter.

| J. | På grund av deras geografiska läge är de yttersta randområdena utsatta för specifika och allvarliga risker för naturkatastrofer såsom cykloner, jordbävningar, vulkanutbrott och flodvågor. |
| --- | --- |

J.

På grund av deras geografiska läge är de yttersta randområdena utsatta för specifika och allvarliga risker för naturkatastrofer såsom cykloner, jordbävningar, vulkanutbrott och flodvågor.

| K. | Vissa faktorer förknippade med mänsklig verksamhet kan öka naturkatastrofernas omfattning, såsom intensivt jordbruk som omfattar traditionell användning av eld som jordbruksverktyg, avskogning, den kraftiga minskningen av flodområdenas naturliga förmåga att begränsa översvämningar och intensiv urbanisering i riskutsatta områden samt stadsbefolkningens invasion av bergsområden i samband med vissa friluftsaktiviteter. |
| --- | --- |

K.

Vissa faktorer förknippade med mänsklig verksamhet kan öka naturkatastrofernas omfattning, såsom intensivt jordbruk som omfattar traditionell användning av eld som jordbruksverktyg, avskogning, den kraftiga minskningen av flodområdenas naturliga förmåga att begränsa översvämningar och intensiv urbanisering i riskutsatta områden samt stadsbefolkningens invasion av bergsområden i samband med vissa friluftsaktiviteter.

| L. | Torkan bidrar på ett avgörande sätt till spridningen av skogsbränder, vilka utgör den viktigaste orsaken till försämringen av det europeiska trädbeståndet. |
| --- | --- |

L.

Torkan bidrar på ett avgörande sätt till spridningen av skogsbränder, vilka utgör den viktigaste orsaken till försämringen av det europeiska trädbeståndet.

| M. | Den gemensamma jordbrukspolitiken med sina successiva reformer har främjat en koncentration av produktionen, vilket har bidragit till att landsbygden så småningom har avfolkats och till att jordbruket har övergetts. Riskerna för skogsbränder har ökat och konsekvenserna av torka har förvärrats. |
| --- | --- |

M.

Den gemensamma jordbrukspolitiken med sina successiva reformer har främjat en koncentration av produktionen, vilket har bidragit till att landsbygden så småningom har avfolkats och till att jordbruket har övergetts. Riskerna för skogsbränder har ökat och konsekvenserna av torka har förvärrats.

| N. | Bränderna har även ökat till följd av en progressiv flykt från landsbygden och avvecklingen av jordbruket och den traditionella verksamheten på landsbygden, otillräcklig skogsvård, förekomst av omfattande arealer med endast ett trädslag och plantering av olämpliga trädslag, avsaknad av en ordentlig förebyggande politik med lämpliga instrument och lämplig finansiering på gemenskapsnivå samt alltför milda straff för anlagda bränder. |
| --- | --- |

N.

Bränderna har även ökat till följd av en progressiv flykt från landsbygden och avvecklingen av jordbruket och den traditionella verksamheten på landsbygden, otillräcklig skogsvård, förekomst av omfattande arealer med endast ett trädslag och plantering av olämpliga trädslag, avsaknad av en ordentlig förebyggande politik med lämpliga instrument och lämplig finansiering på gemenskapsnivå samt alltför milda straff för anlagda bränder.

| O. | EU måste erkänna särdragen för naturkatastroferna (såsom torka och bränder) i Medelhavsområdet, samt anpassa sina instrument för förebyggande, forskning, riskhantering, civilskydd och solidaritet. |
| --- | --- |

O.

EU måste erkänna särdragen för naturkatastroferna (såsom torka och bränder) i Medelhavsområdet, samt anpassa sina instrument för förebyggande, forskning, riskhantering, civilskydd och solidaritet.

| P. | De åtgärder som man vidtar i Europa för att anpassa sig till klimatförändringarna måste förbättras, vilket kräver insatser av de lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheterna, men också av medborgarna och av industri- och transportsektorerna. |
| --- | --- |

P.

De åtgärder som man vidtar i Europa för att anpassa sig till klimatförändringarna måste förbättras, vilket kräver insatser av de lokala, regionala, nationella och europeiska myndigheterna, men också av medborgarna och av industri- och transportsektorerna.

| Q. | Man måste förbättra Europeiska unionens förebyggande åtgärder för hantering av alla typer av naturkatastrofer genom att vid behov fastställa gemensamma strategiska riktlinjer som möjliggör en bättre samordning mellan medlemsstaterna samt ett bättre utnyttjande av och en bättre samordning mellan de olika gemenskapsinstrumenten (strukturfonderna, Europeiska unionens framtida solidaritetsfond (nedan solidaritetsfonden), EJFLU, det framtida finansiella instrumentet för miljön (Life +), det framtida snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser). |
| --- | --- |

Q.

Man måste förbättra Europeiska unionens förebyggande åtgärder för hantering av alla typer av naturkatastrofer genom att vid behov fastställa gemensamma strategiska riktlinjer som möjliggör en bättre samordning mellan medlemsstaterna samt ett bättre utnyttjande av och en bättre samordning mellan de olika gemenskapsinstrumenten (strukturfonderna, Europeiska unionens framtida solidaritetsfond (nedan solidaritetsfonden), EJFLU, det framtida finansiella instrumentet för miljön (Life +), det framtida snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser).

| R. | Gemenskapsåtgärderna är inte tillräckliga och de förvärras av utvecklingen av olika nationella mekanismer mot naturkatastrofer. |
| --- | --- |

R.

Gemenskapsåtgärderna är inte tillräckliga och de förvärras av utvecklingen av olika nationella mekanismer mot naturkatastrofer.

| S. | Strukturfonderna bör spela en viktigare roll vid finansieringen av åtgärder avsedda att förebygga katastrofer och hantera följderna av dem. Det gemenskapsinstrument som är specifikt avsett för detta, dvs. solidaritetsfonden, har i praktiken visat sig vara ineffektivt och detta är orsaken till det nuvarande förslaget till översyn. |
| --- | --- |

S.

Strukturfonderna bör spela en viktigare roll vid finansieringen av åtgärder avsedda att förebygga katastrofer och hantera följderna av dem. Det gemenskapsinstrument som är specifikt avsett för detta, dvs. solidaritetsfonden, har i praktiken visat sig vara ineffektivt och detta är orsaken till det nuvarande förslaget till översyn.

| T. | De förebyggande åtgärderna minskar de materiella skador som översvämningarna orsakar på bostäder, infrastruktur och produktionsverksamhet. Detta har kunnat bekräftas i alpregionerna där översvämningarna 2005 orsakade mycket mindre förluster än 2002 trots att de var mer omfattande. |
| --- | --- |

T.

De förebyggande åtgärderna minskar de materiella skador som översvämningarna orsakar på bostäder, infrastruktur och produktionsverksamhet. Detta har kunnat bekräftas i alpregionerna där översvämningarna 2005 orsakade mycket mindre förluster än 2002 trots att de var mer omfattande.

| U. | När det gäller bränder inskränks de förebyggande åtgärderna emellertid nästan uteslutande till politiken för landsbygdens utveckling och har hittills visat sig vara helt otillräckliga. Det krävs därför ett särskilt gemenskapsprogram inom skogsskyddet, vilket skall tilldelas lämpliga ekonomiska resurser och vara inriktat på att förebygga och hantera riskerna med skogsbränder och samtidigt beakta skogarnas särskilda karaktär i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

U.

När det gäller bränder inskränks de förebyggande åtgärderna emellertid nästan uteslutande till politiken för landsbygdens utveckling och har hittills visat sig vara helt otillräckliga. Det krävs därför ett särskilt gemenskapsprogram inom skogsskyddet, vilket skall tilldelas lämpliga ekonomiska resurser och vara inriktat på att förebygga och hantera riskerna med skogsbränder och samtidigt beakta skogarnas särskilda karaktär i EU:s medlemsstater.

| V. | Intensiva informationskampanjer om hållbar vattenkonsumtion kan bidra till en avsevärd minskning av konsumtionen och därmed mildra problemen vid allvarlig torka. |
| --- | --- |

V.

Intensiva informationskampanjer om hållbar vattenkonsumtion kan bidra till en avsevärd minskning av konsumtionen och därmed mildra problemen vid allvarlig torka.

| W. | Samordningen mellan de behöriga offentliga myndigheterna är bristfällig. Förebyggande åtgärder, katastrofhantering och bistånd till de direkt drabbade områdena och personerna utgör de tre insatsområden där Europeiska unionen bör spela en mer aktiv roll, särskilt inom det förebyggande arbetet. |
| --- | --- |

W.

Samordningen mellan de behöriga offentliga myndigheterna är bristfällig. Förebyggande åtgärder, katastrofhantering och bistånd till de direkt drabbade områdena och personerna utgör de tre insatsområden där Europeiska unionen bör spela en mer aktiv roll, särskilt inom det förebyggande arbetet.

| X. | Det råder ett tydligt missnöje bland befolkningarna, inom många samhällsgrupper, icke-statliga organisationer och bland företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

X.

Det råder ett tydligt missnöje bland befolkningarna, inom många samhällsgrupper, icke-statliga organisationer och bland företrädare för det civila samhället.

| 1. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste lägga fram ett förslag om en europeisk strategi för att bekämpa naturkatastrofer, vilket bör omfatta ett
  övergripande system för
  riskförebyggande, samt om utarbetande av ett gemensamt tekniskt protokoll för insatser i unionen, anpassat efter varje katastroftyp och varje skogsekosystem. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att kommissionen måste lägga fram ett förslag om en europeisk strategi för att bekämpa naturkatastrofer, vilket bör omfatta ett
  övergripande system för
  riskförebyggande, samt om utarbetande av ett gemensamt tekniskt protokoll för insatser i unionen, anpassat efter varje katastroftyp och varje skogsekosystem.

| 2. | Europaparlamentet erkänner de särskilda egenskaper som kännetecknar naturkatastroferna i olika medlemsstater, såsom torka och skogsbränder i Medelhavsområdet, och uppmanar kommissionen att anta gemenskapsinstrument för förebyggande, forskning, riskhantering, civilskydd och solidaritet för att förbättra gensvaret vid denna typ av katastrofer. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet erkänner de särskilda egenskaper som kännetecknar naturkatastroferna i olika medlemsstater, såsom torka och skogsbränder i Medelhavsområdet, och uppmanar kommissionen att anta gemenskapsinstrument för förebyggande, forskning, riskhantering, civilskydd och solidaritet för att förbättra gensvaret vid denna typ av katastrofer.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att samtliga medlemsstater grundligt undersöker vilka som är de mest sårbara områdena vid långvarig torka och skogsbränder, samt vilka medel de förfogar över för att utarbeta en strategi för att förebygga och möjliggöra en samordning och verkligt effektiva åtgärder på lokal nivå. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att samtliga medlemsstater grundligt undersöker vilka som är de mest sårbara områdena vid långvarig torka och skogsbränder, samt vilka medel de förfogar över för att utarbeta en strategi för att förebygga och möjliggöra en samordning och verkligt effektiva åtgärder på lokal nivå.

| 4. | Europaparlamentet anser också att det är nödvändigt att i detta förslag ta med åtgärder som syftar till en rationell och effektiv vattenanvändning hos de stora vattenförbrukarna, det vill säga, jordbruket, städerna och industrin. Parlamentet kräver att man tillämpar principerna om att den som använder eller förorenar också skall betala för att garantera en mer rationell vattenförvaltning och större kontroll och övervakning av vattenutsläpp. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser också att det är nödvändigt att i detta förslag ta med åtgärder som syftar till en rationell och effektiv vattenanvändning hos de stora vattenförbrukarna, det vill säga, jordbruket, städerna och industrin. Parlamentet kräver att man tillämpar principerna om att den som använder eller förorenar också skall betala för att garantera en mer rationell vattenförvaltning och större kontroll och övervakning av vattenutsläpp.

| 5. | Europaparlamentet anser att man inom denna strategi bör fästa särskild uppmärksamhet vid isolerade regioner, regioner med låg befolkningstäthet, regioner som håller på att avfolkas, bergsområden, gränsområden, avlägsna områden och yttersta randområden samt de minst gynnade regionerna som omfattas av konvergensmålet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att man inom denna strategi bör fästa särskild uppmärksamhet vid isolerade regioner, regioner med låg befolkningstäthet, regioner som håller på att avfolkas, bergsområden, gränsområden, avlägsna områden och yttersta randområden samt de minst gynnade regionerna som omfattas av konvergensmålet.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att lokala och regionala myndigheter i hela EU börjar få upp ögonen för naturkatastrofer, och understryker den omistliga funktion som utövas av aktörer på regional och lokal nivå för att förebygga och hantera katastrofer och för att lindra naturkatastrofernas effekter för enskilda individer. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att lokala och regionala myndigheter i hela EU börjar få upp ögonen för naturkatastrofer, och understryker den omistliga funktion som utövas av aktörer på regional och lokal nivå för att förebygga och hantera katastrofer och för att lindra naturkatastrofernas effekter för enskilda individer.

| 7. | Europaparlamentet understryker att strukturfondernas insatser för att förebygga och hantera naturkatastrofer samt samordningen av fonderna måste anpassas till de övriga gemenskapsinstrument som står till förfogande för att hantera dessa katastrofer. Parlamentet begär att man i samband med nästa finansieringsram för 2007-2013 garanterar tillräcklig flexibilitet vid omfördelningen av de olika fondernas tillgängliga medel så att fonderna kan utnyttjas bättre i händelse av katastrofer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker att strukturfondernas insatser för att förebygga och hantera naturkatastrofer samt samordningen av fonderna måste anpassas till de övriga gemenskapsinstrument som står till förfogande för att hantera dessa katastrofer. Parlamentet begär att man i samband med nästa finansieringsram för 2007-2013 garanterar tillräcklig flexibilitet vid omfördelningen av de olika fondernas tillgängliga medel så att fonderna kan utnyttjas bättre i händelse av katastrofer.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att ställa nödvändiga resurser till förfogande för att mildra lidandet och de materiella behoven för alla dem som drabbats av naturkatastrofer och deras närmaste anhöriga, genom solidaritetsfonden och andra gemenskapsinstrument. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att ställa nödvändiga resurser till förfogande för att mildra lidandet och de materiella behoven för alla dem som drabbats av naturkatastrofer och deras närmaste anhöriga, genom solidaritetsfonden och andra gemenskapsinstrument.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att åtgärder för att förebygga och bekämpa bränder och översvämningar kan beviljas stöd från strukturfonderna under den nya programplaneringsperioden. Parlamentet uppmanar därför rådet att ta detta i beaktande och att handla konsekvent inom ramen för sina gemensamma ståndpunkter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner om att åtgärder för att förebygga och bekämpa bränder och översvämningar kan beviljas stöd från strukturfonderna under den nya programplaneringsperioden. Parlamentet uppmanar därför rådet att ta detta i beaktande och att handla konsekvent inom ramen för sina gemensamma ståndpunkter.

| 10. | Europaparlamentet understryker att de åtgärder för återställning som får finansiellt stöd från Europeiska unionen bör omfatta åtgärder som syftar till att förhindra att katastrofer återkommer. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att de åtgärder för återställning som får finansiellt stöd från Europeiska unionen bör omfatta åtgärder som syftar till att förhindra att katastrofer återkommer.

| 11. | Europaparlamentet anser att rådet måste diskutera vilka åtgärder som är mest effektiva för att förebygga och reagera på de direkta behov som ofrånkomligen uppstår vid en brandkatastrof. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att rådet måste diskutera vilka åtgärder som är mest effektiva för att förebygga och reagera på de direkta behov som ofrånkomligen uppstår vid en brandkatastrof.

| 12. | Europaparlamentet anser att det inom den kommande finansieringsramen 2007-2013 måste utformas ett gemenskapsprogram för att skydda skogarna mot bränder i syfte att främja sensibiliseringsåtgärder, förebyggande och förvaltning av riskerna för skogsbränder. Detta program skall beviljas ändamålsenlig finansiering och komplettera jordbruks- och strukturpolitiken. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att det inom den kommande finansieringsramen 2007-2013 måste utformas ett gemenskapsprogram för att skydda skogarna mot bränder i syfte att främja sensibiliseringsåtgärder, förebyggande och förvaltning av riskerna för skogsbränder. Detta program skall beviljas ändamålsenlig finansiering och komplettera jordbruks- och strukturpolitiken.

| 13. | Europaparlamentet understryker att ett utbrett nätverk av små och medelstora jordbruksföretag och en jordbrukspolitik som främjar mer hållbara produktionsmetoder, särskilt i användningen av vatten och mark, kan bidra till att minska effekterna av torka och skogsbränder. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att ett utbrett nätverk av små och medelstora jordbruksföretag och en jordbrukspolitik som främjar mer hållbara produktionsmetoder, särskilt i användningen av vatten och mark, kan bidra till att minska effekterna av torka och skogsbränder.

| 14. | Europaparlamentet konstaterar att anslagen till målet ”territoriellt samarbete ”avsevärt minskats efter Europeiska rådets beslut om budgetplanen för 2007-2013, vilket antogs i Bryssel vid mötet den 15-16 december 2005, i synnerhet när det gäller målets transnationella och interregionala dimension. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de pågående förhandlingarna se till att de finansiella anslagen är tillräckligt stora för att inte hindra genomförandet av de åtgärder som omfattas av Interregprogrammet på området för förebyggande och bekämpning av naturkatastrofer och deras effekter. Parlamentet betonar även vikten av samarbete med angränsande tredje länder i frågor som gäller översvämningar och bränder. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet konstaterar att anslagen till målet ”territoriellt samarbete ”avsevärt minskats efter Europeiska rådets beslut om budgetplanen för 2007-2013, vilket antogs i Bryssel vid mötet den 15-16 december 2005, i synnerhet när det gäller målets transnationella och interregionala dimension. Parlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för de pågående förhandlingarna se till att de finansiella anslagen är tillräckligt stora för att inte hindra genomförandet av de åtgärder som omfattas av Interregprogrammet på området för förebyggande och bekämpning av naturkatastrofer och deras effekter. Parlamentet betonar även vikten av samarbete med angränsande tredje länder i frågor som gäller översvämningar och bränder.

| 15. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste lägga fram ett förslag till direktiv om förebyggande och hantering av bränder inom Europeiska unionen, i likhet med förslaget till direktiv om utvärdering och förvaltning av översvämningar, i syfte att optimera de gemenskapsmedel och nationella resurser som står till förfogande för hantering av detta fenomen. Parlamentet anser även det vara nödvändigt att utarbeta ett motsvarande förslag avseende förebyggande och hantering av risker förknippade med torka, och uppmanar kommissionen att överväga inrättandet av ett europeiskt övervakningscentrum för torka och ökenspridning, vilket skall integreras i Europeiska gemenskapernas sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119). |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att kommissionen måste lägga fram ett förslag till direktiv om förebyggande och hantering av bränder inom Europeiska unionen, i likhet med förslaget till direktiv om utvärdering och förvaltning av översvämningar, i syfte att optimera de gemenskapsmedel och nationella resurser som står till förfogande för hantering av detta fenomen. Parlamentet anser även det vara nödvändigt att utarbeta ett motsvarande förslag avseende förebyggande och hantering av risker förknippade med torka, och uppmanar kommissionen att överväga inrättandet av ett europeiskt övervakningscentrum för torka och ökenspridning, vilket skall integreras i Europeiska gemenskapernas sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007-2013) (KOM(2005)0119).

| 16. | Europaparlamentet anser att parlamentet hädanefter bör ta itu med övervakningen av bristerna i fråga om medel och utrustning samt alla relevanta problem i samband med kampen mot naturkatastrofer i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att parlamentet hädanefter bör ta itu med övervakningen av bristerna i fråga om medel och utrustning samt alla relevanta problem i samband med kampen mot naturkatastrofer i medlemsstaterna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål utarbeta ett meddelande om förebyggande, hantering och bedömning av jordbävningsriskerna på samma sätt som för andra naturkatastrofer (översvämningar, bränder, torka). |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål utarbeta ett meddelande om förebyggande, hantering och bedömning av jordbävningsriskerna på samma sätt som för andra naturkatastrofer (översvämningar, bränder, torka).

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och övriga berörda institutioner samla in och sprida studier av de bästa metoderna när det gäller åtgärder som vidtagits för att förebygga och effektivt bekämpa naturkatastrofer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna, regionala och lokala myndigheter och övriga berörda institutioner samla in och sprida studier av de bästa metoderna när det gäller åtgärder som vidtagits för att förebygga och effektivt bekämpa naturkatastrofer.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att inom ramen för det ovannämnda sjunde ramprogrammet, som snart skall antas, öka anslagen till forskning om förebyggande av katastrofer och att fästa särskild uppmärksamhet vid att förbättra systemen för tidig varning och systemen för insamling och överföring av uppgifter i realtid. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att inom ramen för det ovannämnda sjunde ramprogrammet, som snart skall antas, öka anslagen till forskning om förebyggande av katastrofer och att fästa särskild uppmärksamhet vid att förbättra systemen för tidig varning och systemen för insamling och överföring av uppgifter i realtid.

| 20. | Europaparlamentet noterar att man inlett pilotetappen inför inrättandet av centrumet för global övervakning för miljö och säkerhet (GMES, Global Monitoring for Environment and Security), vilket bör ge Europeiska unionen möjligheter att förbättra sina åtgärder för att förebygga, följa upp och bedöma naturkatastrofer. Parlamentet begär att det finansiella bidraget till detta centrum ökas samt att centrumets handlingsprogram utvidgas till att omfatta samtliga naturkatastrofer som kan inträffa i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet noterar att man inlett pilotetappen inför inrättandet av centrumet för global övervakning för miljö och säkerhet (GMES, Global Monitoring for Environment and Security), vilket bör ge Europeiska unionen möjligheter att förbättra sina åtgärder för att förebygga, följa upp och bedöma naturkatastrofer. Parlamentet begär att det finansiella bidraget till detta centrum ökas samt att centrumets handlingsprogram utvidgas till att omfatta samtliga naturkatastrofer som kan inträffa i medlemsstaterna.

| 21. | Europaparlamentet begär att man omgående tar i bruk Galileosystemet, vilket bör bidra till att förbättra Europeiska unionens möjligheter att förutse, hantera och förstå extrema meteorologiska förhållanden och naturfenomen. Parlamentet begär också att man använder annan typ av utrustning och resurser för att upptäcka bränder och effektivt förhindra att bränder sprids. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär att man omgående tar i bruk Galileosystemet, vilket bör bidra till att förbättra Europeiska unionens möjligheter att förutse, hantera och förstå extrema meteorologiska förhållanden och naturfenomen. Parlamentet begär också att man använder annan typ av utrustning och resurser för att upptäcka bränder och effektivt förhindra att bränder sprids.

| 22. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sitt meddelande ”Rapport om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi ”(KOM(2005)0084) inte fäster någon speciell uppmärksamhet vid problemet med bränder, och därmed nonchalerar det faktum att bränderna utgör den främsta orsaken till skogarnas försämrade tillstånd. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att åtgärda denna brist och uppmanar kommissionen att införa nödvändiga åtgärder i den skogshandlingsplan den inom kort kommer att lägga fram, vilken bör överväga möjligheten att inrätta en europeisk brandfond eller en europeisk skogsfond för att stödja verksamhet som är inriktad på att bevara och återställa de berg och skogar som ingår i nätet Natura 2000. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen i sitt meddelande ”Rapport om genomförandet av EU:s skogsbruksstrategi ”(KOM(2005)0084) inte fäster någon speciell uppmärksamhet vid problemet med bränder, och därmed nonchalerar det faktum att bränderna utgör den främsta orsaken till skogarnas försämrade tillstånd. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att åtgärda denna brist och uppmanar kommissionen att införa nödvändiga åtgärder i den skogshandlingsplan den inom kort kommer att lägga fram, vilken bör överväga möjligheten att inrätta en europeisk brandfond eller en europeisk skogsfond för att stödja verksamhet som är inriktad på att bevara och återställa de berg och skogar som ingår i nätet Natura 2000.

| 23. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna inom ramen för sina planer för landsbygdsutveckling förbinder sig att införliva och verkställa åtgärder för att förebygga torka, ökenspridning, bränder och översvämningar, genom att främja jordbrukarnas deltagande i återplanteringen av skog med lämpliga arter, underhållet av skogarna och kampen mot erosion samt deras bidrag till en bättre användning av vattenresurserna, eftersom jordbrukarna är de som i första hand kan garantera att landsbygdsmiljön bevaras. Parlamentet kräver följaktligen att man bibehåller de stöd för upprätthållandet av brandgator som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbyggden (11) samt ökar stödet till åtgärder för att främja skogens lönsamhet och förhindra avfolkningen av ekonomiskt sett mindre lönsamma bergsområden som ofta ligger i Medelhavsområdet (varvid särskild uppmärksamhet skall fästas vid att upprätthålla företag som utnyttjar mark för både jord- och skogsbruk och som betesmark). |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna inom ramen för sina planer för landsbygdsutveckling förbinder sig att införliva och verkställa åtgärder för att förebygga torka, ökenspridning, bränder och översvämningar, genom att främja jordbrukarnas deltagande i återplanteringen av skog med lämpliga arter, underhållet av skogarna och kampen mot erosion samt deras bidrag till en bättre användning av vattenresurserna, eftersom jordbrukarna är de som i första hand kan garantera att landsbygdsmiljön bevaras. Parlamentet kräver följaktligen att man bibehåller de stöd för upprätthållandet av brandgator som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbyggden (11) samt ökar stödet till åtgärder för att främja skogens lönsamhet och förhindra avfolkningen av ekonomiskt sett mindre lönsamma bergsområden som ofta ligger i Medelhavsområdet (varvid särskild uppmärksamhet skall fästas vid att upprätthålla företag som utnyttjar mark för både jord- och skogsbruk och som betesmark).

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att planera informations- och utbildningskampanjer om förebyggande och bekämpande åtgärder som överenskommits mellan medlemsstaterna för att minska riskerna och konsekvenserna av naturkatastrofer, i synnerhet i högriskområden, och på detta sätt göra allmänheten medveten om behovet att vårda miljön och bevara naturresurserna genom att bl.a. undvika jordbruksmetoder eller rekreativ verksamhet som är förknippade med risker. Parlamentet uppmanar även kommissionen att främja övningar för att minimera de negativa effekterna vid en katastrof. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att planera informations- och utbildningskampanjer om förebyggande och bekämpande åtgärder som överenskommits mellan medlemsstaterna för att minska riskerna och konsekvenserna av naturkatastrofer, i synnerhet i högriskområden, och på detta sätt göra allmänheten medveten om behovet att vårda miljön och bevara naturresurserna genom att bl.a. undvika jordbruksmetoder eller rekreativ verksamhet som är förknippade med risker. Parlamentet uppmanar även kommissionen att främja övningar för att minimera de negativa effekterna vid en katastrof.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att inom ramen för de europeiska utbildningsprogrammen och programmen för utbyte av god yrkespraxis främja ett särskilt program för brandmän och brandtekniker så att dessa yrkesgrupper även kan ägna sig åt uppgifter som avser förebyggande, bevarande, förbättring och återställande av bergsområden och därmed garantera en stabil och säker sysselsättning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att överväga möjligheten att föreslå ett europeiskt system för utvärdering och erkännande av såväl utrustning som brandpersonalens kvalifikationer och utbildning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att inom ramen för de europeiska utbildningsprogrammen och programmen för utbyte av god yrkespraxis främja ett särskilt program för brandmän och brandtekniker så att dessa yrkesgrupper även kan ägna sig åt uppgifter som avser förebyggande, bevarande, förbättring och återställande av bergsområden och därmed garantera en stabil och säker sysselsättning. Parlamentet uppmanar även kommissionen att överväga möjligheten att föreslå ett europeiskt system för utvärdering och erkännande av såväl utrustning som brandpersonalens kvalifikationer och utbildning.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och för parlamentet och rådet föreslå former för tillämpning av tvångsåtgärder för att förhindra sådan vårdslöshet och sådana avsiktliga handlingar som förorsakar skogsbränder (rättsliga och polisiära åtgärder, beteckna sådana handlingar som miljöbrott, etc.). |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka och för parlamentet och rådet föreslå former för tillämpning av tvångsåtgärder för att förhindra sådan vårdslöshet och sådana avsiktliga handlingar som förorsakar skogsbränder (rättsliga och polisiära åtgärder, beteckna sådana handlingar som miljöbrott, etc.).

| 27. | Europaparlamentet beklagar att de åtgärder för att förebygga bränder som föreskrivs i programmet ”Forest Focus ”inte ingår bland de prioriterade målen i det framtida Life + -instrumentet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att införliva dessa åtgärder i det framtida instrumentet och bevilja dem tillräcklig finansiering. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet beklagar att de åtgärder för att förebygga bränder som föreskrivs i programmet ”Forest Focus ”inte ingår bland de prioriterade målen i det framtida Life + -instrumentet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att införliva dessa åtgärder i det framtida instrumentet och bevilja dem tillräcklig finansiering.

| 28. | Europaparlamentet anser att skogarna försämrats avsevärt i många områden under de senaste åren och uppmanar därför kommissionen att införa mekanismer som garanterar att skog återplanteras med lokala arter i dessa områden för att på så sätt säkerställa att målen för återuppbyggnaden av ekosystemet och förebyggandet av nya katastrofer betraktas vara i allmänhetens intresse och inte enbart skall ett privat intresse samt att katastrofernas inverkan på klimatförändringarna minskas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att skogarna försämrats avsevärt i många områden under de senaste åren och uppmanar därför kommissionen att införa mekanismer som garanterar att skog återplanteras med lokala arter i dessa områden för att på så sätt säkerställa att målen för återuppbyggnaden av ekosystemet och förebyggandet av nya katastrofer betraktas vara i allmänhetens intresse och inte enbart skall ett privat intresse samt att katastrofernas inverkan på klimatförändringarna minskas.

| 29. | Europaparlamentet noterar förslaget till beslut om inrättande av en gemenskapsmekanism för biståndsinsatser inom räddningstjänsten (KOM(2006)0029), och i synnerhet den stärkta rollen för GFC (Gemensamma forskningscentret), med möjlighet till gemenskapsfinansiering av transportkostnaderna. Parlamentet uppmanar rådet att snarast anta beslutet och att överväga möjligheten att stärka detta instrument, i synnerhet när det gäller åtgärder på fältet, samt att optimera de knappa resurser som står till förfogande. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet noterar förslaget till beslut om inrättande av en gemenskapsmekanism för biståndsinsatser inom räddningstjänsten (KOM(2006)0029), och i synnerhet den stärkta rollen för GFC (Gemensamma forskningscentret), med möjlighet till gemenskapsfinansiering av transportkostnaderna. Parlamentet uppmanar rådet att snarast anta beslutet och att överväga möjligheten att stärka detta instrument, i synnerhet när det gäller åtgärder på fältet, samt att optimera de knappa resurser som står till förfogande.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samarbeta för att avsevärt förbättra samordningen och förmedlingen av uppgifter om vilka resurser som står till förfogande i händelse av katastrofer samt att för detta ändamål utarbeta harmoniserade insatsmetoder, särskilt för att säkerställa bruket av viktiga nödoperationer som krävs om landbaserad eller flygburen brandbekämpningsutrustning måste göras omedelbart tillgänglig för en begränsad tidsperiod. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samarbeta för att avsevärt förbättra samordningen och förmedlingen av uppgifter om vilka resurser som står till förfogande i händelse av katastrofer samt att för detta ändamål utarbeta harmoniserade insatsmetoder, särskilt för att säkerställa bruket av viktiga nödoperationer som krävs om landbaserad eller flygburen brandbekämpningsutrustning måste göras omedelbart tillgänglig för en begränsad tidsperiod.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att det i sin resolution av den 4 september 2003 om konsekvenserna av den varma sommaren (12) föreslog att en europeisk civilförsvarsstyrka skulle inrättas. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo beakta respekten för subsidiaritetsprincipen inom ramen för detta mål. Parlamentet anser att en sådan europeisk mekanism bör vara i tjänst under hela sommarsäsongen, när Europa, och framför allt Medelhavsländerna, ständigt hotas av bränder. Alla medlemsstater bör bidra till den europeiska mekanismen genom att tillhandahålla utrustning, resurser och personal. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet påminner om att det i sin resolution av den 4 september 2003 om konsekvenserna av den varma sommaren (12) föreslog att en europeisk civilförsvarsstyrka skulle inrättas. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo beakta respekten för subsidiaritetsprincipen inom ramen för detta mål. Parlamentet anser att en sådan europeisk mekanism bör vara i tjänst under hela sommarsäsongen, när Europa, och framför allt Medelhavsländerna, ständigt hotas av bränder. Alla medlemsstater bör bidra till den europeiska mekanismen genom att tillhandahålla utrustning, resurser och personal.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att undanröja administrativa och spatiala hinder för det civila skyddet och stödja en ökad flexibilitet och operativ förmåga för räddningsteamen (brandkårer, akutvård och polis samt bergs-, sjö- och gruvräddningsteam) i angränsande regioner. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att undanröja administrativa och spatiala hinder för det civila skyddet och stödja en ökad flexibilitet och operativ förmåga för räddningsteamen (brandkårer, akutvård och polis samt bergs-, sjö- och gruvräddningsteam) i angränsande regioner.

| 33. | Europaparlamentet understryker betydelsen av solidaritetsfonden som det viktigaste instrumentet som bör ge unionen möjlighet att reagera snabbt på allvarliga katastrofer, såsom översvämningar, bränder och torka samt även cykloner, jordbävningar, vulkanutbrott och flodvågor. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att införa parlamentets förslag i översynen, i synnerhet när det gäller en utvidgning av stödet till alla offer och deras direkt anhöriga. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker betydelsen av solidaritetsfonden som det viktigaste instrumentet som bör ge unionen möjlighet att reagera snabbt på allvarliga katastrofer, såsom översvämningar, bränder och torka samt även cykloner, jordbävningar, vulkanutbrott och flodvågor. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att införa parlamentets förslag i översynen, i synnerhet när det gäller en utvidgning av stödet till alla offer och deras direkt anhöriga.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar rådet att anpassa solidaritetsfonden, särskilt när det gäller tidsfrister och stödberättigade åtgärder, till de specifika naturkatastrofer som drabbar medlemsstaterna, såsom bränder, torka och översvämningar. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar rådet att anpassa solidaritetsfonden, särskilt när det gäller tidsfrister och stödberättigade åtgärder, till de specifika naturkatastrofer som drabbar medlemsstaterna, såsom bränder, torka och översvämningar.

| 35. | Europaparlamentet anser att solidaritetsfonden skall fortsätta att göra det möjligt att ingripa vid katastrofer som, trots att de är allvarliga, inte uppnår den miniminivå som krävs och att man under särskilda förhållanden också kan bevilja stöd då största delen av befolkningen i ett särskilt område drabbats av en katastrof med allvarliga och långvariga följdverkningar för deras liv. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet anser att solidaritetsfonden skall fortsätta att göra det möjligt att ingripa vid katastrofer som, trots att de är allvarliga, inte uppnår den miniminivå som krävs och att man under särskilda förhållanden också kan bevilja stöd då största delen av befolkningen i ett särskilt område drabbats av en katastrof med allvarliga och långvariga följdverkningar för deras liv.

| 36. | Europaparlamentet framhåller emellertid att det finns ett behov av att även utnyttja andra befintliga instrument, såsom statliga stöd till regioner eller lån från Europeiska investeringsbanken, i syfte att om möjligt förhindra att naturkatastrofer inträffar och gottgöra de skador som orsakats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet framhåller emellertid att det finns ett behov av att även utnyttja andra befintliga instrument, såsom statliga stöd till regioner eller lån från Europeiska investeringsbanken, i syfte att om möjligt förhindra att naturkatastrofer inträffar och gottgöra de skador som orsakats av naturkatastrofer.

| 37. | Europaparlamentet anser att man bör överväga inrättandet av en fond för katastrofer som drabbar jordklotet för att ersätta inkomstförlusterna till följd av produktionsförluster för jordbrukare som drabbas av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att man bör överväga inrättandet av en fond för katastrofer som drabbar jordklotet för att ersätta inkomstförlusterna till följd av produktionsförluster för jordbrukare som drabbas av naturkatastrofer.

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i de medlemsstater vars områden drabbades av naturkatastrofer under 2005, de regionala och lokala myndigheterna i dessa områden, samt till Regionkommittén. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna och parlamenten i de medlemsstater vars områden drabbades av naturkatastrofer under 2005, de regionala och lokala myndigheterna i dessa områden, samt till Regionkommittén.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2005)0433.

(2)  http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Pubs/Climate_Change_and_the_European_Water_Dimension_2005.pdf.

(3)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 1.

(4)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

(5)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 1.

(6)  EGT L 130, 25.5.1994, s. 1.

(7)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 57.

(8)  EGT L 161, 26.6.1999, s. 62.

(9)  EGT L 213, 13.8.1999, s. 5.

(10)  Antagna texter, P6_TA(2005)0334.

(11)  EGT L 160, 26.6.1999, s. 80.

(12)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 382.

P6_TA(2006)0224

Naturkatastrofer – miljöaspekter

Europaparlamentets resolution om naturkatastrofer (bränder, torka och översvämningar) – miljöaspekter (2005/2192(INI))

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 5 september 2002 om översvämningskatastrofen i Centraleuropa (1), av den 14 april 2005 om torkan i Portugal (2), av den 12 maj 2005 om torkan i Spanien (3) och av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa den sommaren (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 5 september 2002 om översvämningskatastrofen i Centraleuropa (1), av den 14 april 2005 om torkan i Portugal (2), av den 12 maj 2005 om torkan i Spanien (3) och av den 8 september 2005 om naturkatastrofer (bränder och översvämningar) i Europa den sommaren (4),

| — | med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar från den 11 december 1997 och gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 25 april 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kyotoprotokollet till Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar från den 11 december 1997 och gemenskapens ratificering av Kyotoprotokollet den 25 april 2002,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 november 2005 om seger i kampen mot den globala klimatförändringen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2006 om klimatförändringar (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 januari 2006 om klimatförändringar (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2152/2003 av den 17 november 2003 om övervakning av skogar och miljösamspel i gemenskapen (Forest Focus) (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2006 om genomförandet av en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (8) och kommissionens meddelande om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (KOM(1998)0649), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2006 om genomförandet av en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (8) och kommissionens meddelande om en skogsbruksstrategi för Europeiska unionen (KOM(1998)0649),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (9), för närvarande under översyn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (9), för närvarande under översyn,

| — | med beaktande av kommissionens meddelanden om rymdprogrammet GMES (Global övervakning för miljö och säkerhet) (KOM(2004)0065) och om förstärkning av EU:s katastrof- och krishantering i tredjeländer (KOM(2005)0153) samt kommissionens förslag till direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelanden om rymdprogrammet GMES (Global övervakning för miljö och säkerhet) (KOM(2004)0065) och om förstärkning av EU:s katastrof- och krishantering i tredjeländer (KOM(2005)0153) samt kommissionens förslag till direktiv om bedömning och hantering av översvämningar (KOM(2006)0015),

| — | med beaktande av förslaget till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (KOM(2005)0113) och förslaget till rådets beslut om gemenskapens räddningstjänstmekanism (KOM(2006)0029), omarbetning av rådets beslut (2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001) om inrättande av en gemenskapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets förordning om inrättande av ett snabbinsats- och beredskapsinstrument för allvarliga olyckshändelser (KOM(2005)0113) och förslaget till rådets beslut om gemenskapens räddningstjänstmekanism (KOM(2006)0029), omarbetning av rådets beslut (2001/792/EG, Euratom av den 23 oktober 2001) om inrättande av en gemenskapsindustri för att underlätta ett förstärkt samarbete vid biståndsinsatser inom räddningstjänsten (10),

| — | med beaktande av forskningsprojektet om hantering av översvämningsrisker inom ramen för Europeiska unionens sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling (2002-2006), |
| --- | --- |

—

med beaktande av forskningsprojektet om hantering av översvämningsrisker inom ramen för Europeiska unionens sjätte ramprogram för forskning och teknisk utveckling (2002-2006),

| — | med beaktande av resolutionen och bilagan av den 26 mars 2006 från arbetsgruppen inom parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet om civilskydd och förebyggande av naturkatastrofer och ekologiska katastrofer (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen och bilagan av den 26 mars 2006 från arbetsgruppen inom parlamentariska församlingen för Europa-Medelhavsområdet om civilskydd och förebyggande av naturkatastrofer och ekologiska katastrofer (11),

| — | med beaktande av den vetenskapliga rapport om klimatförändringar och den europeiska vattendimensionen som Institutet för miljö och hållbar utveckling vid kommissionens gemensamma forskningscenter har utarbetat (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den vetenskapliga rapport om klimatförändringar och den europeiska vattendimensionen som Institutet för miljö och hållbar utveckling vid kommissionens gemensamma forskningscenter har utarbetat (12),

| — | med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 45 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0149/2006), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A6-0149/2006), och av följande skäl:

| A. | Klimatförändringen orsakar och intensifierar extrema väderförhållanden och de naturkatastrofer (översvämningar, extrem torka och bränder) som har inträffat allt oftare världen över och som lett till stora skador i form av förlorade människoliv, försämrad miljö och minskad ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

A.

Klimatförändringen orsakar och intensifierar extrema väderförhållanden och de naturkatastrofer (översvämningar, extrem torka och bränder) som har inträffat allt oftare världen över och som lett till stora skador i form av förlorade människoliv, försämrad miljö och minskad ekonomisk verksamhet.

| B. | Vid den senaste FN-konferensen om klimatförändringar, som ägde rum i december 2005 i Montreal, Kanada, gjordes betydande framsteg på internationell nivå för att finna sätt att bekämpa klimatförändringen och stärka respekten för och genomförandet av Kyotoprotokollet, och parterna visade prov på framsynthet när det gäller den andra åtagandeperioden efter 2012. |
| --- | --- |

B.

Vid den senaste FN-konferensen om klimatförändringar, som ägde rum i december 2005 i Montreal, Kanada, gjordes betydande framsteg på internationell nivå för att finna sätt att bekämpa klimatförändringen och stärka respekten för och genomförandet av Kyotoprotokollet, och parterna visade prov på framsynthet när det gäller den andra åtagandeperioden efter 2012.

| C. | Skogarna och jordbruket har en grundläggande betydelse för bevarandet av miljön när det gäller den balans som skapas i såväl kolcykeln som den hydrologiska cykeln, och som utgör ett helt ovärderligt bidrag till att bromsa takten i den globala uppvärmningen genom att undvika erosion, förebygga effekterna av häftiga regn och mildra växthuseffekten. |
| --- | --- |

C.

Skogarna och jordbruket har en grundläggande betydelse för bevarandet av miljön när det gäller den balans som skapas i såväl kolcykeln som den hydrologiska cykeln, och som utgör ett helt ovärderligt bidrag till att bromsa takten i den globala uppvärmningen genom att undvika erosion, förebygga effekterna av häftiga regn och mildra växthuseffekten.

| D. | Extrem torka och skogsbränder har blivit vanligare och mer omfattande i södra Europa, och trots att dessa företeelser förvärras av klimatförändringen är de till viss del både oförutsebara och oundvikliga, vilket innebär att relevant vetenskaplig forskning måste utvecklas ytterligare och ökade medel måste avsättas för denna forskning, i syfte att förbättra riskbedömningsmekanismerna, systemen för förebyggande samt verktygen för att bekämpa dessa företeelser. |
| --- | --- |

D.

Extrem torka och skogsbränder har blivit vanligare och mer omfattande i södra Europa, och trots att dessa företeelser förvärras av klimatförändringen är de till viss del både oförutsebara och oundvikliga, vilket innebär att relevant vetenskaplig forskning måste utvecklas ytterligare och ökade medel måste avsättas för denna forskning, i syfte att förbättra riskbedömningsmekanismerna, systemen för förebyggande samt verktygen för att bekämpa dessa företeelser.

| E. | Syftet med Forest Focus-programmet är att främja informationsutbyte om skogar inom gemenskapen för att stödja åtgärder för dess bevarande och skydd. Forest Focus omfattar integrerade program för att skydda skogarna från bränder och för att bekämpa ökenspridningen. |
| --- | --- |

E.

Syftet med Forest Focus-programmet är att främja informationsutbyte om skogar inom gemenskapen för att stödja åtgärder för dess bevarande och skydd. Forest Focus omfattar integrerade program för att skydda skogarna från bränder och för att bekämpa ökenspridningen.

| F. | Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller förhandsvillkor, vilket gör det svårt att utnyttja solidaritetsfonden vid vissa katastrofsituationer. Detta rör inte bara beloppet på och typen av kvalificerade utgifter, utan rör även oflexibla tidsfrister och förfaranden. |
| --- | --- |

F.

Förordning (EG) nr 2012/2002 innehåller förhandsvillkor, vilket gör det svårt att utnyttja solidaritetsfonden vid vissa katastrofsituationer. Detta rör inte bara beloppet på och typen av kvalificerade utgifter, utan rör även oflexibla tidsfrister och förfaranden.

| G. | Naturkatastrofer förvärrar problemen med erosion, försaltning och ökenspridning, urholkar ekosystemen och den biologiska mångfalden, påverkar den hållbara utvecklingen och äventyrar den sociala sammanhållningen. |
| --- | --- |

G.

Naturkatastrofer förvärrar problemen med erosion, försaltning och ökenspridning, urholkar ekosystemen och den biologiska mångfalden, påverkar den hållbara utvecklingen och äventyrar den sociala sammanhållningen.

| H. | Naturkatastrofer kan även leda till betydande omflyttningar och förluster av vilda djur och tamdjur, vilket orsakar problem för både de lokala samhällena och deras tamdjur, och det finns få insatsmekanismer för att hantera detta. |
| --- | --- |

H.

Naturkatastrofer kan även leda till betydande omflyttningar och förluster av vilda djur och tamdjur, vilket orsakar problem för både de lokala samhällena och deras tamdjur, och det finns få insatsmekanismer för att hantera detta.

| I. | I FN:s internationella strategi för katastrofminskning hävdas att bättre tätortsplanering i områden som är i farozonen och bevarande av ekosystem kan minska naturkatastrofernas effekter. |
| --- | --- |

I.

I FN:s internationella strategi för katastrofminskning hävdas att bättre tätortsplanering i områden som är i farozonen och bevarande av ekosystem kan minska naturkatastrofernas effekter.

| J. | Kommissionen har undertecknat FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning. Denna företeelse ökar, vilket nämns i FN:s millennieförklaring, och 2006 har utnämnts till det internationella året för öknar och ökenspridning. |
| --- | --- |

J.

Kommissionen har undertecknat FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning. Denna företeelse ökar, vilket nämns i FN:s millennieförklaring, och 2006 har utnämnts till det internationella året för öknar och ökenspridning.

| K. | De åtgärder som för närvarande är i kraft inom Europeiska unionen har visat sig vara otillräckliga eller olämpliga för att effektivt bemöta naturkatastrofer, och mångfalden av olika mekanismer och lösningar på nationell och regional nivå, samt bristande samordning mellan dessa, bidrar inte till att skapa effektiva åtgärder. |
| --- | --- |

K.

De åtgärder som för närvarande är i kraft inom Europeiska unionen har visat sig vara otillräckliga eller olämpliga för att effektivt bemöta naturkatastrofer, och mångfalden av olika mekanismer och lösningar på nationell och regional nivå, samt bristande samordning mellan dessa, bidrar inte till att skapa effektiva åtgärder.

| L. | Förebyggande åtgärder och åtgärder för att förbereda och utbilda släckningsgrupper är viktiga för brandsläckningsarbetet, och detta gäller även samordningen av materiella och mänskliga resurser för släckning av bränder. |
| --- | --- |

L.

Förebyggande åtgärder och åtgärder för att förbereda och utbilda släckningsgrupper är viktiga för brandsläckningsarbetet, och detta gäller även samordningen av materiella och mänskliga resurser för släckning av bränder.

| M. | Antalet och omfattningen av översvämningar i Europa, inklusive centrala och östra Europa, har ökat avsevärt. Det krävs insatser för att förbättra prognoserna och förebyggandet – däribland förnyelse av poldrar och kustvåtmarker – och system för att varna befolkningen för annalkande översvämningar och se till att människor evakueras. |
| --- | --- |

M.

Antalet och omfattningen av översvämningar i Europa, inklusive centrala och östra Europa, har ökat avsevärt. Det krävs insatser för att förbättra prognoserna och förebyggandet – däribland förnyelse av poldrar och kustvåtmarker – och system för att varna befolkningen för annalkande översvämningar och se till att människor evakueras.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar att allmänhetens kunskap om och stöd till miljöåtgärder har ökat när det gäller att förhindra allvarligare katastrofsituationer. Parlamentet föreslår att åtgärder för att garantera en mer hållbar, rationell och effektiv användning av vatten skall vidtas inom Europeiska unionen, och särskilt inom de värst drabbade områdena och regionerna, och att stora vattenkonsumenter inom jordbruket, turismen, i tätorterna och inom industrin skall omfattas av dessa åtgärder. Parlamentet förespråkar att principerna ”användaren betalar ”och ”förorenaren betalar ”skall tillämpas för att garantera en mer rationell vattenanvändning samt bättre övervakning och inspektioner av vattenutsläpp. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar att allmänhetens kunskap om och stöd till miljöåtgärder har ökat när det gäller att förhindra allvarligare katastrofsituationer. Parlamentet föreslår att åtgärder för att garantera en mer hållbar, rationell och effektiv användning av vatten skall vidtas inom Europeiska unionen, och särskilt inom de värst drabbade områdena och regionerna, och att stora vattenkonsumenter inom jordbruket, turismen, i tätorterna och inom industrin skall omfattas av dessa åtgärder. Parlamentet förespråkar att principerna ”användaren betalar ”och ”förorenaren betalar ”skall tillämpas för att garantera en mer rationell vattenanvändning samt bättre övervakning och inspektioner av vattenutsläpp.

| 2. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja kampanjer som ökar kunskapen om förebyggande, införande av goda metoder samt offentliggörande av de förfaranden som skall tillämpas vid katastrofsituationer, såsom bränder och översvämningar och som skall finansieras av Europeiska socialfonden eller inom ramen för specifika program som Forest Focus. När det gäller åtgärderna för att informera allmänheten påpekar parlamentet att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att utbilda unga människor, med början i skolåldern. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar behovet av att främja kampanjer som ökar kunskapen om förebyggande, införande av goda metoder samt offentliggörande av de förfaranden som skall tillämpas vid katastrofsituationer, såsom bränder och översvämningar och som skall finansieras av Europeiska socialfonden eller inom ramen för specifika program som Forest Focus. När det gäller åtgärderna för att informera allmänheten påpekar parlamentet att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att utbilda unga människor, med början i skolåldern.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sitt samarbete när det gäller räddningstjänster på EU-nivå för att garantera att ytterligare resurser finns tillgängliga för snabbt agerande för att bemöta nödsituationer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka sitt samarbete när det gäller räddningstjänster på EU-nivå för att garantera att ytterligare resurser finns tillgängliga för snabbt agerande för att bemöta nödsituationer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa utgifter för byggande av infrastruktur och förvärv av teknisk brandsläckningsutrustning, däribland luftburen utrustning, bland de utgifter som är kvalificerade för gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa utgifter för byggande av infrastruktur och förvärv av teknisk brandsläckningsutrustning, däribland luftburen utrustning, bland de utgifter som är kvalificerade för gemenskapsfinansiering.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning och handel med skog (FLEGT) vars syfte är att bekämpa illegal avverkning, och det nya finansiella instrumentet för miljön (Life+-programmet), som är av grundläggande vikt för att skydda Europas skogar och förebygga försämringar av alla slag, inklusive bränder. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens handlingsplan om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning och handel med skog (FLEGT) vars syfte är att bekämpa illegal avverkning, och det nya finansiella instrumentet för miljön (Life+-programmet), som är av grundläggande vikt för att skydda Europas skogar och förebygga försämringar av alla slag, inklusive bränder.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fundera på skogarnas roll inom Europeiska unionen som en del av en systematisk uppsättning åtgärder för markanvändning, däribland säkerhetsåtgärder i händelse av översvämningar som koncentreras på effektivare vattenhållning och geologiska säkerhetsåtgärder som är utformade för att stabilisera sluttningar och återplantera skog där detta är möjligt. Parlamentet föreslår att en offentlig debatt om skogarnas miljömässiga, sociala och ekonomiska roll inleds, och att denna debatt utnyttjas för att öka kunskapen om befintliga skillnader mellan Europas skogar och särskilt den specifika karaktären hos skogarna i Medelhavsområdet. Parlamentet anser att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden måste utnyttjas bättre för strukturella åtgärder för att förhindra torka, som är den huvudsakliga förvärrande faktorn vid naturkatastrofer. Parlamentet anser att incitament bör tillhandahållas till åtgärder för bevarande av skogar och förvaltning av landsbygden för att fastställa en mängd olika användningsområden (skogsbruk, betesmark, odlingsbara grödor, konstbevattning osv.) Parlamentet vidhåller att monokulturer endast bör odlas i tydligt avgränsade områden som är särskilt väl lämpade för de berörda grödorna och den relaterade ekonomiska verksamheten, och att det är nödvändigt att dessa system bygger på sunt förnuft och att ägare och producenter utövar sitt ansvar ytterst noggrant. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fundera på skogarnas roll inom Europeiska unionen som en del av en systematisk uppsättning åtgärder för markanvändning, däribland säkerhetsåtgärder i händelse av översvämningar som koncentreras på effektivare vattenhållning och geologiska säkerhetsåtgärder som är utformade för att stabilisera sluttningar och återplantera skog där detta är möjligt. Parlamentet föreslår att en offentlig debatt om skogarnas miljömässiga, sociala och ekonomiska roll inleds, och att denna debatt utnyttjas för att öka kunskapen om befintliga skillnader mellan Europas skogar och särskilt den specifika karaktären hos skogarna i Medelhavsområdet. Parlamentet anser att strukturfonderna och Sammanhållningsfonden måste utnyttjas bättre för strukturella åtgärder för att förhindra torka, som är den huvudsakliga förvärrande faktorn vid naturkatastrofer. Parlamentet anser att incitament bör tillhandahållas till åtgärder för bevarande av skogar och förvaltning av landsbygden för att fastställa en mängd olika användningsområden (skogsbruk, betesmark, odlingsbara grödor, konstbevattning osv.) Parlamentet vidhåller att monokulturer endast bör odlas i tydligt avgränsade områden som är särskilt väl lämpade för de berörda grödorna och den relaterade ekonomiska verksamheten, och att det är nödvändigt att dessa system bygger på sunt förnuft och att ägare och producenter utövar sitt ansvar ytterst noggrant.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp allvarligt menade, solidaritetsbaserade mål inom ramen för den gemensamma lagstiftningen om hantering och förebyggande av naturkatastrofer, och särskilt att anta den nya förordningen om solidaritetsfonden och direktivet om bedömning och hantering av översvämningar, och att kommissionen dessutom, inom ramen för den kommande översynen av Forest Focus-programmet, skall öka finansieringen och göra tillämpningsbestämmelserna mer flexibla. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta upp allvarligt menade, solidaritetsbaserade mål inom ramen för den gemensamma lagstiftningen om hantering och förebyggande av naturkatastrofer, och särskilt att anta den nya förordningen om solidaritetsfonden och direktivet om bedömning och hantering av översvämningar, och att kommissionen dessutom, inom ramen för den kommande översynen av Forest Focus-programmet, skall öka finansieringen och göra tillämpningsbestämmelserna mer flexibla.

| 8. | Europaparlamentet begär stöd för att de drabbade områdena skall kunna återbeskogas, utan att deras bioklimat eller ekologiska särdrag skadas, och hoppas att återställandet av landsbygds- och stadslandskapen kommer att behandlas som en fråga av särskild vikt, med vederbörlig hänsyn till specifika lokala särdrag. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär stöd för att de drabbade områdena skall kunna återbeskogas, utan att deras bioklimat eller ekologiska särdrag skadas, och hoppas att återställandet av landsbygds- och stadslandskapen kommer att behandlas som en fråga av särskild vikt, med vederbörlig hänsyn till specifika lokala särdrag.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av att tillhandahålla tillräckliga medel för att nätverket Natura 2000 skall kunna behållas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar behovet av att tillhandahålla tillräckliga medel för att nätverket Natura 2000 skall kunna behållas.

| 10. | Europaparlamentet anser att återställande av de områden inom Natura 2000-nätverket som har skadats av översvämningar, torka eller bränder bör finansieras med medel från gemenskapens fonder, med tanke på att dessa områden utgör en viktig del av Europas grönområden som garanterar den biologiska mångfalden och bevarandet av arter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella skogsfonder för förebyggande av naturkatastrofer i skogsområden och för förnyelse av skogar. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att återställande av de områden inom Natura 2000-nätverket som har skadats av översvämningar, torka eller bränder bör finansieras med medel från gemenskapens fonder, med tanke på att dessa områden utgör en viktig del av Europas grönområden som garanterar den biologiska mångfalden och bevarandet av arter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella skogsfonder för förebyggande av naturkatastrofer i skogsområden och för förnyelse av skogar.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att även tamdjur och vilda djur beaktas i framtida diskussioner om katastrofbistånd och räddningstjänstmekanismer. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att även tamdjur och vilda djur beaktas i framtida diskussioner om katastrofbistånd och räddningstjänstmekanismer.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en strategi mot torka som skall utgöra grunden för en europeisk politik för riskförebyggande och hantering av torka. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en strategi mot torka som skall utgöra grunden för en europeisk politik för riskförebyggande och hantering av torka.

| 13. | Europaparlamentet begär att allvarlig torka skall omfattas av solidaritetsfondens stödmekanismer, eftersom torka är ett oregelbundet förekommande naturfenomen som utvecklas långsamt och är av varierande varaktighet och medför allvarliga och långvariga återverkningar på levnadsvillkoren och den socioekonomiska stabiliteten i de berörda regionerna. Parlamentet rekommenderar att solidaritetsfonden behåller möjligheten att stödja lokaliserade krissituationer (av regional karaktär), samt överväger att tillåta stöd till både offentliga och privata skador. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet begär att allvarlig torka skall omfattas av solidaritetsfondens stödmekanismer, eftersom torka är ett oregelbundet förekommande naturfenomen som utvecklas långsamt och är av varierande varaktighet och medför allvarliga och långvariga återverkningar på levnadsvillkoren och den socioekonomiska stabiliteten i de berörda regionerna. Parlamentet rekommenderar att solidaritetsfonden behåller möjligheten att stödja lokaliserade krissituationer (av regional karaktär), samt överväger att tillåta stöd till både offentliga och privata skador.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att det inrättas ett europeiskt observationsorgan för torka, ökenspridning, översvämningar och andra effekter av klimatförändringarna i syfte att samla in information och garantera en effektivare respons. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar att det inrättas ett europeiskt observationsorgan för torka, ökenspridning, översvämningar och andra effekter av klimatförändringarna i syfte att samla in information och garantera en effektivare respons.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar att förebyggande åtgärder skall genomföras inom ramen för hanteringen av risker för torka, däribland strategier för att minimera effekterna av torka, och att dessa strategier skall inbegripas i förvaltningsstrategier för avrinningsområden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar att förebyggande åtgärder skall genomföras inom ramen för hanteringen av risker för torka, däribland strategier för att minimera effekterna av torka, och att dessa strategier skall inbegripas i förvaltningsstrategier för avrinningsområden.

| 16. | Europaparlamentet medger behovet av att undersöka och utveckla nya former av förebyggande och upptäckt av bränder samt brandsläckningshjälp genom användning av satelliter och annan spjutspetsteknik. Parlamentet anser att det är nödvändigt att tillämpa ny informationsteknik (t.ex. det geografiska informationssystemet) för hantering av bränder och översvämningar. Parlamentet betonar den centrala roll som ny teknik för att upptäcka sådana företeelser spelar för att förebygga naturkatastrofer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet medger behovet av att undersöka och utveckla nya former av förebyggande och upptäckt av bränder samt brandsläckningshjälp genom användning av satelliter och annan spjutspetsteknik. Parlamentet anser att det är nödvändigt att tillämpa ny informationsteknik (t.ex. det geografiska informationssystemet) för hantering av bränder och översvämningar. Parlamentet betonar den centrala roll som ny teknik för att upptäcka sådana företeelser spelar för att förebygga naturkatastrofer.

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att åtgärder vidtas för att skydda skogar mot bränder, särskilt insamlande och återanvändning av spill av skogsbiomassa, för förbud mot ändrad användning av eldhärjad mark, och skärpta straff för brottsliga handlingar som skadar miljön, särskilt sådana som orsakar skogsbränder. Parlamentet anser att insamling av spill av biomassa bör regleras för att förhindra att detta påskyndar ökenspridningen genom att organiska ämnen förbrukas och marken försämras, vilket gör marken mer sårbar för riskerna för torka och häftiga översvämningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet rekommenderar att åtgärder vidtas för att skydda skogar mot bränder, särskilt insamlande och återanvändning av spill av skogsbiomassa, för förbud mot ändrad användning av eldhärjad mark, och skärpta straff för brottsliga handlingar som skadar miljön, särskilt sådana som orsakar skogsbränder. Parlamentet anser att insamling av spill av biomassa bör regleras för att förhindra att detta påskyndar ökenspridningen genom att organiska ämnen förbrukas och marken försämras, vilket gör marken mer sårbar för riskerna för torka och häftiga översvämningar.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om förebyggande och hantering av skogsbränder. Detta bör omfatta regelbunden insamling av uppgifter, utarbetande av kartor och identifiering av områden som befinner sig i farozonen samt utarbetande av hanteringsplaner för brandrisker, och medlemsstaterna bör identifiera anslagna medel och tillgängliga resurser. Dessutom är det nödvändigt att samordna förvaltningarna, inrätta minimikrav för utbildning av brandsläckningsgrupper och fastställa miljöansvar och påföljder. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv om förebyggande och hantering av skogsbränder. Detta bör omfatta regelbunden insamling av uppgifter, utarbetande av kartor och identifiering av områden som befinner sig i farozonen samt utarbetande av hanteringsplaner för brandrisker, och medlemsstaterna bör identifiera anslagna medel och tillgängliga resurser. Dessutom är det nödvändigt att samordna förvaltningarna, inrätta minimikrav för utbildning av brandsläckningsgrupper och fastställa miljöansvar och påföljder.

| 19. | Europaparlamentet ber kommissionen att rekommendera medlemsstaterna att utarbeta kartor för brandrisker och översvämningsrisker, och att de skall beaktas i markplaneringsförvaltningen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet ber kommissionen att rekommendera medlemsstaterna att utarbeta kartor för brandrisker och översvämningsrisker, och att de skall beaktas i markplaneringsförvaltningen.

| 20. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 471.

(2)  EUT C 33 E, 9.2.2006, s. 599.

(3)  EUT C 92 E, 20.4.2006, s. 414.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0334.

(5)  Antagna texter, P6_TA(2005)0433.

(6)  Antagna texter, P6_TA(2006)0019.

(7)  EUT L 324, 11.12.2003, s. 1.

(8)  Antagna texter, P6_TA(2006)0068.

(9)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(10)  EGT L 297, 15.11.2001, s. 7.

(11)  http://www.europarl.eu.int/intcoop/empa/committee_cult/wg_tsunami_res26marsen.pdf.

(12)  http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_Waters/Pubs/Climate_Change_and_the_European_Water_Dimension_2005.pdf.

P6_TA(2006)0225

Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap

Europaparlamentets resolution om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (KOM(2005)0435), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (KOM(2005)0435),

| — | med beaktande av rådets förslag till beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (13886/1/2005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förslag till beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (13886/1/2005),

| — | med beaktande av att den rättsliga grund som valts för ingående av fördraget om en energigemenskap i själva verket begränsar Europaparlamentets roll till att ge eller vägra sitt samtycke till ingående av fördraget, med den följd att Europaparlamentet inte kan delta effektivt i beslutsförfarandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att den rättsliga grund som valts för ingående av fördraget om en energigemenskap i själva verket begränsar Europaparlamentets roll till att ge eller vägra sitt samtycke till ingående av fördraget, med den följd att Europaparlamentet inte kan delta effektivt i beslutsförfarandet,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (1), där parlamentet ger sitt samtycke till ingående av fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 18 maj 2006 om förslaget till rådets beslut om Europeiska gemenskapens ingående av fördraget om en energigemenskap (1), där parlamentet ger sitt samtycke till ingående av fördraget,

| — | med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 108.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska gemenskapen, genom att ingå detta fördrag om en energigemenskap, på sätt och vis skapar ett prejudikat genom att utvidga gemenskapens regelverk för den inre el- och gasmarknaden till att gälla de nio fördragsslutande parterna till ovan nämnda fördrag. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska gemenskapen, genom att ingå detta fördrag om en energigemenskap, på sätt och vis skapar ett prejudikat genom att utvidga gemenskapens regelverk för den inre el- och gasmarknaden till att gälla de nio fördragsslutande parterna till ovan nämnda fördrag.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de länder som undertecknat fördraget om en energigemenskap till ett entydigt åtagande att efterleva och tillämpa Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar de länder som undertecknat fördraget om en energigemenskap till ett entydigt åtagande att efterleva och tillämpa Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar också att av de nio fördragsslutande parterna till fördraget är tre kandidatländer (Bulgarien, Rumänien och Kroatien), en har ansökt om medlemskap (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien), fyra är potentiella kandidater (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Serbien och Republiken Montenegro) och en står under FN:s tillfälliga förvaltning (Kosovo). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar också att av de nio fördragsslutande parterna till fördraget är tre kandidatländer (Bulgarien, Rumänien och Kroatien), en har ansökt om medlemskap (f.d. jugoslaviska republiken Makedonien), fyra är potentiella kandidater (Albanien, Bosnien och Hercegovina, Republiken Serbien och Republiken Montenegro) och en står under FN:s tillfälliga förvaltning (Kosovo).

| 4. | Europaparlamentet påpekar att man, när det gäller den inre marknaden, har antagit ytterligare åtgärder som uppfattas som stödinstrument för den inre marknaden eller som anses nödvändiga för att mildra eventuella negativa effekter, men att man i rådets beslut inte föreskriver några sådana åtgärder för fördraget om en energigemenskap och att detta skulle kunna resultera i en allvarlig snedvridning av konkurrensen i förhållande till EU:s aktörer genom att de normer som tillämpas inom den inre marknaden undergrävs. Därför kommer frågor som rör sysselsättning, sociala konsekvenser, omstrukturering, arbetsförhållanden, jämställdhet, hälsa och säkerhet, information och samråd och dialogen mellan arbetsmarknadens parter att behandlas i ett separat samförståndsavtal vars rättsliga status inte har preciserats. Parlamentet begär att samförståndsavtalet undertecknas av kommissionen, rådet och berörda regeringar och att man utvecklar det till ett rättsligt bindande instrument. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att man, när det gäller den inre marknaden, har antagit ytterligare åtgärder som uppfattas som stödinstrument för den inre marknaden eller som anses nödvändiga för att mildra eventuella negativa effekter, men att man i rådets beslut inte föreskriver några sådana åtgärder för fördraget om en energigemenskap och att detta skulle kunna resultera i en allvarlig snedvridning av konkurrensen i förhållande till EU:s aktörer genom att de normer som tillämpas inom den inre marknaden undergrävs. Därför kommer frågor som rör sysselsättning, sociala konsekvenser, omstrukturering, arbetsförhållanden, jämställdhet, hälsa och säkerhet, information och samråd och dialogen mellan arbetsmarknadens parter att behandlas i ett separat samförståndsavtal vars rättsliga status inte har preciserats. Parlamentet begär att samförståndsavtalet undertecknas av kommissionen, rådet och berörda regeringar och att man utvecklar det till ett rättsligt bindande instrument.

| 5. | Europaparlamentet understödjer att representanter för arbetsmarknadens parter i de lßnder som undertecknat fördraget om en energigemenskap deltar i kommittéer för sektorsspecifik social dialog, i de fall de finns. Det är kommissionens uppgift att se till att detta förverkligas. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understödjer att representanter för arbetsmarknadens parter i de lßnder som undertecknat fördraget om en energigemenskap deltar i kommittéer för sektorsspecifik social dialog, i de fall de finns. Det är kommissionens uppgift att se till att detta förverkligas.

| 6. | Europaparlamentet önskar ett klarläggande från rådet och kommissionen om införandet av bestämmelser och program för att öka energieffektiviteten, prioritera efterfrågesidan, ersätta energiinfrastrukturen, stödja förnybara energikällor och i synnerhet reducera den omfattande energibristen, beroendet av import av energi/fossila bränslen och energiproduktionens skadliga inverkan på miljön, transport och energianvändning. Parlamentet önskar framför allt upplysningar om i vilken utsträckning de fördragsslutande parterna har genomfört gemenskapens regelverk när det gäller energieffektivitet, utsläpp av föroreningar i form av gaser, flytande och fasta form och klimatförändringar, vilket är av största betydelse för att undvika snedvridning av konkurrensen för de europeiska aktörerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet önskar ett klarläggande från rådet och kommissionen om införandet av bestämmelser och program för att öka energieffektiviteten, prioritera efterfrågesidan, ersätta energiinfrastrukturen, stödja förnybara energikällor och i synnerhet reducera den omfattande energibristen, beroendet av import av energi/fossila bränslen och energiproduktionens skadliga inverkan på miljön, transport och energianvändning. Parlamentet önskar framför allt upplysningar om i vilken utsträckning de fördragsslutande parterna har genomfört gemenskapens regelverk när det gäller energieffektivitet, utsläpp av föroreningar i form av gaser, flytande och fasta form och klimatförändringar, vilket är av största betydelse för att undvika snedvridning av konkurrensen för de europeiska aktörerna.

| 7. | Europaparlamentet anmodar försiktighet i samband med privatisering av allmännyttiga tjänster och ersättandet av statliga monopol med privata så länge som inte alla regler och bestämmelser fastställts för att tillgodose skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster, rimliga priser och demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anmodar försiktighet i samband med privatisering av allmännyttiga tjänster och ersättandet av statliga monopol med privata så länge som inte alla regler och bestämmelser fastställts för att tillgodose skyldigheten att tillhandahålla offentliga tjänster, rimliga priser och demokratisk kontroll.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när det gäller fördraget om energigemenskapen, i förhållande till fördraget om en energigemenskap och det innan rådet och kommissionen antar dessa, överlämna till parlamentet för kännedom alla kompletterande dokument som kommissionen eller rådet anser utgör en integrerad del av den inre marknaden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att när det gäller fördraget om energigemenskapen, i förhållande till fördraget om en energigemenskap och det innan rådet och kommissionen antar dessa, överlämna till parlamentet för kännedom alla kompletterande dokument som kommissionen eller rådet anser utgör en integrerad del av den inre marknaden.

| 9. | Europaparlamentet är oroat över de ändringar som rådet har gjort i förslaget till rådets beslut om ingående av fördraget om en energigemenskap och som omvandlar det obligatoriska samrådet med parlamentet – enligt kommissionens förslag – till ett informationsutbyte, i enlighet med bestämmelserna i artikel 4.5 i förslaget till rådets beslut. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är oroat över de ändringar som rådet har gjort i förslaget till rådets beslut om ingående av fördraget om en energigemenskap och som omvandlar det obligatoriska samrådet med parlamentet – enligt kommissionens förslag – till ett informationsutbyte, i enlighet med bestämmelserna i artikel 4.5 i förslaget till rådets beslut.

| 10. | Europaparlamentet begär att företrädare för utskottet för industrifrågor, forskning och energi tillsammans med företrädare för parlamenten i de berörda länderna informeras och hörs om kommissionens och ministerrådets beslut om fördraget om en energigemenskap och att dessa företrädare skall vara bemyndigad att ändra förslag. Formerna för ett sådant förfarande måste diskuteras mellan parlamentet, kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet begär att företrädare för utskottet för industrifrågor, forskning och energi tillsammans med företrädare för parlamenten i de berörda länderna informeras och hörs om kommissionens och ministerrådets beslut om fördraget om en energigemenskap och att dessa företrädare skall vara bemyndigad att ändra förslag. Formerna för ett sådant förfarande måste diskuteras mellan parlamentet, kommissionen och rådet.

| 11. | Europaparlamentet anser det önskvärt att rättsreglerna om ömsesidigt bistånd till de fördragsslutande parterna vid allvarliga störningar i energiförsörjningen får utvidgas till att omfatta andra angränsande länder ”om särskilda omständigheter inträffas”. Parlamentet uppmanar dock rådet och kommissionen att i en separat genomförandebestämmelse, som bör sändas till parlamentet för yttrande, klargöra vad som avses med ”särskilda omständigheter”. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser det önskvärt att rättsreglerna om ömsesidigt bistånd till de fördragsslutande parterna vid allvarliga störningar i energiförsörjningen får utvidgas till att omfatta andra angränsande länder ”om särskilda omständigheter inträffas”. Parlamentet uppmanar dock rådet och kommissionen att i en separat genomförandebestämmelse, som bör sändas till parlamentet för yttrande, klargöra vad som avses med ”särskilda omständigheter”.

| 12. | Europaparlamentet önskar en redogörelse från rådet och kommissionen för på vilket sätt som fördraget om en energigemenskap effektivt bidrar till att stödja energireformer i de fördragsslutande länderna, eftersom länderna på västra Balkan förefaller att vara inne i en tidigare reformfas. I synnerhet måste de, utöver tillvaratagandet av rättsstatsprincipen, utforma sin energipolitik och inrätta institutioner för att kunna åstadkomma sunda och genomgripande energireformer både vad gäller tillgången och efterfrågan på energi. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet önskar en redogörelse från rådet och kommissionen för på vilket sätt som fördraget om en energigemenskap effektivt bidrar till att stödja energireformer i de fördragsslutande länderna, eftersom länderna på västra Balkan förefaller att vara inne i en tidigare reformfas. I synnerhet måste de, utöver tillvaratagandet av rättsstatsprincipen, utforma sin energipolitik och inrätta institutioner för att kunna åstadkomma sunda och genomgripande energireformer både vad gäller tillgången och efterfrågan på energi.

| 13. | Europaparlamentet önskar ett klarläggande från rådet och kommissionen om den roll och den funktion som olika institutioner, som inrättas genom fördraget om en energigemenskap, innehar inkluderande energigemenskapens sekretariat och tillsynsnämnden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet önskar ett klarläggande från rådet och kommissionen om den roll och den funktion som olika institutioner, som inrättas genom fördraget om en energigemenskap, innehar inkluderande energigemenskapens sekretariat och tillsynsnämnden.

| 14. | Europaparlamentet önskar en redogörelse från rådet och kommissionen för de åtgärder som vidtas av givare, medlemsstater och de länder som anslutit sig till fördraget om en energigemenskap för att skapa insyn i marknaden särskilt när det gäller utvecklingen av off-shore elleverantörer inom det område som omfattas av fördraget om en energigemenskap, som innehar en dominerande marknadsställning och deras utvidgning till EU:s energimarknader. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet önskar en redogörelse från rådet och kommissionen för de åtgärder som vidtas av givare, medlemsstater och de länder som anslutit sig till fördraget om en energigemenskap för att skapa insyn i marknaden särskilt när det gäller utvecklingen av off-shore elleverantörer inom det område som omfattas av fördraget om en energigemenskap, som innehar en dominerande marknadsställning och deras utvidgning till EU:s energimarknader.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att klargöra vilka kriterier ett angränsande tredjeland skall uppfylla för att godtas av ministerrådet som observatör eller deltagare. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att klargöra vilka kriterier ett angränsande tredjeland skall uppfylla för att godtas av ministerrådet som observatör eller deltagare.

| 16. | Europaparlamentet begär att det informeras och hörs före det att fördraget om en energigemenskap ytterligare utvidgas till att omfatta andra energikällor eller andra energisektorer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet begär att det informeras och hörs före det att fördraget om en energigemenskap ytterligare utvidgas till att omfatta andra energikällor eller andra energisektorer.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minst en gång om året skriftligen rapportera till parlamentet om de framsteg som de fördragsslutande parterna har gjort och om de problem som de har stött på vid genomförandet av fördraget om energigemenskapen. Denna rapport bör innehålla följande faktorer:






  — | en redogörelse för genomförandet av relevant energi-, social- (samförståndsavtalet) och miljölagstiftning, |
| --- | --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att minst en gång om året skriftligen rapportera till parlamentet om de framsteg som de fördragsslutande parterna har gjort och om de problem som de har stött på vid genomförandet av fördraget om energigemenskapen. Denna rapport bör innehålla följande faktorer:

—

en redogörelse för genomförandet av relevant energi-, social- (samförståndsavtalet) och miljölagstiftning,

| — | en översyn av tillsynsmyndigheternas arbete, deras resurser och samrådsförfarande med berörda parter, |
| --- | --- |

—

en översyn av tillsynsmyndigheternas arbete, deras resurser och samrådsförfarande med berörda parter,

| — | en marknadskoncentrationens omfattning, tillgänglighet, investeringar i nya produktionsmöjligheter och energinät, |
| --- | --- |

—

en marknadskoncentrationens omfattning, tillgänglighet, investeringar i nya produktionsmöjligheter och energinät,

| — | en översyn av yttranden från berörda parter omfattande arbetsmarknadens parter, konsumenter, miljöorganisationer och i synnerhet kommuner. |
| --- | --- |

—

en översyn av yttranden från berörda parter omfattande arbetsmarknadens parter, konsumenter, miljöorganisationer och i synnerhet kommuner.

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till regeringarna och parlamenten för de fördragsslutande parterna till fördraget om en energigemenskap. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till regeringarna och parlamenten för de fördragsslutande parterna till fördraget om en energigemenskap.

---

(1)  Antagna texter, P6_TA(2006)0219.

P6_TA(2006)0226

Nepal

Europaparlamentets resolution om Nepal

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nepal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nepal,

| — | med beaktande av den offentliga utfrågning om Nepal som anordnades av utskottets för utrikesfrågor underutskott för mänskliga rättigheter den 20 februari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den offentliga utfrågning om Nepal som anordnades av utskottets för utrikesfrågor underutskott för mänskliga rättigheter den 20 februari 2006,

| — | med beaktande av det stöd kommissionen uttalade den 3 januari 2006 för återupprättandet av fred och demokrati i Nepal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det stöd kommissionen uttalade den 3 januari 2006 för återupprättandet av fred och demokrati i Nepal,

| — | med beaktande av det uttalande rådets ordförandeskap gjorde den 4 maj 2006 på Europeiska unionens vägnar om utvecklingen i Nepal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande rådets ordförandeskap gjorde den 4 maj 2006 på Europeiska unionens vägnar om utvecklingen i Nepal,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 februari 2005 avsatte kung Gyanendra regeringen genom en grundlagsstridig akt, tog själv den direkta makten och proklamerade undantagstillstånd. |
| --- | --- |

A.

Den 1 februari 2005 avsatte kung Gyanendra regeringen genom en grundlagsstridig akt, tog själv den direkta makten och proklamerade undantagstillstånd.

| B. | Demonstrationer för demokrati och fred som brutalt slagits ned har slutligen tvingat kungen att överge det faktiska militärstyret den 24 april 2006, återinstifta parlamentet och lämna över makten till en flerpartiregering formad av sjupartialliansen. |
| --- | --- |

B.

Demonstrationer för demokrati och fred som brutalt slagits ned har slutligen tvingat kungen att överge det faktiska militärstyret den 24 april 2006, återinstifta parlamentet och lämna över makten till en flerpartiregering formad av sjupartialliansen.

| C. | Återgången till demokrati kommer förhoppningsvis att innebära slutet på ett inbördeskrig som varat i tio år och som kostat mer än 13 000 människor livet. |
| --- | --- |

C.

Återgången till demokrati kommer förhoppningsvis att innebära slutet på ett inbördeskrig som varat i tio år och som kostat mer än 13 000 människor livet.

| D. | Säkerhetsstyrkornas överdrivet hårda agerande har ådragit sig kraftig kritik från det internationella samfundet, inbegripet EU och FN, eftersom många människor dödades under protesterna och hundratals skadades och arresterades. |
| --- | --- |

D.

Säkerhetsstyrkornas överdrivet hårda agerande har ådragit sig kraftig kritik från det internationella samfundet, inbegripet EU och FN, eftersom många människor dödades under protesterna och hundratals skadades och arresterades.

| E. | Nepals nya flerpartiregering, ledd av premiärminister Girija Prasad Koirala, har tillkännagivit att den kommer att hålla fredssamtal och därmed reagerat positivt på förslaget om vapenvila från Nepals kommunistiska maoistparti, som kungen tidigare avvisat. |
| --- | --- |

E.

Nepals nya flerpartiregering, ledd av premiärminister Girija Prasad Koirala, har tillkännagivit att den kommer att hålla fredssamtal och därmed reagerat positivt på förslaget om vapenvila från Nepals kommunistiska maoistparti, som kungen tidigare avvisat.

| F. | Det återinsatta representanthuset har följt den tolvpunktsöverenskommelse som träffats mellan sjupartialliansen och maoisterna i november 2005, även när det gäller att hålla val till den konstituerande församlingen för att utarbeta ett förslag till ny konstitution. |
| --- | --- |

F.

Det återinsatta representanthuset har följt den tolvpunktsöverenskommelse som träffats mellan sjupartialliansen och maoisterna i november 2005, även när det gäller att hålla val till den konstituerande församlingen för att utarbeta ett förslag till ny konstitution.

| G. | Den nya regeringen ogiltigförklarades de kommunalval som den tidigare regeringen höll den 8 februari 2006 och arresterade fem tidigare ministrar i kungens regering, inklusive inrikes- och utrikesministern och regeringens mest kända talesman. Den utsåg även en juridisk kommission för att utreda anklagelserna om att de statliga säkerhetsstyrkorna använt överdrivet våld mot demonstranterna och avskedade cheferna för tre säkerhetsstyrkor på grund av överdrivna våldsmetoder och kränkningar av de mänskliga rättigheterna då de slog ned den demokratiska rörelsen i Nepal. |
| --- | --- |

G.

Den nya regeringen ogiltigförklarades de kommunalval som den tidigare regeringen höll den 8 februari 2006 och arresterade fem tidigare ministrar i kungens regering, inklusive inrikes- och utrikesministern och regeringens mest kända talesman. Den utsåg även en juridisk kommission för att utreda anklagelserna om att de statliga säkerhetsstyrkorna använt överdrivet våld mot demonstranterna och avskedade cheferna för tre säkerhetsstyrkor på grund av överdrivna våldsmetoder och kränkningar av de mänskliga rättigheterna då de slog ned den demokratiska rörelsen i Nepal.

| H. | Regeringen har upphävt sex av kungens nitton lagar om mediefrihet, jordreform och biståndsgrupper. |
| --- | --- |

H.

Regeringen har upphävt sex av kungens nitton lagar om mediefrihet, jordreform och biståndsgrupper.

| I. | Barnens mest grundläggande rättigheter kränks rutinmässigt i Nepal och EU har fördömt Nepals maoistrebeller för att de använder barnsoldater. |
| --- | --- |

I.

Barnens mest grundläggande rättigheter kränks rutinmässigt i Nepal och EU har fördömt Nepals maoistrebeller för att de använder barnsoldater.

| J. | I november 2005 beslöt regeringen att inte längre utfärda utresetillstånd för tibetanska flyktingar på väg till Indien, vilket gjorde att hundratals tibetaner strandsattes i Nepal och att den kraftiga överbeläggningen i ett läger för tibetaner i Katmandu förvärrades ytterligare. |
| --- | --- |

J.

I november 2005 beslöt regeringen att inte längre utfärda utresetillstånd för tibetanska flyktingar på väg till Indien, vilket gjorde att hundratals tibetaner strandsattes i Nepal och att den kraftiga överbeläggningen i ett läger för tibetaner i Katmandu förvärrades ytterligare.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar med kraft Nepals återgång till ett demokratiskt styre, vilket uppnåtts tack vare miljoner medborgares engagemang i en folklig rörelse. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar med kraft Nepals återgång till ett demokratiskt styre, vilket uppnåtts tack vare miljoner medborgares engagemang i en folklig rörelse.

| 2. | Europaparlamentet framför sin djupaste medkänsla med familjerna till alla dem som förlorat livet eller blivit allvarligt skadade under protesterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet framför sin djupaste medkänsla med familjerna till alla dem som förlorat livet eller blivit allvarligt skadade under protesterna.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar den senaste utvecklingen i Nepal vilken främjar en återgång till politisk stabilitet, såsom






  — | återupprättandet av parlamentet, |
| --- | --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar den senaste utvecklingen i Nepal vilken främjar en återgång till politisk stabilitet, såsom

—

återupprättandet av parlamentet,

| — | inrättandet av en interimsregering den 2 maj 2006 och initiativet att skapa en konstituerande församling för att upprätta ett förslag till ny konstitution, |
| --- | --- |

—

inrättandet av en interimsregering den 2 maj 2006 och initiativet att skapa en konstituerande församling för att upprätta ett förslag till ny konstitution,

| — | tillkännagivandet av en ensidig tremånaders vapenvila, |
| --- | --- |

—

tillkännagivandet av en ensidig tremånaders vapenvila,

| — | sjupartialliansens och maoisternas nya på nytt gjorda utfästelse att de tänker följa tolvpunktsöverenskommelsen från november 2005. |
| --- | --- |

—

sjupartialliansens och maoisternas nya på nytt gjorda utfästelse att de tänker följa tolvpunktsöverenskommelsen från november 2005.

| 4. | Europaparlamentet anser att återupprättandet av parlamentets demokratiska myndigheters suveränitet endast är ett första steg mot verklig fred och varaktig demokrati, och att betydande framsteg måste göras på en rad områden för att situationen skall konsolideras:






  — | Det måste finnas en demokratisk kontroll av Nepals kungliga armé och lokal milis för att få ett slut på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att återupprättandet av parlamentets demokratiska myndigheters suveränitet endast är ett första steg mot verklig fred och varaktig demokrati, och att betydande framsteg måste göras på en rad områden för att situationen skall konsolideras:

—

Det måste finnas en demokratisk kontroll av Nepals kungliga armé och lokal milis för att få ett slut på kränkningarna av de mänskliga rättigheterna.

| — | Man måste ta itu med konfliktens underliggande orsaker och trygga ökat ekonomiskt välstånd och bättre fördelning av rikedomarna bland alla i hela landet. |
| --- | --- |

—

Man måste ta itu med konfliktens underliggande orsaker och trygga ökat ekonomiskt välstånd och bättre fördelning av rikedomarna bland alla i hela landet.

| — | Minoriteternas rättigheter måste respekteras. |
| --- | --- |

—

Minoriteternas rättigheter måste respekteras.

| — | Delar av makten måste förskjutas till regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

—

Delar av makten måste förskjutas till regional och lokal nivå.

| — | Valsystemet måste bli mer representativt. |
| --- | --- |

—

Valsystemet måste bli mer representativt.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar den tre månader långa vapenvila som aviserats av maoisterna och uppmuntrar dem att gå ännu längre, framledes avstå från våld och komma tillbaka till den politiska arenan. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar den tre månader långa vapenvila som aviserats av maoisterna och uppmuntrar dem att gå ännu längre, framledes avstå från våld och komma tillbaka till den politiska arenan.

| 6. | Europaparlamentet önskar att parlamentsval skall hållas på ett tidigt stadium och föreslår en valövervakningsgrupp från EU. I väntan på det bör en särskild delegation från Europaparlamentet sändas till landet för att bedöma situationen och föra samtal med alla berörda grupperingar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet önskar att parlamentsval skall hållas på ett tidigt stadium och föreslår en valövervakningsgrupp från EU. I väntan på det bör en särskild delegation från Europaparlamentet sändas till landet för att bedöma situationen och föra samtal med alla berörda grupperingar.

| 7. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över anklagelserna om utomrättsliga avrättningar, utbredd tortyr, straffrihet och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av båda parter i konflikten. Nepals regering och övriga parter i konflikten uppmanas göra allt de kan för att garantera fullständiga och öppna utredningar av människorättskränkningarna samt de fall av försvinnanden som ännu återstår att lösa, och Europaparlamentet betonar vikten av att de som döms får rättmätiga straff för att samhällsfreden skall kunna byggas upp på nytt. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är mycket bekymrat över anklagelserna om utomrättsliga avrättningar, utbredd tortyr, straffrihet och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av båda parter i konflikten. Nepals regering och övriga parter i konflikten uppmanas göra allt de kan för att garantera fullständiga och öppna utredningar av människorättskränkningarna samt de fall av försvinnanden som ännu återstår att lösa, och Europaparlamentet betonar vikten av att de som döms får rättmätiga straff för att samhällsfreden skall kunna byggas upp på nytt.

| 8. | Europaparlamentet poängterar att alla restriktioner av mediernas frihet omedelbart bör avskaffas, och att alla politiska fångar, journalister och människorättsaktivister måste friges. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet poängterar att alla restriktioner av mediernas frihet omedelbart bör avskaffas, och att alla politiska fångar, journalister och människorättsaktivister måste friges.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att regeringen redan upphävt ett antal kontroversiella lagar som inskränkte pressfriheten och kontrollerade icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att regeringen redan upphävt ett antal kontroversiella lagar som inskränkte pressfriheten och kontrollerade icke-statliga organisationer.

| 10. | Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till FN-kontoret för mänskliga rättigheter i Nepal som funnits där sedan april 2005 och som måste fortsätta att noggrant övervaka människorättssituationen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet bekräftar sitt stöd till FN-kontoret för mänskliga rättigheter i Nepal som funnits där sedan april 2005 och som måste fortsätta att noggrant övervaka människorättssituationen.

| 11. | Europaparlamentet stöder Nepals nya regerings beslut att frysa den tidigare förvaltningens köp av militärflygplan och vapen och stoppa soldatrekryteringen, och uppmanar rådet och medlemsstaterna att fortsätta att hålla inne allt militärt stöd. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet stöder Nepals nya regerings beslut att frysa den tidigare förvaltningens köp av militärflygplan och vapen och stoppa soldatrekryteringen, och uppmanar rådet och medlemsstaterna att fortsätta att hålla inne allt militärt stöd.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att inrätta en kontaktgrupp, bestående av Nepals nyckelpartner och internationella organisationer (EU, USA, Indien och FN) för att skapa ett samordnat internationellt agerande beträffande Nepal. Europaparlamentet föreslår att en särskild rapportör från Europaparlamentet utses med ansvar att övervaka situationen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att inrätta en kontaktgrupp, bestående av Nepals nyckelpartner och internationella organisationer (EU, USA, Indien och FN) för att skapa ett samordnat internationellt agerande beträffande Nepal. Europaparlamentet föreslår att en särskild rapportör från Europaparlamentet utses med ansvar att övervaka situationen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stödja fredsprocessen genom att:






  — | hjälpa alla väpnade grupper med demobilisering och avrustning, |
| --- | --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att stödja fredsprocessen genom att:

—

hjälpa alla väpnade grupper med demobilisering och avrustning,

| — | använda bistånd och humanitärt stöd för att befästa freden och den ekonomiska utvecklingen, |
| --- | --- |

—

använda bistånd och humanitärt stöd för att befästa freden och den ekonomiska utvecklingen,

| — | sända övervakare av de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

sända övervakare av de mänskliga rättigheterna,

| — | uppmuntra internationella finansinstitutioner att prioritera makro-ekonomisk stabilitet och öppenhet snarare än att påtvinga en bräcklig demokrati ambitiösa förslag om ekonomiska reformer. |
| --- | --- |

—

uppmuntra internationella finansinstitutioner att prioritera makro-ekonomisk stabilitet och öppenhet snarare än att påtvinga en bräcklig demokrati ambitiösa förslag om ekonomiska reformer.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att nära samarbeta med FN och övriga medlemmar i det internationella samfundet för att stödja Nepals regering på vägen mot demokrati. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att nära samarbeta med FN och övriga medlemmar i det internationella samfundet för att stödja Nepals regering på vägen mot demokrati.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda ytterligare teknisk, logistisk och ekonomisk hjälp till Nepal, inbegripet praktisk planering av ett uppdrag för att övervaka vapenvilan i samarbete med andra givare, om Nepal skulle komma att begära detta. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att erbjuda ytterligare teknisk, logistisk och ekonomisk hjälp till Nepal, inbegripet praktisk planering av ett uppdrag för att övervaka vapenvilan i samarbete med andra givare, om Nepal skulle komma att begära detta.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga att utse en särskild representant för Nepal vars roll skulle vara att främja ökat politiskt engagemang från EU:s sida i Nepal och skärpa EU:s politiska analys och förståelsenivån under den bräckliga övergångstiden. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga att utse en särskild representant för Nepal vars roll skulle vara att främja ökat politiskt engagemang från EU:s sida i Nepal och skärpa EU:s politiska analys och förståelsenivån under den bräckliga övergångstiden.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar på nytt till en uppföljning av 2002 års internationella konferens i London. Den skulle organiseras av nyckelparternas kontaktgrupp som skulle fastställa de principer och värderingar som måste ligga till grund för en fredsprocess i Nepal. Parlamentet välkomnar de planer som finns inom Nepals civilsamhälle på att organisera en egen konferens i Katmandu under det kommande året. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar på nytt till en uppföljning av 2002 års internationella konferens i London. Den skulle organiseras av nyckelparternas kontaktgrupp som skulle fastställa de principer och värderingar som måste ligga till grund för en fredsprocess i Nepal. Parlamentet välkomnar de planer som finns inom Nepals civilsamhälle på att organisera en egen konferens i Katmandu under det kommande året.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar Nepals regering att skydda tibetanska flyktingar på väg till Indien och att utan dröjsmål avskaffa utreseförbudet. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar Nepals regering att skydda tibetanska flyktingar på väg till Indien och att utan dröjsmål avskaffa utreseförbudet.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar, Nepals interimsregering, kung Gyanendra, regeringarna i Indien och i andra medlemsländer i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete, FN:s generalsekreterare och FN:s kommissarie för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och medlemsstaternas regeringar, Nepals interimsregering, kung Gyanendra, regeringarna i Indien och i andra medlemsländer i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete, FN:s generalsekreterare och FN:s kommissarie för de mänskliga rättigheterna.

P6_TA(2006)0227

Sri Lanka

Europaparlamentets resolution om situationen i Sri Lanka

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den väpnade konflikt som har drabbat Sri Lanka sedan 1983, skördat över 60 000 liv och medfört att mer än 800 000 människor fördrivits, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den väpnade konflikt som har drabbat Sri Lanka sedan 1983, skördat över 60 000 liv och medfört att mer än 800 000 människor fördrivits,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 18 maj 2000 (1), 14 mars 2002 (2) och 20 november 2003 (3) om Sri Lanka, och av den 13 januari 2005 (4) om Europeiska unionens bistånd till offren för flodvågen i Indiska oceanen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner av den 18 maj 2000 (1), 14 mars 2002 (2) och 20 november 2003 (3) om Sri Lanka, och av den 13 januari 2005 (4) om Europeiska unionens bistånd till offren för flodvågen i Indiska oceanen,

| — | med beaktande av Oslodeklarationen från december 2002, i vilken Sri Lankas regering och Tamilska Eelams befrielsetigrar (LTTE) kom överens om att söka finna en lösning grundad på en federal struktur inom ramen för ett enat Sri Lanka, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Oslodeklarationen från december 2002, i vilken Sri Lankas regering och Tamilska Eelams befrielsetigrar (LTTE) kom överens om att söka finna en lösning grundad på en federal struktur inom ramen för ett enat Sri Lanka,

| — | med beaktande av Tokyodeklarationen om återuppbyggnad och utveckling av Sri Lanka av den 10 juni 2003 i vilken stödet från givarländerna kopplades till framsteg i fredsprocessen, och det betonades att avtalet om eldupphör mellan Sri Lankas regering och LTTE, vilket trädde i kraft den 23 februari 2002, skulle iakttas, att den muslimska minoriteten skulle delta i samtalen, att de mänskliga rättigheterna skulle främjas och skyddas liksom jämställdhet mellan könen och framsteg mot en slutlig politisk lösning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tokyodeklarationen om återuppbyggnad och utveckling av Sri Lanka av den 10 juni 2003 i vilken stödet från givarländerna kopplades till framsteg i fredsprocessen, och det betonades att avtalet om eldupphör mellan Sri Lankas regering och LTTE, vilket trädde i kraft den 23 februari 2002, skulle iakttas, att den muslimska minoriteten skulle delta i samtalen, att de mänskliga rättigheterna skulle främjas och skyddas liksom jämställdhet mellan könen och framsteg mot en slutlig politisk lösning,

| — | med beaktande av EU:s och det internationella samfundets bistånd som reaktion på den förödande tsunamin den 26 december 2004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och det internationella samfundets bistånd som reaktion på den förödande tsunamin den 26 december 2004,

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Konflikten på Sri Lanka har dödat över 60 000 människor, fördrivit över 800 000 människor och hållit tillbaka öns tillväxt och ekonomiska utveckling, vilket resulterat i en miserabel situation för ett stort antal människor i hela Sri Lanka, vars liv har förstörts av tsunamin och vilka nu utsätts för förnyade våldshandlingar. |
| --- | --- |

A.

Konflikten på Sri Lanka har dödat över 60 000 människor, fördrivit över 800 000 människor och hållit tillbaka öns tillväxt och ekonomiska utveckling, vilket resulterat i en miserabel situation för ett stort antal människor i hela Sri Lanka, vars liv har förstörts av tsunamin och vilka nu utsätts för förnyade våldshandlingar.

| B. | Det har förekommit oräkneliga attacker på Jaffnahalvön, i Trincomalee och Batticaloa, och det finns tusentals officiellt registrerade överträdelser av vapenvilan, de flesta av dem från LTTE:s sida. |
| --- | --- |

B.

Det har förekommit oräkneliga attacker på Jaffnahalvön, i Trincomalee och Batticaloa, och det finns tusentals officiellt registrerade överträdelser av vapenvilan, de flesta av dem från LTTE:s sida.

| C. | Spänningarna har ökat avsiktligt genom mordförsöket på generallöjtnant Sarath Fonseka, överbefälhavare för den lankesiska armén, den 25 april 2006, morden på Sri Lankas utrikesminister Lakshman Kadirgamar i augusti 2005, och parlamentsledamot Joseph Pararajasingha i december 2005, och attentatet mot observationsgruppen Sri Lanka Monitoring Mission (SLMM) distriktskontor i Batticaloa den 13 januari 2006 i ett avsiktligt försök att undergräva avtalet om vapenvila. |
| --- | --- |

C.

Spänningarna har ökat avsiktligt genom mordförsöket på generallöjtnant Sarath Fonseka, överbefälhavare för den lankesiska armén, den 25 april 2006, morden på Sri Lankas utrikesminister Lakshman Kadirgamar i augusti 2005, och parlamentsledamot Joseph Pararajasingha i december 2005, och attentatet mot observationsgruppen Sri Lanka Monitoring Mission (SLMM) distriktskontor i Batticaloa den 13 januari 2006 i ett avsiktligt försök att undergräva avtalet om vapenvila.

| D. | Den 11 maj 2006 attackerade LTTE ett fartyg med 710 obeväpnade medlemmar av säkerhetsstyrkorna som var på väg tillbaka efter en ledighet med medlemmar av SLMM ombord, under SLMM:s flagg, som eskorterades av flottans beväpnade båtar, varav en sänktes och 18 besättningsmedlemmar dödades. |
| --- | --- |

D.

Den 11 maj 2006 attackerade LTTE ett fartyg med 710 obeväpnade medlemmar av säkerhetsstyrkorna som var på väg tillbaka efter en ledighet med medlemmar av SLMM ombord, under SLMM:s flagg, som eskorterades av flottans beväpnade båtar, varav en sänktes och 18 besättningsmedlemmar dödades.

| E. | Över 300 människor har dött i attentat och våldsamheter i Sri Lanka i år. |
| --- | --- |

E.

Över 300 människor har dött i attentat och våldsamheter i Sri Lanka i år.

| F. | Internationella observatörer menar att våldet den senaste tiden är det allvarligaste hotet mot det eldupphöravtal som förhandlades fram av norska medlare 2002 och som tidigare försvagats av ett stort antal brott mot vapenvilan, bland annat väpnade överfall, kidnappningar, hotelser, dödande, tortyr och rekrytering av barnsoldater. |
| --- | --- |

F.

Internationella observatörer menar att våldet den senaste tiden är det allvarligaste hotet mot det eldupphöravtal som förhandlades fram av norska medlare 2002 och som tidigare försvagats av ett stort antal brott mot vapenvilan, bland annat väpnade överfall, kidnappningar, hotelser, dödande, tortyr och rekrytering av barnsoldater.

| G. | Efter den första rundan som hölls i Genève i februari 2006 har fredssamtalen skjutits upp på obestämd tid efter det att LTTE på nytt drog sig ur en andra runda i april 2006 och därmed äventyrade möjligheten till politiska framsteg. |
| --- | --- |

G.

Efter den första rundan som hölls i Genève i februari 2006 har fredssamtalen skjutits upp på obestämd tid efter det att LTTE på nytt drog sig ur en andra runda i april 2006 och därmed äventyrade möjligheten till politiska framsteg.

| H. | Vid ett återupprättande av fredsprocessen bör man eftersträva att involvera åtskilliga samfund och politiska organisationer i Sri Lanka, även företrädare för muslimska samfund i norra delen av landet. |
| --- | --- |

H.

Vid ett återupprättande av fredsprocessen bör man eftersträva att involvera åtskilliga samfund och politiska organisationer i Sri Lanka, även företrädare för muslimska samfund i norra delen av landet.

| I. | Människorättsorganisationer har inte på ett effektivt sätt kunnat utreda brott mot de mänskliga rättigheterna och SLMM har inget mandat att göra någon oberoende utredning av dessa brott. |
| --- | --- |

I.

Människorättsorganisationer har inte på ett effektivt sätt kunnat utreda brott mot de mänskliga rättigheterna och SLMM har inget mandat att göra någon oberoende utredning av dessa brott.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar med eftertryck de steg som tagits av den Sri Lankas regering och LTTE för att återvända till förhandlingsbordet i februari 2006 och fördömer därför LTTE:s ensidiga vägran att delta i den andra förhandlingsrundan i Genève, som enligt planen skulle ha ägt rum i april 2006. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar med eftertryck de steg som tagits av den Sri Lankas regering och LTTE för att återvända till förhandlingsbordet i februari 2006 och fördömer därför LTTE:s ensidiga vägran att delta i den andra förhandlingsrundan i Genève, som enligt planen skulle ha ägt rum i april 2006.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft LTTE att utan dröjsmål återuppta fredsförhandlingarna med Sri Lankas regering, att vara beredd att lämna in sina vapen och att öppna upp för en slutlig politisk lösning på konflikten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar med kraft LTTE att utan dröjsmål återuppta fredsförhandlingarna med Sri Lankas regering, att vara beredd att lämna in sina vapen och att öppna upp för en slutlig politisk lösning på konflikten.

| 3. | Europaparlamentet fördömer med kraft den förnyade vågen av attentat från LTTE:s sida, det stora antal brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av båda sidor och de ständiga brotten mot eldupphöravtalet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet fördömer med kraft den förnyade vågen av attentat från LTTE:s sida, det stora antal brott mot de mänskliga rättigheterna som begåtts av båda sidor och de ständiga brotten mot eldupphöravtalet.

| 4. | Europaparlamentet beklagar LTTE:s grova överträdelser av eldupphöravtalet genom åtgärder till sjöss, i synnerhet attentatet den 11 maj 2006 mot den lankesiska flottan som orsakade många offer och utsatte SLMM-observatörer för en oerhörd fara. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet beklagar LTTE:s grova överträdelser av eldupphöravtalet genom åtgärder till sjöss, i synnerhet attentatet den 11 maj 2006 mot den lankesiska flottan som orsakade många offer och utsatte SLMM-observatörer för en oerhörd fara.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar eldupphöravtalets parter att garantera säkerheten för SLMM, som är ett obeväpnat organ som inbjudits av både regeringen och LTTE för att övervaka eldupphöravtalet, så att gruppen kan uppfylla sitt mandat, och lovordar de bidragande länderna Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige för deras ovärderliga arbete. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar eldupphöravtalets parter att garantera säkerheten för SLMM, som är ett obeväpnat organ som inbjudits av både regeringen och LTTE för att övervaka eldupphöravtalet, så att gruppen kan uppfylla sitt mandat, och lovordar de bidragande länderna Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige för deras ovärderliga arbete.

| 6. | Europaparlamentet kräver att både LTTE och Sri Lankas regering skall avstå från ytterligare åtgärder som riskerar att äventyra fredsprocessen, och i synnerhet attacker på civila. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att både LTTE och Sri Lankas regering skall avstå från ytterligare åtgärder som riskerar att äventyra fredsprocessen, och i synnerhet attacker på civila.

| 7. | Europaparlamentet fördömer det fruktansvärda övergrepp mot barn som sker genom rekrytering av barnsoldater, vilket utgör en krigsförbrytelse, och uppmanar samtliga rebellgrupper och i synnerhet LTTE att sätta stopp för denna verksamhet, släppa de barn som rekryterats och göra ett principuttalande om att barn inte kommer att rekryteras i framtiden. Sri Lankas regering uppmanas att införa rättsliga åtgärder för att förhindra och kriminalisera denna verksamhet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet fördömer det fruktansvärda övergrepp mot barn som sker genom rekrytering av barnsoldater, vilket utgör en krigsförbrytelse, och uppmanar samtliga rebellgrupper och i synnerhet LTTE att sätta stopp för denna verksamhet, släppa de barn som rekryterats och göra ett principuttalande om att barn inte kommer att rekryteras i framtiden. Sri Lankas regering uppmanas att införa rättsliga åtgärder för att förhindra och kriminalisera denna verksamhet.

| 8. | Europaparlamentet medger att LTTE inte företräder alla tamilska folk i Sri Lanka och uppmanar LTTE att tillåta politisk pluralism och alternativa demokratiska åsikter i de norra och östra delarna av Sri Lanka, vilket skulle garantera alla de olika folkens och gemenskapernas intressen. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet medger att LTTE inte företräder alla tamilska folk i Sri Lanka och uppmanar LTTE att tillåta politisk pluralism och alternativa demokratiska åsikter i de norra och östra delarna av Sri Lanka, vilket skulle garantera alla de olika folkens och gemenskapernas intressen.

| 9. | Europaparlamentet fördömer med kraft det särskilda förtrycket av tamilspråkig press eller tamilska organisationer, och kräver att morden på Mayilvaganam Nimalarajan och Dharmeratnam Sivaram samt på de två anställda vid tidningen ”Uthayan ”noggrant utreds. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer med kraft det särskilda förtrycket av tamilspråkig press eller tamilska organisationer, och kräver att morden på Mayilvaganam Nimalarajan och Dharmeratnam Sivaram samt på de två anställda vid tidningen ”Uthayan ”noggrant utreds.

| 10. | Europaparlamentet medger att det faktum att Sri Lanka nyligen valts till medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter innebär att regeringen måste visa prov på sitt åtagande att upprätthålla högsta standarder när det gäller att främja och skydda de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet medger att det faktum att Sri Lanka nyligen valts till medlem av FN:s råd för mänskliga rättigheter innebär att regeringen måste visa prov på sitt åtagande att upprätthålla högsta standarder när det gäller att främja och skydda de mänskliga rättigheterna.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet om nya medlemmar i Sri Lankas kommission för mänskliga rättigheter samt betonar behovet av att göra en effektiv och oberoende undersökning av de påstådda kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av säkerhetsstyrkor eller väpnade grupper liksom behovet av att ställa gärningsmännen inför rätta i enlighet med internationella normer för rättvisa rättegångar. Parlamentet insisterar också på att samtliga parter bör underteckna övergripande avtal om mänskliga rättigheter och att detta bör utgöra ett nyckelelement i framtida fredsförhandlingar. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet om nya medlemmar i Sri Lankas kommission för mänskliga rättigheter samt betonar behovet av att göra en effektiv och oberoende undersökning av de påstådda kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av säkerhetsstyrkor eller väpnade grupper liksom behovet av att ställa gärningsmännen inför rätta i enlighet med internationella normer för rättvisa rättegångar. Parlamentet insisterar också på att samtliga parter bör underteckna övergripande avtal om mänskliga rättigheter och att detta bör utgöra ett nyckelelement i framtida fredsförhandlingar.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar båda sidor att, som ett omedelbart tecken på god vilja, sluta använda truppminor och hjälpa till med att undanröja dessa och anser att Sri Lankas regering i detta syfte bör föregå med gott exempel genom att underteckna 1997 års Ottawakonvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor och om deras förstöring medan LTTE bör underteckna Geneva Call-initiativet mot minanvändning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar båda sidor att, som ett omedelbart tecken på god vilja, sluta använda truppminor och hjälpa till med att undanröja dessa och anser att Sri Lankas regering i detta syfte bör föregå med gott exempel genom att underteckna 1997 års Ottawakonvention om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor och om deras förstöring medan LTTE bör underteckna Geneva Call-initiativet mot minanvändning.

| 13. | Europaparlamentet oroar sig för att en överenskommelse om att dela på internationellt stöd ännu inte genomförts och anser att stöd som sänts till Sri Lanka av EU och andra internationella givare som svar på tsunamin måste komma katastrofoffren till godo utan hänsyn till deras etniska eller religiösa tillhörigheter. Parlamentet är oroat över fördelningen och användningen av tsunamistödet, som inte har gett de förväntade effekterna för offrens vardagsliv eller Sri Lankas återhämtning. Parlamentet noterar att det politiska sammanbrottet av förvaltningsstrukturen för åtgärder efter tsunamin redan har försenat frigörandet av ytterligare 50 miljoner euro i stöd, vilket förhindrar återuppbyggnadsarbetet i norra och östra Sri Lanka. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet oroar sig för att en överenskommelse om att dela på internationellt stöd ännu inte genomförts och anser att stöd som sänts till Sri Lanka av EU och andra internationella givare som svar på tsunamin måste komma katastrofoffren till godo utan hänsyn till deras etniska eller religiösa tillhörigheter. Parlamentet är oroat över fördelningen och användningen av tsunamistödet, som inte har gett de förväntade effekterna för offrens vardagsliv eller Sri Lankas återhämtning. Parlamentet noterar att det politiska sammanbrottet av förvaltningsstrukturen för åtgärder efter tsunamin redan har försenat frigörandet av ytterligare 50 miljoner euro i stöd, vilket förhindrar återuppbyggnadsarbetet i norra och östra Sri Lanka.

| 14. | Europaparlamentet beklagar att kraven på höga försvarskostnader i många år har inneburit att resurserna inte gått till mycket välbehövda investeringar i ekonomisk och social infrastruktur i Sri Lanka. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att kraven på höga försvarskostnader i många år har inneburit att resurserna inte gått till mycket välbehövda investeringar i ekonomisk och social infrastruktur i Sri Lanka.

| 15. | Europaparlamentet kräver att EU:s medlemsstater skall göra allt som står i deras makt för att sätta stopp för LTTE:s alla illegala försök att upprätthålla ett system med tvångsskatter bland de tamiler som lever i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att EU:s medlemsstater skall göra allt som står i deras makt för att sätta stopp för LTTE:s alla illegala försök att upprätthålla ett system med tvångsskatter bland de tamiler som lever i Europeiska unionen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, som en del av denna process, följa andra länders exempel och frysa de bankkonton samt de bolags och företags tillgångar i medlemsstaterna som har någon anknytning till LTTE. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, som en del av denna process, följa andra länders exempel och frysa de bankkonton samt de bolags och företags tillgångar i medlemsstaterna som har någon anknytning till LTTE.

| 17. | Europaparlamentet medger att EU har uppgett att delegationer från LTTE inte längre kommer att tas emot i någon av EU:s medlemsstater till dess att annat meddelas, och att EU aktivt överväger att formellt ta upp LTTE på förteckningen över terroristorganisationer. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet medger att EU har uppgett att delegationer från LTTE inte längre kommer att tas emot i någon av EU:s medlemsstater till dess att annat meddelas, och att EU aktivt överväger att formellt ta upp LTTE på förteckningen över terroristorganisationer.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att bibehålla sitt engagemang för en rättvis och varaktig lösning på konflikten i Sri Lanka och erinrar om sitt stöd för hela Sri Lankas befolkning och deras president, Mahinda Rajapakse, då de tillsammans möter framtida utmaningar. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar rådet, kommissionen och medlemsstaterna att bibehålla sitt engagemang för en rättvis och varaktig lösning på konflikten i Sri Lanka och erinrar om sitt stöd för hela Sri Lankas befolkning och deras president, Mahinda Rajapakse, då de tillsammans möter framtida utmaningar.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i övriga länder som ingår i ordförandegruppen för bistånd till Sri Lanka (Norge, Förenta staterna och Japan), FN:s generalsekreterare, regeringarna i Schweiz, Sri Lanka och andra länder i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete och LTTE. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i övriga länder som ingår i ordförandegruppen för bistånd till Sri Lanka (Norge, Förenta staterna och Japan), FN:s generalsekreterare, regeringarna i Schweiz, Sri Lanka och andra länder i Sydasiatiska sammanslutningen för regionalt samarbete och LTTE.

---

(1)  EGT C 59, 23.2.2001, s. 278.

(2)  EUT C 47 E, 27.2.2003, s. 613.

(3)  EUT C 87 E, 7.4.2004, s. 527.

(4)  EUT C 247 E, 6.10.2005, s. 147.

P6_TA(2006)0228

Taiwan

Europaparlamentets resolution om Taiwan

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2002 om Taiwans observatörsstatus vid Världshälsoförsamlingens årliga möte i maj 2002 i Genève (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2002 om Taiwans observatörsstatus vid Världshälsoförsamlingens årliga möte i maj 2002 i Genève (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om Taiwan (56:e Världshälsoförsamlingen) (2), om observatörsstatus för Taiwan vid den församlingen |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2003 om Taiwan (56:e Världshälsoförsamlingen) (2), om observatörsstatus för Taiwan vid den församlingen

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 september 2002 om kommissionens meddelande om ”Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap” (3), där det konstaterades att det behövs ett nära samarbete med Asien inom multilaterala organisationer, exempelvis för att inom ramen för Världshälsoorganisationen (WHO) bekämpa aids/hiv i regionen, och att alla demokratier i Asien, även Taiwan, därför bör kunna delta i WHO, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 september 2002 om kommissionens meddelande om ”Europa och Asien: en strategisk ram för förbättrade partnerskap” (3), där det konstaterades att det behövs ett nära samarbete med Asien inom multilaterala organisationer, exempelvis för att inom ramen för Världshälsoorganisationen (WHO) bekämpa aids/hiv i regionen, och att alla demokratier i Asien, även Taiwan, därför bör kunna delta i WHO,

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2005 om förbindelserna mellan EU, Kina och Taiwan samt säkerheten i Fjärran Östern (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2005 om förbindelserna mellan EU, Kina och Taiwan samt säkerheten i Fjärran Östern (4),

| — | med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115.5 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det är nödvändigt att alla delar av världen har möjlighet att direkt och obehindrat delta i internationella samarbetsnätverk, forum och program på hälso- och sjukvårdsområdet, i synnerhet med tanke på att det i dag är lättare för olika infektionssjukdomar (som fågelinfluensa och sars) att sprida sig över gränserna. |
| --- | --- |

A.

Det är nödvändigt att alla delar av världen har möjlighet att direkt och obehindrat delta i internationella samarbetsnätverk, forum och program på hälso- och sjukvårdsområdet, i synnerhet med tanke på att det i dag är lättare för olika infektionssjukdomar (som fågelinfluensa och sars) att sprida sig över gränserna.

| B. | WHO har gjort det möjligt för observatörer att delta i dess verksamhet. |
| --- | --- |

B.

WHO har gjort det möjligt för observatörer att delta i dess verksamhet.

| C. | Kommissionen har också redan ställt sig positiv till att förbättra kontakterna mellan Taiwan och WHO, i den mån WHO:s bestämmelser medger detta, och är intresserad av att finna en ”praktisk lösning ”tillsammans med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

C.

Kommissionen har också redan ställt sig positiv till att förbättra kontakterna mellan Taiwan och WHO, i den mån WHO:s bestämmelser medger detta, och är intresserad av att finna en ”praktisk lösning ”tillsammans med medlemsstaterna.

| D. | Den största risken för en influensapandemi kommer från asiatiska länder, där ett mycket patogent fågelinfluensavirus har spridits i två år trots behöriga myndigheters oavbrutna insatser för att hejda sjukdomen. |
| --- | --- |

D.

Den största risken för en influensapandemi kommer från asiatiska länder, där ett mycket patogent fågelinfluensavirus har spridits i två år trots behöriga myndigheters oavbrutna insatser för att hejda sjukdomen.

| E. | Infektionssjukdomar som hiv/aids, tuberkulos, malaria och sars når allt större utbredning över hela världen. |
| --- | --- |

E.

Infektionssjukdomar som hiv/aids, tuberkulos, malaria och sars når allt större utbredning över hela världen.

| F. | En pandemi utanför EU skulle även utgöra ett allvarligt hot mot EU-medborgarnas hälsa. |
| --- | --- |

F.

En pandemi utanför EU skulle även utgöra ett allvarligt hot mot EU-medborgarnas hälsa.

| G. | Taiwan skulle inte få något FN-skydd om en epidemi bröt ut på ön. Något samordnat samarbete med Taiwan skulle således inte äga rum trots att detta anses nödvändigt eftersom Taiwan är en av de viktigaste internationella knutpunkterna i västra Stillahavsområdet och en viktig rastplats för miljontals flyttfåglar. |
| --- | --- |

G.

Taiwan skulle inte få något FN-skydd om en epidemi bröt ut på ön. Något samordnat samarbete med Taiwan skulle således inte äga rum trots att detta anses nödvändigt eftersom Taiwan är en av de viktigaste internationella knutpunkterna i västra Stillahavsområdet och en viktig rastplats för miljontals flyttfåglar.

| H. | Taiwans hälso- och sjukvård är en av de bästa och mest avancerade i regionen, och de taiwanesiska myndigheterna vill låta sina specialister delta i WHO:s förberedande expertmöten om situationen när det gäller fågelinfluensan. |
| --- | --- |

H.

Taiwans hälso- och sjukvård är en av de bästa och mest avancerade i regionen, och de taiwanesiska myndigheterna vill låta sina specialister delta i WHO:s förberedande expertmöten om situationen när det gäller fågelinfluensan.

| 1. | Europaparlamentet kräver att Taiwan skall bli bättre representerat i internationella organisationer och anser det orättvist att fortsätta att utesluta mer än 20 miljoner människor från världssamfundet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet kräver att Taiwan skall bli bättre representerat i internationella organisationer och anser det orättvist att fortsätta att utesluta mer än 20 miljoner människor från världssamfundet.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar WHO:s generaldirektör att omedelbart låta Taiwans centrum för sjukdomskontroll (Taiwan CDC) ingå i WHO:s globala nätverk för varningar och motåtgärder (GOARN), så att snabbt utbyte av relevant information kan möjliggöras på regional och global nivå. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar WHO:s generaldirektör att omedelbart låta Taiwans centrum för sjukdomskontroll (Taiwan CDC) ingå i WHO:s globala nätverk för varningar och motåtgärder (GOARN), så att snabbt utbyte av relevant information kan möjliggöras på regional och global nivå.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar WHO:s generaldirektör och alla dess medlemsstater att se till att Taiwan får direkt tillträde till och kan närvara vid alla WHO:s tekniska möten som är av betydelse för att den offentliga hälso- och sjukvården skall kunna upprätthållas och förbättras både i Taiwan och i resten av världen samt att låta Taiwan delta på meningsfullt vis i den tekniska verksamhet och de arrangemang som WHO:s berörda regionkontor anordnar. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar WHO:s generaldirektör och alla dess medlemsstater att se till att Taiwan får direkt tillträde till och kan närvara vid alla WHO:s tekniska möten som är av betydelse för att den offentliga hälso- och sjukvården skall kunna upprätthållas och förbättras både i Taiwan och i resten av världen samt att låta Taiwan delta på meningsfullt vis i den tekniska verksamhet och de arrangemang som WHO:s berörda regionkontor anordnar.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att undersöka alla möjligheter att ge Taiwan observatörsstatus i Världshälsoorganisationen eller åtminstone i WHO, dess viktigaste beslutsfattande organ, för att skydda hälsan hos det taiwanesiska folket, hos internationella representanter och utländska arbetstagare på ön liksom hos hela världens befolkning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att undersöka alla möjligheter att ge Taiwan observatörsstatus i Världshälsoorganisationen eller åtminstone i WHO, dess viktigaste beslutsfattande organ, för att skydda hälsan hos det taiwanesiska folket, hos internationella representanter och utländska arbetstagare på ön liksom hos hela världens befolkning.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att stödja Taiwans ansökan om observatörsstatus i WHO. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att stödja Taiwans ansökan om observatörsstatus i WHO.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidat- och anslutningsländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Taiwans myndigheter, FN:s generalsekreterare samt WHO:s generaldirektör. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas och kandidat- och anslutningsländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och parlament, Taiwans myndigheter, FN:s generalsekreterare samt WHO:s generaldirektör.

---

(1)  EUT C 47 E, 27.2.2003, s. 606.

(2)  EUT C 67 E, 17.3.2004, s. 307.

(3)  EUT C 272 E, 13.11.2003, s. 476.

(4)  Antagna texter, P6_TA(2005)0297.

---

7.12.2006

| 7.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 297/s18 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 297/s18

---

Teckenförklaring

| * | | Samrådsförfarandet |
| --- | --- | --- |
| **I | | Samarbetsförfarandet (första behandlingen) |
| **II | | Samarbetsförfarandet (andra behandlingen) |
| *** | | Samtyckesförfarandet |
| ***I | | Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen) |
| ***II | | Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen) |
| ***III | | Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen) |

*

Samrådsförfarandet

**I

Samarbetsförfarandet (första behandlingen)

**II

Samarbetsförfarandet (andra behandlingen)

***

Samtyckesförfarandet

***I

Medbeslutandeförfarandet (första behandlingen)

***II

Medbeslutandeförfarandet (andra behandlingen)

***III

Medbeslutandeförfarandet (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baserar sig på den rättsliga grund som kommissionen föreslagit)

Upplysningar angående omröstningar

Om inget annat anges har föredraganden till talmannen skriftligen tillkännagivit sin inställning till ändringsförslagen.

Förkortningar för utskottens namn

| AFET | | Utskottet för utrikesfrågor |
| --- | --- | --- |
| DEVE | | Utskottet för utveckling |
| INTA | | Utskottet för internationell handel |
| BUDG | | Budgetutskottet |
| CONT | | Budgetkontrollutskottet |
| ECON | | Utskottet för ekonomi och valutafrågor |
| EMPL | | Utskottet för sysselsättning och sociala frågor |
| ENVI | | Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet |
| ITRE | | Utskottet för industrifrågor, forskning och energi |
| IMCO | | Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd |
| TRAN | | Utskottet för transport och turism |
| REGI | | Utskottet för regional utveckling |
| AGRI | | Jordbruksutskottet |
| PECH | | Fiskeriutskottet |
| CULT | | Utskottet för kultur och utbildning |
| JURI | | Utskottet för rättsliga frågor |
| LIBE | | Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor |
| AFCO | | Utskottet för konstitutionella frågor |
| FEMM | | Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män |
| PETI | | Utskottet för framställningar |

AFET

Utskottet för utrikesfrågor

DEVE

Utskottet för utveckling

INTA

Utskottet för internationell handel

BUDG

Budgetutskottet

CONT

Budgetkontrollutskottet

ECON

Utskottet för ekonomi och valutafrågor

EMPL

Utskottet för sysselsättning och sociala frågor

ENVI

Utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet

ITRE

Utskottet för industrifrågor, forskning och energi

IMCO

Utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd

TRAN

Utskottet för transport och turism

REGI

Utskottet för regional utveckling

AGRI

Jordbruksutskottet

PECH

Fiskeriutskottet

CULT

Utskottet för kultur och utbildning

JURI

Utskottet för rättsliga frågor

LIBE

Utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor

AFCO

Utskottet för konstitutionella frågor

FEMM

Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män

PETI

Utskottet för framställningar

Förkortningar för de politiska grupperna

| PPE-DE | | Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater |
| --- | --- | --- |
| PSE | | Europeiska socialdemokratiska partiets grupp |
| ALDE | | Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa |
| Verts/ALE | | Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen |
| GUE/NGL | | Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster |
| IND/DEM | | Gruppen Oberoende och demokrati |
| UEN | | Gruppen Unionen för nationernas Europa |
| NI | | Grupplösa |

PPE-DE

Gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) och Europademokrater

PSE

Europeiska socialdemokratiska partiets grupp

ALDE

Gruppen Liberalers och demokraters allians för Europa

Verts/ALE

Gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen

GUE/NGL

Gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster

IND/DEM

Gruppen Oberoende och demokrati

UEN

Gruppen Unionen för nationernas Europa

NI

Grupplösa

---