# Eiropas Savienības C 300E/2006

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 300E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 49. sējums2006. gada 9. decembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 300E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

49. sējums2006. gada 9. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   (Paziņojums) |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | 2006.—2007. GADA SESIJA |
| | 2006. gada 12.—15. jūnija sēdes |
| | Pirmdiena, 2006. gada 12. jūnijs |
| 2006/C 300E/01 | PROTOKOLS | 1 |
| SĒDES NORISE


  Sesijas atsākšana


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Parlamentu sadarbības delegāciju sastāvs


  Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana


  Dokumentu iesniegšana


  Lūgumraksti


  Apropriāciju pārvietojumi


  Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)


  Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi


  Sesiju kalendārs


  Darba kārtība


  Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem


  Lūgumrakstu komitejas apspriedes (2004.—2005. g.) (debates)


  Piespiedu prostitūcija 2006. gada pasaules futbola čempionāta laikā (debates)


  Darba kārtība


  Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II (debates)


  Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II (debates)


  Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I (debates)


  Tūrisma atbalsta pasākumi (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 13 |
| | Otrdiena, 2006. gada 13. jūnijs |
| 2006/C 300E/02 | PROTOKOLS | 15 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Dokumentu iesniegšana


  Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi


  Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)


  Pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013., 7. pamatprogramma) ***I — Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) * (debates)


  Balsošanas laiks


  Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta pielāgošana attiecībā uz lauku attīstību * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikuma pielāgošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Alpu Konvencijas protokols par lauksaimniecību kalnos * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšana Eiropas Kopienas vārdā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II (balsošana)


  Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II (balsošana)


  Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I (balsošana)


  Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam * (galīgais balsojums)


  Ieslodzīto stāvoklis Gvantanamo (balsošana)


  Asins saindēšanās no injekciju adatu ievainojumiem (balsošanas turpinājums)


  Lūgumrakstu komitejas apspriedes (2004.—2005. g.) (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Oficiāla sveikšana


  Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā (debates)


  Cilvēktiesību situācija Tunisijā (debates)


  ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)


  Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekas (C-176/03 Komisija pret Padomi) (debates)


  Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (debates)


  Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana * (debates)


  Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I (debates)


  Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 29 |
| I PIELIKUMS | 31 |
| II PIELIKUMS | 40 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 88 |
| P6_TA(2006)0246Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akts attiecībā uz lauku attīstību *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību (COM(2006)0152 — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)) | 88 |
| P6_TA(2006)0247Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu (COM(2006)0152 — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)) | 88 |
| P6_TA(2006)0248Nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)) | 89 |
| P6_TA(2006)0249Alpu Konvencijas protokols par lauksaimniecību kalnos *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Alpu Konvencijas protokolu par lauksaimniecību kalnos (COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)) | 89 |
| P6_TA(2006)0250Vairāku protokolu noslēgšana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Alpu Konvencijai pievienotā Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2006)0080 — C6-0099/2006 — 2006/0026(CNS)) | 90 |
| P6_TA(2006)0251Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu (12062/1/2005 — C6-0055/2006 — 2003/0210(COD)) | 91 |
| P6_TC2-COD(2003)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos | 91 |
| I PIELIKUMSGRUNTSŪDEŅU KVALITĀTES STANDARTI | 101 |
| II PIELIKUMSROBEŽVĒRTĪBAS GRUNTSŪDEŅUS PIESĀRŅOJOŠĀM VIELĀM UN PIESĀRŅOJUMA RĀDĪTĀJIEM | 102 |
| III PIELIKUMSGRUNTSŪDEŅU ĶĪMISKĀS KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANA | 103 |
| IV PIELIKUMSIEVĒROJAMU UN STABILU AUGŠUPEJOŠU TENDENČU NOTEIKŠANA UN MAIŅA | 104 |
| P6_TA(2006)0252Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (12064/2/2005 — C6-0054/2006 — 2004/0175(COD)) | 106 |
| P6_TC2-COD(2004)0175Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) | 106 |
| I PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ, 8. PANTA 1. PUNKTĀ UN 9. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ | 119 |
| II PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ, 8. PANTA 1. PUNKTĀ UN 9. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ | 120 |
| III PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ UN 9. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ | 121 |
| P6_TA(2006)0253Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (COM(2006)0015 — C6-0020/2006 — 2006/0005(COD)) | 123 |
| P6_TC1-COD(2006)0005Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību | 123 |
| PIELIKUMSPLŪDU RISKA PĀRVALDĪBAS PLĀNI | 135 |
| P6_TA(2006)0254GvantanamoEiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo ieslodzīto stāvokli | 136 |
| P6_TA(2006)0255Lūgumrakstu komitejas debates (2004.—2005. g.)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm parlamentārajā gadā no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim (2005/2135(INI)) | 138 |
| | Trešdiena, 2006. gada 14. jūnijs |
| 2006/C 300E/03 | PROTOKOLS | 143 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Eiropadome (Briselē, 2006. gada 15.—16. jūnijā) (debates)


  Oficiāla sveikšana


  Balsošanas laiks


  Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I (balsošana)


  Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (balsošana)


  Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā (balsošana)


  Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekas (C-176/03 Komisija pret Padomi) (balsošana)


  Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija (balsošana)


  Bulgārija un Rumānija (2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome) (balsošana)


  Turpmākie soļi pārdomu periodā (2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome) (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (debates)


  Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (debates)


  Kājnieku ieroči (debates)


  Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)


  Kopīgi noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I (debates)


  Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana (debates)


  Piekrastes zvejniecība un piekrastes zvejnieku problēmas (debates)


  Finanšu instrumentu tirgu direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (2. līmenis) (debates)


  Nākamās sēdes darba kārtība


  Sēdes slēgšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 155 |
| I PIELIKUMS | 157 |
| II PIELIKUMS | 165 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 201 |
| P6_TA(2006)0256Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes Pamatlēmumu par Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā (7307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)) | 201 |
| P6_TA(2006)0257Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (COM(2005)0399 — C6-0256/2005 — 2005/0166(COD)) | 216 |
| P6_TC1-COD(2005)0166Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (pārstrādāts variants) | 216 |
| I PIELIKUMS | 227 |
| II PIELIKUMSATCELTĀ REGULA UN TURPMĀKIE GROZĪJUMI | 228 |
| III PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA | 228 |
| P6_TA(2006)0258Personas datu aizsardzība *Priekšlikums Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS)) | 231 |
| P6_TA(2006)0259Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas KopienāEiropas Parlamenta rezolūcija par gatavību gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošanu Eiropas Kopienā (2006/2062(INI)) | 250 |
| P6_TA(2006)02602005. gada 13. septembra Tiesas sprieduma sekas (C-176/03 Komisija/Padome)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (2006/2007(INI)) | 255 |
| P6_TA(2006)0261Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiemEiropas Parlamenta rezolūcija par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem — pamatstratēģija (2005/2191(INI)) | 259 |
| P6_TA(2006)0262Bulgārija un Rumānija (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos | 265 |
| P6_TA(2006)0263Turpmākie soļi pārdomu periodā (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)Eiropas Parlamenta rezolūcija par turpmākajiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni | 267 |
| | Ceturtdiena, 2006. gada 15. jūnijs |
| 2006/C 300E/04 | PROTOKOLS | 270 |
| SĒDES NORISE


  Sēdes atklāšana


  Darba kārtība


  Dokumentu iesniegšana


  Kopienas finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu (2004. g.) (debates)


  Oficiāla sveikšana


  Komisiju un delegāciju nosaukumi


  Reglamenta interpretācija


  Padomes kopējo nostāju paziņošana


  Balsošanas laiks


  Datu sniegšana attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)


  Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013. g., Septītā pamatprogramma) ***I (balsošana)


  Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) * (balsošana)


  Kopīgi noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I (balsošana)


  Vienotās valūtas ieviešana Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī * (balsošana)


  Cilvēktiesību situācija Tunisijā (balsošana)


  ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme (balsošana)


  Finanšu instrumentu tirgu Direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (balsošana)


  Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (balsošana)


  Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (balsošana)


  Kājnieku ieroči (balsošana)


  Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana (balsošana)


  Piekrastes zvejniecība un piekrastes zvejnieku problēmas (balsošana)


  Kopienas finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu (2004. g.) (balsošana)


  Balsojumu skaidrojumi


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana


  Koka skaidu izmantošana vīna mākslīgai nogatavināšanai — Koka skaidu izmantošana Eiropas vīnos kā enoloģijas prakse (debates)


  Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)


  Austrumtimora


  Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumi


  Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi


  Parlamenta sastāvs


  Pilnvaru pārbaude


  Komiteju un delegāciju sastāvs


  Balsošanas laiks


  Austrumtimora (balsošana)


  Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumi (balsošana)


  Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi (balsošana)


  Balsojumu labojumi un nodomi balsot


  Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem


  Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)


  Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana


  Nākamo sēžu datumi


  Sesijas pārtraukšana |
| APMEKLĒJUMU REĢISTRS | 288 |
| I PIELIKUMS | 290 |
| II PIELIKUMS | 307 |
| PIEŅEMTIE TEKSTI | 392 |
| P6_TA(2006)0264Datu sniegšana attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (COM(2005)0566 — C6-0376/2005 — 2005/0223 (COD)) | 392 |
| P6_TC1-COD(2005)0223Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1382/91 | 392 |
| I PIELIKUMSIESNIEGTO STATISTIKAS DATU FORMĀTS | 396 |
| II PIELIKUMSSARAKSTS AR VALSTU KODIEM | 397 |
| III PIELIKUMSSARAKSTS AR PRODUKTU SAGATAVOŠANAS VEIDU KODIEM | 398 |
| IV PIELIKUMSZVEJNIECĪBAS PRODUKTU PAREDZĒTĀ IZMANTOJUMA KODU SARAKSTS | 399 |
| P6_TA(2006)0265Kopienas Septītā pamatprogramma ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD)) | 400 |
| P6_TC1-COD(2005)0043Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) | 401 |
| I PIELIKUMSZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGAS NOSTĀDNES | 411 |
| II PIELIKUMSPAREDZAMAIS SADALĪJUMS PA PROGRAMMĀM | 452 |
| III PIELIKUMSFINANSĒŠANAS SHĒMAS | 453 |
| P6_TA(2006)0266Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) (COM(2005)0119 — C6-0112/2005 — 2005/0044 (CNS)) | 456 |
| P6_TA(2006)0267Kopīgie noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (COM(2005)0429 — C6-0290/2005 — 2005/0191(COD)) | 463 |
| P6_TC1-COD(2005)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002 | 464 |
| PIELIKUMSKOPĒJIE PAMATSTANDARTI CIVILĀS AVIĀCIJAS AIZSARDZĪBAI PRET NELIKUMĪGAS IEJAUKŠANĀS DARBĪBĀM (4. PANTS) | 475 |
| P6_TA(2006)0268Vienotās valūtas ieviešana Slovēnijā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu attiecībā uz vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS)) | 479 |
| P6_TA(2006)0269TunisijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Tunisiju | 480 |
| P6_TA(2006)027017. EK un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmeEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi 2006. gada 25. maijā Sočos | 482 |
| P6_TA(2006)0271MIFID direktīvas īstenošanas pasākumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas (MIFID) izpildes pasākumu projektu | 485 |
| P6_TA(2006)0272Ilgtspējīgas attīstības stratēģijaEiropas Parlamenta rezolūcija par pārskatīto Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju | 487 |
| P6_TA(2006)0273Rasistiskās un homofobiskās vardarbības pastiprināšanās EiropāEiropas Parlamenta rezolūcija par rasistiskās un homofobiskās vardarbības pastiprināšanos Eiropā | 491 |
| P6_TA(2006)0274Vieglie ieročiEiropas Parlamenta rezolūcija par kājnieku un vieglajiem ieročiem, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada konferencei par Rīcības programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai pārskatīšanu un par starptautiska ieroču tirdzniecības līguma izstrādāšanu | 496 |
| P6_TA(2006)0275Sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanu (2005/2168(INI)) | 499 |
| P6_TA(2006)0276Piekrastes zvejniecībaEiropas Parlamenta rezolūcija par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejniecības kopienu problēmām (2004/2264(INI)) | 504 |
| P6_TA(2006)0277Kopienu finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskatsEiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats (2005/2184(INI)) | 508 |
| P6_TA(2006)0278AustrumtimoraEiropas Parlamenta rezolūcija par Austrumtimoru | 517 |
| P6_TA(2006)0279Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Sīriju | 519 |
| P6_TA(2006)0280Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Ziemeļkoreju | 521 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 12.—15. jūnija sēdes

Pirmdiena, 2006. gada 12. jūnijs

2006/C 300E/01

PROTOKOLS

1

SĒDES NORISE

Sesijas atsākšana

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Parlamentu sadarbības delegāciju sastāvs

Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Komiteju un delegāciju sastāvs

Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Dokumentu iesniegšana

Lūgumraksti

Apropriāciju pārvietojumi

Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Sesiju kalendārs

Darba kārtība

Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Lūgumrakstu komitejas apspriedes (2004.—2005. g.) (debates)

Piespiedu prostitūcija 2006. gada pasaules futbola čempionāta laikā (debates)

Darba kārtība

Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II (debates)

Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II (debates)

Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I (debates)

Tūrisma atbalsta pasākumi (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

13

Otrdiena, 2006. gada 13. jūnijs

2006/C 300E/02

PROTOKOLS

15

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Dokumentu iesniegšana

Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013., 7. pamatprogramma) ***I — Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) * (debates)

Balsošanas laiks

Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta pielāgošana attiecībā uz lauku attīstību * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikuma pielāgošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Alpu Konvencijas protokols par lauksaimniecību kalnos * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšana Eiropas Kopienas vārdā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II (balsošana)

Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II (balsošana)

Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I (balsošana)

Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam * (galīgais balsojums)

Ieslodzīto stāvoklis Gvantanamo (balsošana)

Asins saindēšanās no injekciju adatu ievainojumiem (balsošanas turpinājums)

Lūgumrakstu komitejas apspriedes (2004.—2005. g.) (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Oficiāla sveikšana

Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā (debates)

Cilvēktiesību situācija Tunisijā (debates)

ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekas (C-176/03 Komisija pret Padomi) (debates)

Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (debates)

Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana * (debates)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I (debates)

Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

29

I PIELIKUMS

31

II PIELIKUMS

40

PIEŅEMTIE TEKSTI

88

P6_TA(2006)0246Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akts attiecībā uz lauku attīstību *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību (COM(2006)0152 — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS))

88

P6_TA(2006)0247Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikums *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu (COM(2006)0152 — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS))

88

P6_TA(2006)0248Nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS))

89

P6_TA(2006)0249Alpu Konvencijas protokols par lauksaimniecību kalnos *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Alpu Konvencijas protokolu par lauksaimniecību kalnos (COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS))

89

P6_TA(2006)0250Vairāku protokolu noslēgšana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Alpu Konvencijai pievienotā Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2006)0080 — C6-0099/2006 — 2006/0026(CNS))

90

P6_TA(2006)0251Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu (12062/1/2005 — C6-0055/2006 — 2003/0210(COD))

91

P6_TC2-COD(2003)0210Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos

91

I PIELIKUMSGRUNTSŪDEŅU KVALITĀTES STANDARTI

101

II PIELIKUMSROBEŽVĒRTĪBAS GRUNTSŪDEŅUS PIESĀRŅOJOŠĀM VIELĀM UN PIESĀRŅOJUMA RĀDĪTĀJIEM

102

III PIELIKUMSGRUNTSŪDEŅU ĶĪMISKĀS KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANA

103

IV PIELIKUMSIEVĒROJAMU UN STABILU AUGŠUPEJOŠU TENDENČU NOTEIKŠANA UN MAIŅA

104

P6_TA(2006)0252Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***IIEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (12064/2/2005 — C6-0054/2006 — 2004/0175(COD))

106

P6_TC2-COD(2004)0175Eiropas Parlamenta nostāja pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE)

106

I PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ, 8. PANTA 1. PUNKTĀ UN 9. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ

119

II PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ, 8. PANTA 1. PUNKTĀ UN 9. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ

120

III PIELIKUMSTELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ UN 9. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ

121

P6_TA(2006)0253Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (COM(2006)0015 — C6-0020/2006 — 2006/0005(COD))

123

P6_TC1-COD(2006)0005Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību

123

PIELIKUMSPLŪDU RISKA PĀRVALDĪBAS PLĀNI

135

P6_TA(2006)0254GvantanamoEiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo ieslodzīto stāvokli

136

P6_TA(2006)0255Lūgumrakstu komitejas debates (2004.—2005. g.)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm parlamentārajā gadā no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim (2005/2135(INI))

138

Trešdiena, 2006. gada 14. jūnijs

2006/C 300E/03

PROTOKOLS

143

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Eiropadome (Briselē, 2006. gada 15.—16. jūnijā) (debates)

Oficiāla sveikšana

Balsošanas laiks

Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I (balsošana)

Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (balsošana)

Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā (balsošana)

Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekas (C-176/03 Komisija pret Padomi) (balsošana)

Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija (balsošana)

Bulgārija un Rumānija (2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome) (balsošana)

Turpmākie soļi pārdomu periodā (2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome) (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (debates)

Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (debates)

Kājnieku ieroči (debates)

Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Kopīgi noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I (debates)

Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana (debates)

Piekrastes zvejniecība un piekrastes zvejnieku problēmas (debates)

Finanšu instrumentu tirgu direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (2. līmenis) (debates)

Nākamās sēdes darba kārtība

Sēdes slēgšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

155

I PIELIKUMS

157

II PIELIKUMS

165

PIEŅEMTIE TEKSTI

201

P6_TA(2006)0256Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes Pamatlēmumu par Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā (7307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS))

201

P6_TA(2006)0257Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (COM(2005)0399 — C6-0256/2005 — 2005/0166(COD))

216

P6_TC1-COD(2005)0166Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (pārstrādāts variants)

216

I PIELIKUMS

227

II PIELIKUMSATCELTĀ REGULA UN TURPMĀKIE GROZĪJUMI

228

III PIELIKUMSATBILSTĪBAS TABULA

228

P6_TA(2006)0258Personas datu aizsardzība *Priekšlikums Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS))

231

P6_TA(2006)0259Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas KopienāEiropas Parlamenta rezolūcija par gatavību gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošanu Eiropas Kopienā (2006/2062(INI))

250

P6_TA(2006)02602005. gada 13. septembra Tiesas sprieduma sekas (C-176/03 Komisija/Padome)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (2006/2007(INI))

255

P6_TA(2006)0261Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiemEiropas Parlamenta rezolūcija par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem — pamatstratēģija (2005/2191(INI))

259

P6_TA(2006)0262Bulgārija un Rumānija (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos

265

P6_TA(2006)0263Turpmākie soļi pārdomu periodā (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)Eiropas Parlamenta rezolūcija par turpmākajiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni

267

Ceturtdiena, 2006. gada 15. jūnijs

2006/C 300E/04

PROTOKOLS

270

SĒDES NORISE

Sēdes atklāšana

Darba kārtība

Dokumentu iesniegšana

Kopienas finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu (2004. g.) (debates)

Oficiāla sveikšana

Komisiju un delegāciju nosaukumi

Reglamenta interpretācija

Padomes kopējo nostāju paziņošana

Balsošanas laiks

Datu sniegšana attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013. g., Septītā pamatprogramma) ***I (balsošana)

Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) * (balsošana)

Kopīgi noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I (balsošana)

Vienotās valūtas ieviešana Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī * (balsošana)

Cilvēktiesību situācija Tunisijā (balsošana)

ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme (balsošana)

Finanšu instrumentu tirgu Direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (balsošana)

Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (balsošana)

Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (balsošana)

Kājnieku ieroči (balsošana)

Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana (balsošana)

Piekrastes zvejniecība un piekrastes zvejnieku problēmas (balsošana)

Kopienas finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu (2004. g.) (balsošana)

Balsojumu skaidrojumi

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Koka skaidu izmantošana vīna mākslīgai nogatavināšanai — Koka skaidu izmantošana Eiropas vīnos kā enoloģijas prakse (debates)

Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

Austrumtimora

Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumi

Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi

Parlamenta sastāvs

Pilnvaru pārbaude

Komiteju un delegāciju sastāvs

Balsošanas laiks

Austrumtimora (balsošana)

Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumi (balsošana)

Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi (balsošana)

Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Nākamo sēžu datumi

Sesijas pārtraukšana

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

288

I PIELIKUMS

290

II PIELIKUMS

307

PIEŅEMTIE TEKSTI

392

P6_TA(2006)0264Datu sniegšana attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (COM(2005)0566 — C6-0376/2005 — 2005/0223 (COD))

392

P6_TC1-COD(2005)0223Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1382/91

392

I PIELIKUMSIESNIEGTO STATISTIKAS DATU FORMĀTS

396

II PIELIKUMSSARAKSTS AR VALSTU KODIEM

397

III PIELIKUMSSARAKSTS AR PRODUKTU SAGATAVOŠANAS VEIDU KODIEM

398

IV PIELIKUMSZVEJNIECĪBAS PRODUKTU PAREDZĒTĀ IZMANTOJUMA KODU SARAKSTS

399

P6_TA(2006)0265Kopienas Septītā pamatprogramma ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))

400

P6_TC1-COD(2005)0043Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)

401

I PIELIKUMSZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGAS NOSTĀDNES

411

II PIELIKUMSPAREDZAMAIS SADALĪJUMS PA PROGRAMMĀM

452

III PIELIKUMSFINANSĒŠANAS SHĒMAS

453

P6_TA(2006)0266Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) (COM(2005)0119 — C6-0112/2005 — 2005/0044 (CNS))

456

P6_TA(2006)0267Kopīgie noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***IEiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (COM(2005)0429 — C6-0290/2005 — 2005/0191(COD))

463

P6_TC1-COD(2005)0191Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002

464

PIELIKUMSKOPĒJIE PAMATSTANDARTI CIVILĀS AVIĀCIJAS AIZSARDZĪBAI PRET NELIKUMĪGAS IEJAUKŠANĀS DARBĪBĀM (4. PANTS)

475

P6_TA(2006)0268Vienotās valūtas ieviešana Slovēnijā *Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu attiecībā uz vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS))

479

P6_TA(2006)0269TunisijaEiropas Parlamenta rezolūcija par Tunisiju

480

P6_TA(2006)027017. EK un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmeEiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi 2006. gada 25. maijā Sočos

482

P6_TA(2006)0271MIFID direktīvas īstenošanas pasākumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas (MIFID) izpildes pasākumu projektu

485

P6_TA(2006)0272Ilgtspējīgas attīstības stratēģijaEiropas Parlamenta rezolūcija par pārskatīto Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju

487

P6_TA(2006)0273Rasistiskās un homofobiskās vardarbības pastiprināšanās EiropāEiropas Parlamenta rezolūcija par rasistiskās un homofobiskās vardarbības pastiprināšanos Eiropā

491

P6_TA(2006)0274Vieglie ieročiEiropas Parlamenta rezolūcija par kājnieku un vieglajiem ieročiem, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada konferencei par Rīcības programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai pārskatīšanu un par starptautiska ieroču tirdzniecības līguma izstrādāšanu

496

P6_TA(2006)0275Sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanaEiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanu (2005/2168(INI))

499

P6_TA(2006)0276Piekrastes zvejniecībaEiropas Parlamenta rezolūcija par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejniecības kopienu problēmām (2004/2264(INI))

504

P6_TA(2006)0277Kopienu finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskatsEiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats (2005/2184(INI))

508

P6_TA(2006)0278AustrumtimoraEiropas Parlamenta rezolūcija par Austrumtimoru

517

P6_TA(2006)0279Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Sīriju

519

P6_TA(2006)0280Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumiEiropas Parlamenta rezolūcija par Ziemeļkoreju

521

| * | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja |
| ENVI | Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo jautājumu komiteja

ENVI

Vides, veselības aizsardzības un pārtikas nekaitīguma komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

| PPE-DE | Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa |
| --- | --- |
| PSE | Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| IND/DEM | Neatkarības/demokrātijas grupa |
| UEN | Nāciju Eiropas grupa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE-DE

Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupa

PSE

Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

IND/DEM

Neatkarības/demokrātijas grupa

UEN

Nāciju Eiropas grupa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I (Paziņojums)

EIROPAS PARLAMENTS

2006.—2007. GADA SESIJA

2006. gada 12.—15. jūnija sēdes

Pirmdiena, 2006. gada 12. jūnijs

| 9.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 300/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 300/1

---

PROTOKOLS

(2006/C 300 E/01)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sesijas atsākšana

Sēde tika atklāta plkst.17.10.

2.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Roselyne Bachelot-Narquin un Richard Corbett informēja, ka viņi bija klāt, bet viņu vārdu apmeklējumu reģistrā nav.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

3.   Parlamentu sadarbības delegāciju sastāvs

Pēc Priekšsēdētāju konferences pieprasījuma Parlaments apstiprināja Armando Veneto iecelšanu amatā par locekli delegācijā ĀKK un ES Apvienotajā parlamentārajā asamblejā.

Parlamenta delegācijas locekļu skaits palielinājās no 77 līdz 78, jo līdz ar Austrumtimoras pievienošanos asociācijas līgumam tā dalībvalstu skaits palielinājās līdz 78.

4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Bijušais Parlamenta deputāts Jannis Sakellariou ir iesniedzis vadībai lūgumu aizstāvēt viņa deputāta neaizskaramību sakarā ar tiesas procesu Atēnu Augstākās instances tiesā.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai.

5.   Komiteju un delegāciju sastāvs

Priekšsēdētājs ir saņēmis no PPE-DE un ALDE grupas lūgumus par šādu deputātu iecelšanu:

| — | INTA komiteja: Gianluca Susta, |
| --- | --- |

—

INTA komiteja: Gianluca Susta,

| — | CONT komiteja: Aldo Patriciello, |
| --- | --- |

—

CONT komiteja: Aldo Patriciello,

| — | ECON komiteja: Andrea Losco, |
| --- | --- |

—

ECON komiteja: Andrea Losco,

| — | LIBE komiteja: Donato Tommaso Veraldi, |
| --- | --- |

—

LIBE komiteja: Donato Tommaso Veraldi,

| — | Delegācija ES un Bulgārijas Apvienotajā Parlamentārajā komitejā: Aldo Patriciello, |
| --- | --- |

—

Delegācija ES un Bulgārijas Apvienotajā Parlamentārajā komitejā: Aldo Patriciello,

| — | Delegācija sadarbībai ar Mašrika valstīm un Persijas līča valstīm: Carlo Casini, |
| --- | --- |

—

Delegācija sadarbībai ar Mašrika valstīm un Persijas līča valstīm: Carlo Casini,

| — | Delegācija ES un Vidusjūras Parlamentārajā asamblejā: Vito Bonsignore. |
| --- | --- |

—

Delegācija ES un Vidusjūras Parlamentārajā asamblejā: Vito Bonsignore.

Šo deputātu iecelšana tiks uzskatīta par apstiprinātu, ja līdz šā protokola apstiprināšanai nebūs sniegti nekādi iebildumi.

6.   Koplēmuma procedūrā pieņemto tiesību aktu parakstīšana

Priekšsēdētājs ir paziņojis, ka saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 68. pantu kopā ar Padomes priekšsēdētāju trešdien parakstīs šādus koplēmuma procedūrā pieņemtos dokumentus:

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par atkritumu sūtījumiem (3662/8/2005 — C6-0177/2006 — 2003/0139(COD)), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par atkritumu sūtījumiem (3662/8/2005 — C6-0177/2006 — 2003/0139(COD)),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (3675/4/2005 — C6-0172/2006 — 2004/0250(COD)), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Direktīvas 78/660/EEK attiecībā uz noteiktu veidu sabiedrību gada pārskatiem, 83/349/EEK attiecībā uz konsolidētajiem pārskatiem, 86/635/EEK par banku un citu finanšu iestāžu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem un 91/674/EEK par apdrošināšanas uzņēmumu gada pārskatiem un konsolidētajiem pārskatiem (3675/4/2005 — C6-0172/2006 — 2004/0250(COD)),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu per sonu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām (3609/1/2006 — C6-0173/2006 — 2005/0158(COD)), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu per sonu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām (3609/1/2006 — C6-0173/2006 — 2005/0158(COD)),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā (3610/2/2006 — C6-0178/2006 — 2005/0159(COD)), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā (3610/2/2006 — C6-0178/2006 — 2005/0159(COD)),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (3669/4/2005 — C6-0175/2006 — 2004/0155(COD)), |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (pārstrādāta versija) (3669/4/2005 — C6-0175/2006 — 2004/0155(COD)),

| — | Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) (3670/3/2005 — C6-0176/2006 — 2004/0159(COD)). |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību (pārstrādāta versija) (3670/3/2005 — C6-0176/2006 — 2004/0159(COD)).

7.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Parlamenta komitejas







  1.1. | Ziņojumi







  — | Ziņojums par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejnieku problēmām (2004/2264(INI)) — Zivsaimniecības komiteja.
  Referents: Ó Neachtain Seán (A6-0141/2006). |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Parlamenta komitejas

1.1.

Ziņojumi

—

Ziņojums par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejnieku problēmām (2004/2264(INI)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Ó Neachtain Seán (A6-0141/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (COM(2005)0566 — C6-0376/2005 — 2005/0223(COD)) — Zivsaimniecības komiteja.
  Referents: Morillon Philippe (A6-0169/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (COM(2005)0566 — C6-0376/2005 — 2005/0223(COD)) — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Morillon Philippe (A6-0169/2006).

| — | Ziņojums par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (2006/2007(INI)) — Juridiskā komiteja.
  Referents: Gargani Giuseppe (A6-0172/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (2006/2007(INI)) — Juridiskā komiteja.

Referents: Gargani Giuseppe (A6-0172/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli (COM(2005)0673 — C6-0031/2006 — 2005/0272(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.
  Referents: Seppänen Esko (A6-0174/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes direktīvai par radioaktīvo atkritumu un izlietotas kodoldegvielas pārvadājumu pārraudzību un kontroli (COM(2005)0673 — C6-0031/2006 — 2005/0272(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Seppänen Esko (A6-0174/2006).

| — | Ziņojums par gatavību gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošanu Eiropas Kopienā (2006/2062(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Adamou Adamos (A6-0176/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par gatavību gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošanu Eiropas Kopienā (2006/2062(INI)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Adamou Adamos (A6-0176/2006).

| — | Ziņojums par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm parlamentārajā gadā no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim (2005/2135(INI)) — Lūgumrakstu komiteja.
  Referents: Cashman Michael (A6-0178/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm parlamentārajā gadā no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim (2005/2135(INI)) — Lūgumrakstu komiteja.

Referents: Cashman Michael (A6-0178/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (COM(2006)0015 — C6-0020/2006 — 2006/0005(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Seeber Richard (A6-0182/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (COM(2006)0015 — C6-0020/2006 — 2006/0005(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Seeber Richard (A6-0182/2006).

| — | Ziņojums par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanu (2005/2168(INI)) — Transporta un tūrisma komiteja.
  Referents: Cramer Michael (A6-0183/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanu (2005/2168(INI)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Cramer Michael (A6-0183/2006).

| — | Ziņojums par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats (2005/2184(INI)) — Budžeta kontroles komiteja.
  Referents: Bösch Herbert (A6-0185/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats (2005/2184(INI)) — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Bösch Herbert (A6-0185/2006).

| — | * Ziņojums par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes pamatlēmumu par Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā (07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referents: Varvitsiotis Ioannis (A6-0187/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes pamatlēmumu par Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā (07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Varvitsiotis Ioannis (A6-0187/2006).

| — | Ziņojums par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem — pamatstratēģija (2005/2191(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referents: Ždanoka Tatjana (A6-0189/2006). |
| --- | --- |

—

Ziņojums par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem — pamatstratēģija (2005/2191(INI)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Ždanoka Tatjana (A6-0189/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.
  Referents: Roure Martine (A6-0192/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS)) — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Roure Martine (A6-0192/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (COM(2005)0429 — C6-0290/2005 — 2005/0191(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.
  Referents: Costa Paolo (A6-0194/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (COM(2005)0429 — C6-0290/2005 — 2005/0191(COD)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Costa Paolo (A6-0194/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja.
  Referents: Costa Paolo (A6-0195/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)) — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Costa Paolo (A6-0195/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu (COM(2006)0152 [02] — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.
  Referents: Daul Joseph (A6-0197/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu (COM(2006)0152 [02] — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Daul Joseph (A6-0197/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību (COM(2006)0152 [01] — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.
  Referents: Daul Joseph (A6-0198/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību (COM(2006)0152 [01] — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Daul Joseph (A6-0198/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Alpu Konvencijas protokolu par lauksaimniecību kalnos (COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.
  Referents: Daul Joseph (A6-0199/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Alpu Konvencijas protokolu par lauksaimniecību kalnos (COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)) — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Daul Joseph (A6-0199/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu attiecībā uz vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.
  Referents: Langen Werner (A6-0200/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu attiecībā uz vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS)) — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Langen Werner (A6-0200/2006).

| — | ***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119 [01] — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.
  Referents: Buzek Jerzy (A6-0202/2006). |
| --- | --- |

—

***I Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119 [01] — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Buzek Jerzy (A6-0202/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) (COM(2005)0119 [02] — C6-0112/2005 — 2005/0044(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.
  Referents: Buzek Jerzy (A6-0203/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) (COM(2005)0119 [02] — C6-0112/2005 — 2005/0044(CNS)) — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Buzek Jerzy (A6-0203/2006).

| — | * Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Alpu Konvencijai pievienotā Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2006)0080 — C6-0099/2006 — 2006/0026(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Seeber Richard (A6-0205/2006). |
| --- | --- |

—

- Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Alpu Konvencijai pievienotā Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2006)0080 — C6-0099/2006 — 2006/0026(CNS)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Seeber Richard (A6-0205/2006).

| 1.2. | Ieteikumi otrajam lasījumam







  — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (12064/2/2005 — C6-0054/2006 — 2004/0175(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Brepoels Frieda (A6-0081/2006). |
| --- | --- | --- |

1.2.

Ieteikumi otrajam lasījumam

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (12064/2/2005 — C6-0054/2006 — 2004/0175(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Brepoels Frieda (A6-0081/2006).

| — | ***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu (12062/1/2005 — C6-0055/2006 — 2003/0210(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.
  Referents: Klaß Christa (A6-0146/2006). |
| --- | --- |

—

***II Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu (12062/1/2005 — C6-0055/2006 — 2003/0210(COD)) — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Klaß Christa (A6-0146/2006).

| 2. | Deputāti







  2.1. | Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)







  — | (O-0056/2006) Liam Aylward UEN grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0222/2006) |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti

2.1.

Mutiski jautājumi (Reglamenta 108. pants)

—

(O-0056/2006) Liam Aylward UEN grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0222/2006)

| — | (O-0057/2006) Liam Aylward UEN grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0223/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0057/2006) Liam Aylward UEN grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0223/2006)

| — | (O-0014/2006) Elmar Brok un Karl von Wogau AFET komitejas vārdā Padomei: Eiropas Savienība un ANO 2006. gada pārskata konference par kājnieku ieročiem (B6-0225/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0014/2006) Elmar Brok un Karl von Wogau AFET komitejas vārdā Padomei: Eiropas Savienība un ANO 2006. gada pārskata konference par kājnieku ieročiem (B6-0225/2006)

| — | (O-0015/2006) Elmar Brok un Karl von Wogau AFET komitejas vārdā Komisijai: Eiropas Savienība un ANO 2006. gada pārskata konference par kājnieku ieročiem (B6-0226/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0015/2006) Elmar Brok un Karl von Wogau AFET komitejas vārdā Komisijai: Eiropas Savienība un ANO 2006. gada pārskata konference par kājnieku ieročiem (B6-0226/2006)

| — | (O-0049/2006) Luís Queiró PPE-DE grupas vārdā Komisijai: tūrisma atbalsta pasākumi (B6-0307/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0049/2006) Luís Queiró PPE-DE grupas vārdā Komisijai: tūrisma atbalsta pasākumi (B6-0307/2006)

| — | (O-0060/2006) Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani un Nicola Zingaretti Komisijai: Koka skaidu izmantošana vīna nogatavināšanai (B6-0308/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0060/2006) Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani un Nicola Zingaretti Komisijai: Koka skaidu izmantošana vīna nogatavināšanai (B6-0308/2006)

| — | (O-0062/2006) Giuseppe Castiglione PPE-DE grupas vārdā Komisijai: Koka skaidu izmantošana vīna darināšanā Eiropā (B6-0309/2006) |
| --- | --- |

—

(O-0062/2006) Giuseppe Castiglione PPE-DE grupas vārdā Komisijai: Koka skaidu izmantošana vīna darināšanā Eiropā (B6-0309/2006)

| 2.2. | Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0224/2006)







  — | Schlyter Carl, Ebner Michl, El Khadraoui Saïd, Papadimoulis Dimitrios, Sonik Bogusław, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Staes Bart, Evans Robert, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Bowis John, Czarnecki Ryszard, Isler Béguin Marie Anne, Posselt Bernd, Ryan Eoin, Crowley Brian, Paleckis Justas Vincas, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Dührkop Dührkop Bárbara, Menéndez del Valle Emilio, Van Lancker Anne, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Papastamkos Georgios, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Riis-Jørgensen Karin, Medina Ortega Manuel, Van Hecke Johan, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Busuttil Simon, Bushill-Matthews Philip, Weber Manfred, Mitchell Gay, Galeote Gerardo, Masip Hidalgo Antonio, López-Istúriz White Antonio, Moraes Claude, Moreno Sánchez Javier, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Dimitrakopoulos Giorgos, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Matsis Yiannakis, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter, Andrikienė Laima Liucija |
| --- | --- | --- |

2.2.

Mutiski jautājumi jautājumu laikam (Reglamenta 109. pants) (B6-0224/2006)

—

Schlyter Carl, Ebner Michl, El Khadraoui Saïd, Papadimoulis Dimitrios, Sonik Bogusław, Belet Ivo, Rutowicz Leopold Józef, Staes Bart, Evans Robert, Kuźmiuk Zbigniew Krzysztof, Goudin Hélène, McAvan Linda, McGuinness Mairead, Bowis John, Czarnecki Ryszard, Isler Béguin Marie Anne, Posselt Bernd, Ryan Eoin, Crowley Brian, Paleckis Justas Vincas, Valenciano Martínez-Orozco Elena, Dührkop Dührkop Bárbara, Menéndez del Valle Emilio, Van Lancker Anne, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Papastamkos Georgios, Ó Neachtain Seán, Aylward Liam, Riis-Jørgensen Karin, Medina Ortega Manuel, Van Hecke Johan, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Busuttil Simon, Bushill-Matthews Philip, Weber Manfred, Mitchell Gay, Galeote Gerardo, Masip Hidalgo Antonio, López-Istúriz White Antonio, Moraes Claude, Moreno Sánchez Javier, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Dimitrakopoulos Giorgos, Manolakou Diamanto, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Matsis Yiannakis, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter, Andrikienė Laima Liucija

| — | Posselt Bernd, Evans Robert, Mitchell Gay, Martínez Martínez Miguel Angel, Andrikienė Laima Liucija, Hall Fiona, Schierhuber Agnes, Ryan Eoin, Karas Othmar, Ó Neachtain Seán, Fernandes Emanuel Jardim, Olajos Péter, Trakatellis Antonios, Aylward Liam, McGuinness Mairead, Doyle Avril, Czarnecki Ryszard, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rack Reinhard, Seeber Richard, Isler Béguin Marie Anne, Davies Chris, Crowley Brian, Van Hecke Johan,Karim Sajjad, Caspary Daniel, Papadimoulis Dimitrios, Mavrommatis Manolis, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Masip Hidalgo Antonio, Menéndez del Valle Emilio, Moreno Sánchez Javier, Medina Ortega Manuel, Sjöstedt Jonas, McAvan Linda, Montoro Romero Cristobal, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter |
| --- | --- |

—

Posselt Bernd, Evans Robert, Mitchell Gay, Martínez Martínez Miguel Angel, Andrikienė Laima Liucija, Hall Fiona, Schierhuber Agnes, Ryan Eoin, Karas Othmar, Ó Neachtain Seán, Fernandes Emanuel Jardim, Olajos Péter, Trakatellis Antonios, Aylward Liam, McGuinness Mairead, Doyle Avril, Czarnecki Ryszard, Panayotopoulos-Cassiotou Marie, Rack Reinhard, Seeber Richard, Isler Béguin Marie Anne, Davies Chris, Crowley Brian, Van Hecke Johan,Karim Sajjad, Caspary Daniel, Papadimoulis Dimitrios, Mavrommatis Manolis, Díaz de Mera García Consuegra Agustín, Masip Hidalgo Antonio, Menéndez del Valle Emilio, Moreno Sánchez Javier, Medina Ortega Manuel, Sjöstedt Jonas, McAvan Linda, Montoro Romero Cristobal, Newton Dunn Bill, Karatzaferis Georgios, Pafilis Athanasios, De Rossa Proinsias, Toussas Georgios, Manolakou Diamanto, Jensen Anne E., Martin Hans-Peter

| 2.3. | Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)







  — | Caroline Lucas un Angelika Beer par ASV kodolieroču izvešanu no Eiropas teritorijas līdz 2006. gada beigām (0047/2006) |
| --- | --- | --- |

2.3.

Rakstiskas deklarācijas iekļaušanai reģistrā (Reglamenta 116. pants)

—

Caroline Lucas un Angelika Beer par ASV kodolieroču izvešanu no Eiropas teritorijas līdz 2006. gada beigām (0047/2006)

| — | Bogusław Rogalski par Vācijas administratīvo dienestu un tiesu iestāžu izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem (0048/2006) |
| --- | --- |

—

Bogusław Rogalski par Vācijas administratīvo dienestu un tiesu iestāžu izdarītajiem cilvēktiesību pārkāpumiem (0048/2006)

8.   Lūgumraksti

Saskaņā ar Reglamenta 191. panta 5. punktu atbildīgajai komitejai ir iesniegti šādi lūgumraksti, kas ir iekļauti vispārējā reģistrā minētajos datumos:

2006. gada 22. maijs

Klaus-Peter May (Nr. 221/2006);

Thorsten Nauroth (Nr. 222/2006);

Alexander Schenk (Nr. 223/2006);

Michael Hartl (Nr. 224/2006);

Olaf Pritzko (Nr. 225/2006);

Felice Gallo (Nr. 226/2006);

Marianne un Eduard Jakob (Nr. 227/2006);

Gerda Margarethe Fikke (Nr. 228/2006);

Dirk Jan Knip (Nr. 229/2006);

Michael Reichhart (Nr. 230/2006);

Herbert Jäger (Nr. 231/2006);

Harald Seier (Nr. 232/2006);

Margaret un Wolfgang Hempel (Nr. 233/2006);

Eberhard Schulze (Bürgerinitiative B 187 Dessauer/Coswiger Landstraße) (ar 11 parakstiem) (Nr. 234/2006);

Hans-Jürgen Rumpf (Nr. 235/2006);

Raimar Ocken (Nr. 236/2006);

Carsten Thurau (Nr. 237/2006);

Giorgio Bortini (Nr. 238/2006);

Karl Heinz Lämmermann-Duthel (Nr. 239/2006);

Miroslav Vanek (Nr. 240/2006);

Karlheinz Seidl (Menschen für Tierrechte Regensburg e.V.) (ar 700 parakstiem) (Nr. 241/2006);

Norbert Tarsten (Nr. 242/2006);

Angela Tucek (Nr. 243/2006);

Hans Redelfs (Nr. 244/2006);

Waldemar Pape (Nr. 245/2006);

(konfidenciāli) (Nr. 246/2006);

Gilbert Favero (Nr. 247/2006);

Christa Nejzchleba (Nr. 248/2006);

Charalampos Psaros (Nr. 249/2006);

Dimitrios Psikos (Association de coopéative des petits vendeurs grecs) (Nr. 250/2006);

Nikolaos Kalogiannidis (Nr. 251/2006);

Konstantinos Gousianopoulos (Association des enseignants salariés et intérimaires OAED du nome de Thessaloniki) (ar 2 parakstiem) (Nr. 252/2006).

2006. gada 6. jūnijs

Íñigo De Angulo (Nr. 253/2006);

Ángel González Pérez (Salvem La Casella) (ar 15 000 parakstiem) (Nr. 254/2006);

Carlos Lumbreras Vicente (Ecologistas en Acción de Salamanca) (Nr. 255/2006);

Antonio Marín Segovia (Associació de veïns i cultural “Cercle Obert” de Benicalap Iniciativas sociales y culturales de futuro) (Nr. 256/2006);

Encarnación Remón Suescun (Nr. 257/2006);

Plataforma de Vecinos contra el nuevo (ar 91 parakstu) (Nr. 258/2006);

Victor Campos Guinot (Generalitat Valenciana) (Nr. 259/2006);

Jacqueline Claire Cotterill (Vëins de Parcent) (Nr. 260/2006);

Marta Gumà Bondia (Nr. 261/2006);

Brian O'Carroll (Nr. 262/2006);

Bizén Fuster Santaliestra (Nr. 263/2006);

Javier Juárez Camacho (Comité de Empresa — Tele Madrid) (Nr. 264/2006);

Paul Villerme (Nr. 265/2006);

Joseph Marcou (Nr. 266/2006);

Philippe Guers (Association Brie Champnier défense Environnement) (Nr. 267/2006);

Ivana Castagna (Nr. 268/2006);

Piergiorgio Strata (Associazione “Luca Coscioni”) (Nr. 269/2006);

Rodolfo Sabelli (Nr. 270/2006);

Luciano Motta (Nr. 271/2006).

2006. gada 7. jūnijs

Edwin Alcock (Nr. 272/2006);

Gordon Nelson (Gibraltar Local Disability Movement) (Nr. 273/2006);

Geoffrey Kealty (Nr. 274/2006);

Adrian Mifsud (Association of Local Council Executive Secretaries Malta) (Nr. 275/2006);

Remigijus Šimašius (Lithuanian Free Market Institute) (ar 21 parakstu) (Nr. 276/2006);

Vitor Chatinho (Nr. 277/2006);

Albert Smith (Nr. 278/2006);

Graham Charles Johnson (Nr. 279/2006);

Aboulgasm Omar Younes Said (Nr. 280/2006);

Darren Thwaites (Gazette Media Company Ldt.) (Nr. 281/2006);

Ian Clegg (Nr. 282/2006);

Jacquie un Derek Burks (Nr. 283/2006);

Dave Houghton (Nr. 284/2006);

Jean Joel Blankert (Nr. 285/2006);

Maria do Rosario de Melo Gomes (ar 7 parakstiem) (Nr. 286/2006);

Armando Augusto Esteves Cardoso (Nr. 287/2006);

Virgolino Mealha Louca (Nr. 288/2006);

Özcan Kaldoyo (Assyrian Chaldean Syriac Association) (Nr. 289/2006);

Asko Rainer Karppinen (Nr. 290/2006);

Henriette Fabian (Nr. 291/2006);

Mihaly Zelenak (Nr. 292/2006);

Andrzej Kempinski (Nr. 293/2006);

Joanna Frackiewicz (Nr. 294/2006);

Julia Karwasz (ar 3 parakstiem) (Nr. 295/2006);

Waldemar Wozniczak (Nr. 296/2006);

Leszek Zlobinski (Nr. 297/2006);

Jürgen Förster (Nr. 298/2006);

Diedrich Lessing (Nr. 299/2006);

María José Martínez González (Nr. 300/2006).

9.   Apropriāciju pārvietojumi

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0125/2006 — SEC(2006)0382) par apropriāciju pārvietojumu DEC 10/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, tā nolēma pārvietojuma priekšlikumu noraidīt pilnībā, saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija finanšu regulas 24(3) pantu.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0126/2006 — SEC(2006)0383) par apropriāciju pārvietojumu DEC 11/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, tā atļāva veikt apropriāciju pārvietojumu pilnā apmērā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija finanšu regulas 24(3) pantu.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0143/2006 — SEC(2006)0470) DEC 12/2006 par apropriāciju pārvietojumu DEC 12/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, tā atļāva veikt apropriāciju pārvietojumu pilnā apmērā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija finanšu regulas 24(3) pantu.

*

- *

Budžeta komiteja izskatīja Eiropas Komisijas priekšlikumu (C6-0155/2006 — SEC(2006)0521) par apropriāciju pārvietojumu DEC 13/2006.

Iepazinusies ar Padomes atzinumu, tā atļāva veikt apropriāciju pārvietojumu pilnā apmērā saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija finanšu regulas 24(3) pantu.

10.   Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 116. pants)

Saskaņā ar Reglamenta 116. panta 5. punktu rakstiska deklarācija Nr. 13/2006 ir zaudējusi spēku, jo tā neieguva vajadzīgo parakstu skaitu.

11.   Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Izdalīja Komisijas paziņojumu par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta februāra pirmajā un otrajā sesijā pieņemtajām nostājām un rezolūcijām.

12.   Sesiju kalendārs

Pēc Padomē šobrīd prezidējošās valsts aicinājuma Priekšsēdētāju konference 2006. gada 8. jūnija sanāksmē pieņēma lēmumu organizēt sesijas sanāksmi otrdien 20. jūnijā no plkst.11.00 līdz 13.00.

Vienīgais darba kārtības jautājums būs Padomes un Komisijas paziņojumi par 2006. gada 15. un 16. jūnijā notikušās Eiropadomes rezultātiem.

Uzstājās: Miguel Angel Martínez Martínez, kurš pauda nožēlu, par to, ka šī sanāksme notiks vienlaikus ar ĀKK—ES Kopējās parlamentārās asamblejas sanāksmi Vīnē, kā arī Bernd Posselt, kurš pauda šaubas par šādas sesijas sanāksmes lietderību.

13.   Darba kārtība

Nākamais punkts bija darba kārtība.

Tika izdalīts jūnijs (PE 373.342/PDOJ) plenārsesijas galīgais darba kārtības projekts, kuram ierosināja šādus grozījumus (Reglamenta 132. pants):

2006. gada 12.—15. jūnija sēdes

Pirmdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Otrdiena

| — | Esko Seppänen ziņojums (A6-0174/2006), kurš bija paredzēts balsošanas laikā, ir pārcelts un iekļauts kopā ar debatēm un grozījumu iesniegšanu uz jūlija sesijas darba kārtību. |
| --- | --- |

—

Esko Seppänen ziņojums (A6-0174/2006), kurš bija paredzēts balsošanas laikā, ir pārcelts un iekļauts kopā ar debatēm un grozījumu iesniegšanu uz jūlija sesijas darba kārtību.

Trešdiena

| — | PPE-DE grupa lūdza, lai pēc debatēm par Eiropadomi šonedēļ neseko balsojums par rezolūcijas priekšlikumu par Bulgāriju un Rumāniju. |
| --- | --- |

—

PPE-DE grupa lūdza, lai pēc debatēm par Eiropadomi šonedēļ neseko balsojums par rezolūcijas priekšlikumu par Bulgāriju un Rumāniju.

Uzstājās: par lūgumu Elmar Brok PPE-DE grupas vārdā, to pamatojot, un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā.

Parlaments noraidīja pieprasījumu ar EB (90 par, 95 pret, 8 atturas).

Ceturtdiena

| — | bez izmaiņām |
| --- | --- |

—

bez izmaiņām

Tādējādi darba kārtība tika noteikta.

14.   Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem

Saskaņā ar Reglamenta 144. pantu ar vienu minūti ilgu runu uzstājās šādi deputāti, kuri vēlējās pievērst Parlamenta uzmanību politiski svarīgiem jautājumiem:

Véronique De Keyser, Graham Watson, Ján Hudacký, Monica Frassoni, Kyriacos Triantaphyllides, Gerard Batten, Leopold Józef Rutowicz, Aldis Kušķis, Milan Gaľa, Edit Herczog, Marianne Mikko, Ioannis Gklavakis, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Danutė Budreikaitė, Ryszard Czarnecki, András Gyürk, Lasse Lehtinen, Georgios Papastamkos, Andrzej Jan Szejna, Marian Harkin, Carl Schlyter, Ilda Figueiredo, Evangelia Tzampazi, Antonio Masip Hidalgo, Marios Matsakis, James Nicholson, Jörg Leichtfried, Mirosław Mariusz Piotrowski, Alyn Smith, Marcin Libicki un Richard Corbett.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

15.   Lūgumrakstu komitejas apspriedes (2004.—2005. g.) (debates)

Ziņojums par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm parlamentārajā gadā no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim [2005/2135(INI)] — Lūgumrakstu komiteja.

Referents: Michael Cashman (A6-0178/2006).

Michael Cashman iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece).

Uzstājās: Marie Panayotopoulos-Cassiotou PPE-DE grupas vārdā, Alexandra Dobolyi PSE grupas vārdā, Diana Wallis ALDE grupas vārdā, Marcin Libicki UEN grupas vārdā, András Gyürk, Miguel Angel Martínez Martínez, Carlos José Iturgaiz Angulo, Maria Matsouka, Inés Ayala Sender, Michael Cashman ar personisku paziņojumu par Carlos José Iturgaiz Angulo, Margot Wallström un Carlos José Iturgaiz Angulo uzstāšanos attiecībā uz Michael Cashman uzstāšanos.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 13. jūnija darba kārtības 7.12. punkts.

16.   Piespiedu prostitūcija 2006. gada pasaules futbola čempionāta laikā (debates)

Mutisks jautājums (O-0054/2006), ko uzdeva Anna Záborská FEMM komitejas vārdā Komisijai: Piespiedu prostitūcija 2006. gada pasaules futbola čempionāta laikā (B6-0221/2006).

Anna Záborská izvērsa mutisko jautājumu.

Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Christa Klaß PPE-DE grupas vārdā un Christa Prets PSE grupas vārdā.

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Hiltrud Breyer Verts/ALE grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Corien Wortmann-Kool, Zita Gurmai, Elizabeth Lynne, Ilda Figueiredo, Edit Bauer, Marta Vincenzi, Thomas Mann, Teresa Riera Madurell, Tadeusz Zwiefka, Emine Bozkurt, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Katerina Batzeli, Bernadette Vergnaud, Pia Elda Locatelli, Marianne Mikko un Franco Frattini.

Debates tika slēgtas.

17.   Darba kārtība

Priekšsēdētājs sniedza ierosinājumu sanāksmes dalībniekiem otrdienas darba kārtības pēdējo punktu “Tatjanas Ždanokas ziņojums — A6-0189/2006”(Darba kārtības 65. punkts) apmainīt vietām ar trešdienas darba kārtības pēdējo punktu “Finanšu instrumentu tirgus direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (2. līmenis)”(Darba kārtības 28. punkts).

Parlaments šo ierosinājumu apstiprināja.

18.   Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu [12062/1/2005 — C6-0055/2006 — 2003/0210(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Christa Klaß (A6-0146/2006).

Christa Klaß iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Uzstājās: John Bowis PPE-DE grupas vārdā, María Sornosa Martínez PSE grupas vārdā, Chris Davies ALDE grupas vārdā, Hiltrud Breyer Verts/ALE grupas vārdā, Dimitrios Papadimoulis GUE/NGL grupas vārdā, Liam Aylward UEN grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Irena Belohorská, pie grupām nepiederoša deputāte, Riitta Myller, Jan Mulder, Margrete Auken, Jonas Sjöstedt, Kathy Sinnott, Karl-Heinz Florenz, Karin Scheele, Marios Matsakis, Richard Seeber, Gyula Hegyi, Péter Olajos, Andres Tarand, Bogusław Sonik, Wiesław Stefan Kuc, Thomas Ulmer, Mairead McGuinness, Stavros Dimas un Christa Klaß, kas uzdeva jautājumu Komisijai, uz kuru Stavros Dimas atbildēja.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 13. jūnija protokola 7.6. punkts.

19.   Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II (debates)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) [12064/2/2005 — C6-0054/2006 — 2004/0175(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Frieda Brepoels (A6-0081/2006).

Frieda Brepoels iepazīstināja ar ieteikumu otrajam lasījumam.

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Uzstājās: John Bowis PPE-DE grupas vārdā, María Sornosa Martínez PSE grupas vārdā, James Hugh Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, un Richard Seeber.

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Evangelia Tzampazi un Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 13. jūnija protokola 7.7. punkts.

20.   Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību [COM(2006)0015 — C6-0020/2006 — 2006/0005(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Richard Seeber (A6-0182/2006).

Uzstājās Stavros Dimas (Komisijas loceklis).

Richard Seeber iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Jill Evans (REGI komitejas atzinuma sagatavotāja), Anja Weisgerber PPE-DE grupas vārdā, Edite Estrela PSE grupas vārdā, Holger Krahmer ALDE grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz, pie grupām nepiederošs deputāts, Bogusław Sonik, Dorette Corbey, Vittorio Prodi, Urszula Krupa, Péter Olajos, Karin Scheele, Petr Duchoň, Gyula Hegyi, Thomas Ulmer, Christa Klaß, Oldřich Vlasák, Simon Busuttil, Rolf Berend un Stavros Dimas.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 13. jūnija protokola 7.8. punkts.

21.   Tūrisma atbalsta pasākumi (debates)

Mutisks jautājums (O-0049/2006), ko uzdeva Luís Queiró PPE-DE grupas vārdā Komisijai: Tūrisma atbalsta pasākumi (B6-0307/2006).

Luís Queiró izvērsa mutisko jautājumu.

Günter Verheugen (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou PPE-DE grupas vārdā, Marta Vincenzi PSE grupas vārdā, Sepp Kusstatscher Verts/ALE grupas vārdā, Zdzisław Zbigniew Podkański UEN grupas vārdā, Margie Sudre, Emanuel Jardim Fernandes, Stanisław Jałowiecki, Nikolaos Sifunakis, Antonio López-Istúriz White un Joseph Muscat.

Debates tika slēgtas.

22.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 373.342/OJMA).

23.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.15.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Miroslav Ouzký

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bonsignore, Booth, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, Ek, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomolka, Gottardi, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Hasse Ferreira, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ilves, Isler Béguin, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Koch, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lambrinidis, Lambsdorff, Lang, Langen, Laperrouze, Lauk, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lienemann, Liese, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Ludford, Lulling, Lynne, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papadimoulis, Papastamkos, Patrie, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poettering, Poignant, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rizzo, Rogalski, Roithová, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savi, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schwab, Seeber, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Anastase, Arabadjiev, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popeangă, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Zgonea Valeriu Ştefan

---

Otrdiena, 2006. gada 13. jūnijs

| 9.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 300/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 300/15

---

PROTOKOLS

(2006/C 300 E/02)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Mario MAURO

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.05.

2.   Dokumentu iesniegšana

Turpmāk minētos dokumentus iesniedza Padome un Komisija.

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam izveidot Kopienas programmu (“Fiscalis 2013”) nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai iekšējā tirgū (COM(2006)0202 — C6-0159/2006 — 2006/0076(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ECON |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: BUDG, CONT, IMCO |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam izveidot Kopienas programmu (“Fiscalis 2013”) nodokļu sistēmu darbības uzlabošanai iekšējā tirgū (COM(2006)0202 — C6-0159/2006 — 2006/0076(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ECON

atzinums: BUDG, CONT, IMCO

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ECON |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu par vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ECON

| — | Priekšlikums Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem (COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: PECH |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: DEVE, BUDG |

—

Priekšlikums Padomes regulai par Nolīguma noslēgšanu vēstuļu apmaiņas veidā, ar ko no 2006. gada 16. jūnija līdz 2007. gada 15. jūnijam pagarina spēkā esības termiņu Protokolam, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums saskaņā ar Eiropas Ekonomikas kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas valdības Nolīgumu par zveju pie Gvinejas-Bisavas krastiem (COM(2006)0182 — C6-0167/2006 — 2006/0065(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: PECH

atzinums: DEVE, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju par atpakaļuzņemšanu (COM(2006)0191 — C6-0168/2006 — 2006/0064(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AFET |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju par atpakaļuzņemšanu (COM(2006)0191 — C6-0168/2006 — 2006/0064(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: AFET

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju par atvieglotu īstermiņa vīzu izsniegšanu (COM(2006)0188 — C6-0169/2006 — 2006/0062(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AFET |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma parakstīšanu starp Eiropas Kopienu un Krievijas Federāciju par atvieglotu īstermiņa vīzu izsniegšanu (COM(2006)0188 — C6-0169/2006 — 2006/0062(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: AFET

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (COM(2006)0162 — C6-0170/2006 — 2006/0057(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: AFET |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: INTA, BUDG, CONT |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru (COM(2006)0162 — C6-0170/2006 — 2006/0057(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: AFET

atzinums: INTA, BUDG, CONT

3.   Saistībā ar Parlamenta nostājām un rezolūcijām veiktie pasākumi

Tika izdalīts Komisijas paziņojums par pasākumiem, kas veikti saistībā ar Parlamenta 2006. gada janvāra sesijā pieņemtajām nostājām un rezolūcijām.

4.   Pieprasījums aizstāvēt deputāta imunitāti

Renato Brunetta ir nosūtījis prezidentūrai pieprasījumu aizstāvēt viņa kā deputāta neaizskaramību Venēcijas tiesā notiekošajā tiesas procesā.

Saskaņā ar Reglamenta 6. panta 3. punktu pieprasījums ir nodots atbildīgajai komitejai, proti, JURI komitejai.

5.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (paziņošana par iesniegtajiem rezolūcijas priekšlikumiem)

Saskaņā ar Reglamenta 115. pantu turpmāk minētie deputāti vai politiskās grupas iesniedza pieprasījumus organizēt debates par šādiem rezolūcijas priekšlikumiem.

| I. | AUSTRUMTIMORA







  — | Frithjof Schmidt un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0337/2006), |
| --- | --- | --- |

I.

AUSTRUMTIMORA

—

Frithjof Schmidt un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0337/2006),

| — | Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0359/2006), |
| --- | --- |

—

Ilda Figueiredo, Pedro Guerreiro un Miguel Portas GUE/NGL grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0359/2006),

| — | Johan Van Hecke, Marios Matsakis un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0362/2006), |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Marios Matsakis un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0362/2006),

| — | John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, Pasqualina Napoletano un Ana Maria Gomes PSE grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0364/2006), |
| --- | --- |

—

John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, Pasqualina Napoletano un Ana Maria Gomes PSE grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0364/2006),

| — | Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0367/2006). |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā par Austrumtimoru (B6-0367/2006).

| II. | SĪRIJA: CILVĒKTIESĪBU PĀRKĀPUMI







  — | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā par Sīriju (B6-0342/2006), |
| --- | --- | --- |

II.

SĪRIJA: CILVĒKTIESĪBU PĀRKĀPUMI

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā par Sīriju (B6-0342/2006),

| — | Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijā (B6-0350/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Sīrijā (B6-0350/2006),

| — | Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par cilvēktiesībām Sīrijā (B6-0360/2006), |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par cilvēktiesībām Sīrijā (B6-0360/2006),

| — | Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt un Bogusław Sonik PPE-DE grupas vārdā par Sīriju: cilvēktiesību pārkāpumi (B6-0365/2006), |
| --- | --- |

—

Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt un Bogusław Sonik PPE-DE grupas vārdā par Sīriju: cilvēktiesību pārkāpumi (B6-0365/2006),

| — | Cem Özdemir un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā par Sīriju (B6-0370/2006), |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā par Sīriju (B6-0370/2006),

| — | Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā par Sīriju (B6-0372/2006). |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā par Sīriju (B6-0372/2006).

| III. | ZIEMEĻKOREJA: CILVĒKTIESĪBU PĀRKĀPUMI







  — | István Szent-Iványi, Marios Matsakis, Frédérique Ries un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā par Ziemeļkoreju (B6-0341/2006), |
| --- | --- | --- |

III.

ZIEMEĻKOREJA: CILVĒKTIESĪBU PĀRKĀPUMI

—

István Szent-Iványi, Marios Matsakis, Frédérique Ries un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā par Ziemeļkoreju (B6-0341/2006),

| — | Jonas Sjöstedt un Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā par nāvessodu Ziemeļkorejā (B6-0361/2006), |
| --- | --- |

—

Jonas Sjöstedt un Giusto Catania GUE/NGL grupas vārdā par nāvessodu Ziemeļkorejā (B6-0361/2006),

| — | Pasqualina Napoletano un Glyn Ford PSE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0363/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Glyn Ford PSE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0363/2006),

| — | Hubert Pirker, Charles Tannock un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0366/2006), |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Charles Tannock un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0366/2006),

| — | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0368/2006), |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0368/2006),

| — | Gérard Onesta, Gisela Kallenbach un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0369/2006). |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta, Gisela Kallenbach un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību pārkāpumiem Ziemeļkorejā (B6-0369/2006).

Uzstāšanās laiku sadalīs saskaņā ar Reglamenta 142. pantu.

6.   Pētniecības, tehnoloģiskās attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013., 7. pamatprogramma) ***I — Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) [COM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jerzy Buzek (A6-0202/2006).

Ziņojums par Padomes lēmuma priekšlikumu Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) [COM(2005)0119 — C6-0112/2005 — 2005/0044(CNS)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jerzy Buzek (A6-0203/2006)

Uzstājās Janez Potočnik (Komisijas loceklis).

Jerzy Buzek iepazīstināja ar saviem ziņojumiem.

Uzstājās: Marilisa Xenogiannakopoulou (BUDG komitejas atzinuma sagatavotāja), Alyn Smith (REGI komitejas atzinuma sagatavotājs), Thijs Berman (AGRI komitejas atzinuma sagatavotājs), Rosa Miguélez Ramos (PECH komitejas atzinuma sagatavotāja), Aloyzas Sakalas (JURI komitejas atzinuma sagatavotājs), Hiltrud Breyer par Aloyzas Sakalas, Britta Thomsen (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Paul Rübig PPE-DE grupas vārdā, Philippe Busquin PSE grupas vārdā, Vittorio Prodi ALDE grupas vārdā, David Hammerstein Mintz Verts/ALE grupas vārdā, Umberto Guidoni GUE/NGL grupas vārdā, Umberto Pirilli UEN grupas vārdā un Gerard Batten IND/DEM grupas vārdā uzstāšanos.

SĒDI VADA: Antonios TRAKATELLIS

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Lydia Schenardi, pie grupām nepiederoša deputāte, Pilar del Castillo Vera, Robert Goebbels, Jorgo Chatzimarkakis, Rebecca Harms, Esko Seppänen, Roberta Angelilli, Bastiaan Belder, Maciej Marian Giertych, Satu Hassi (ENVI komitejas atzinuma sagatavotāja), Renato Brunetta, Pia Elda Locatelli, Frédérique Ries, Hiltrud Breyer, Jacky Henin, Angelika Niebler, Teresa Riera Madurell, Anne Laperrouze, Vladimír Remek, Peter Baco, Nikolaos Vakalis, Catherine Trautmann, Patrizia Toia, Roberto Musacchio, Luca Romagnoli un John Purvis.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Britta Thomsen, Lena Ek, Romana Jordan Cizelj, Reino Paasilinna, Peter Liese, Hannes Swoboda, Françoise Grossetête, Andres Tarand, Ján Hudacký, Erika Mann, Carlo Casini, Edite Estrela, Daniel Caspary, Edit Herczog, Lambert van Nistelrooij, Dorette Corbey, Etelka Barsi-Pataky, Jan Christian Ehler, Carmen Fraga Estévez, Nina Škottová, Jerzy Buzek, Philippe Busquin, kas pauda nožēlu par Padomes nepiedalīšanos šajās debatēs (sēdes vadītājs to pieņēma zināšanai), un Janez Potočnik.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.2. punkts un 2006. gada 15. jūnija protokola 9.3. punkts)

(Balsošanas laiku gaidot plkst. 11.55 pārtrauktā sēde atsākās plkst. 12.05.)

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

7.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

7.1.   Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta pielāgošana attiecībā uz lauku attīstību * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību [COM(2006)0152 — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Joseph Daul (A6-0198/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0246).

7.2.   Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikuma pielāgošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu [COM(2006)0152 — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Joseph Daul (A6-0197/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0247).

7.3.   Nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem [COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS)] — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0195/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0248).

7.4.   Alpu Konvencijas protokols par lauksaimniecību kalnos * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Alpu Konvencijas protokolu par lauksaimniecību kalnos [COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS)] — Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja.

Referents: Joseph Daul (A6-0199/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0249).

7.5.   Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšana Eiropas Kopienas vārdā * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam par Alpu Konvencijai pievienotā Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā [COM(2006)0080 — C6-0099/2006 — 2006/0026(CNS)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Richard Seeber (A6-0205/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Richard Seeber (referents) sniedza paziņojumu saskaņā ar Reglamenta 131. panta 4. punktu.

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0250).

7.6.   Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II (balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu [12062/1/2005 — C6-0055/2006 — 2003/0210(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Christa Klaß (A6-0146/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0251).

7.7.   Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II (balsošana)

Ieteikums otrajam lasījumam attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) [12064/2/2005 — C6-0054/2006 — 2004/0175(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referente: Frieda Brepoels (A6-0081/2006).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

PADOMES KOPĒJĀ NOSTĀJA

Pasludināts par apstiprinātu ar grozījumiem (P6_TA(2006)0252).

7.8.   Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību [COM(2006)0015 — C6-0020/2006 — 2006/0005(COD)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Richard Seeber (A6-0182/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0253).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0253).

7.9.   Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam * (galīgais balsojums)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [COM(2005)0181 — C6-0234/2005 — 2005/0090(CNS)] — Budžeta komiteja.

Referente: Ingeborg Gräßle (A6-0057/2006).

Debates notika 2006. gada 14.martā (2006. 14. marta protokola 21. punkts).

Balsojums par Komisijas priekšlikumu notika 2006. gada 15.martā(2006. gada 15.marta protokola 4.5. punkts).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

Ingeborg Gräßle (referente) prasīja, lai komitejai tiktu nodots atpakaļ ziņojums saskaņā ar Reglamenta 168. panta 1. punktu.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

Līdz ar to jautājums tika nodots atpakaļ kompetentajai komitejai.

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

7.10.   Ieslodzīto stāvoklis Gvantanamo (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rev, B6-0299/2006 un B6-0300/2006.

Debates notika 2006. gada 31.maijā(2006. gada 31.maija protokola 12. punkts).

Balsojumu atlika uz 2006. gada 1. jūniju(2006. gada 1. jūnija protokola 7.10. punkts).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0295/2006

(aizstāj B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0298/2006/rev, B6-0299/2006 un B6-0300/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Simon Coveney un Elmar Brok PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Simon Coveney un Elmar Brok PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano, Erika Mann, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Arlene McCarthy un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Erika Mann, Elena Valenciano Martínez-Orozco, Arlene McCarthy un Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā,

| — | Elizabeth Lynne un Sarah Ludford ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne un Sarah Ludford ALDE grupas vārdā,

| — | Jean Lambert, Kathalijne Maria Buitenweg, Angelika Beer, Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Hélène Flautre, Monica Frassoni un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Jean Lambert, Kathalijne Maria Buitenweg, Angelika Beer, Cem Özdemir, Raül Romeva i Rueda, Hélène Flautre, Monica Frassoni un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā,

| — | André Brie, Giusto Catania, Willy Meyer Pleite un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

André Brie, Giusto Catania, Willy Meyer Pleite un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0254).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0297/2006 vairs nav spēkā.)

Par balsojumu uzstājās:

| — | Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā iesniedza mutisku grozījumu — iekļaut B.a apsvērumu, kas tika iekļauts. |
| --- | --- |

—

Elizabeth Lynne ALDE grupas vārdā iesniedza mutisku grozījumu — iekļaut B.a apsvērumu, kas tika iekļauts.

| — | Edith Mastenbroek par darba kārtību. |
| --- | --- |

—

Edith Mastenbroek par darba kārtību.

7.11.   Asins saindēšanās no injekciju adatu ievainojumiem (balsošanas turpinājums)

Ziņojums ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem [2006/2015(INI)] — Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja.

Referents: Stephen Hughes (A6-0137/2006).

Balsošana tika pārtraukta 2006. gada 1. jūnijā(2006. gada 1. jūnija protokola 7.19. punkts, 2006. gada 1. jūnija pielikuma “Balsošanas rezultāti” 18. punkts).

(Vajadzīgs kvalificēts vairākums)

Uzstājās Jan Andersson (aizstājot referentu), kurš prasīja, lai komitejai tiktu nodots atpakaļ ziņojums saskaņā ar Reglamenta 168. panta 2. punktu.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

Līdz ar to jautājums tika nodots atpakaļ kompetentajai komitejai.

7.12.   Lūgumrakstu komitejas apspriedes (2004.—2005. g.) (balsošana)

Ziņojums par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm parlamentārajā gadā no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim [2005/2135(INI)] — Lūgumrakstu komiteja.

Referents: Michael Cashman (A6-0178/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0255).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Michael Cashman (referents) iesniedza mutisku grozījumu iekļaut jaunu 1.a apsvērumu, kas tika iekļauts. |
| --- | --- |

—

Michael Cashman (referents) iesniedza mutisku grozījumu iekļaut jaunu 1.a apsvērumu, kas tika iekļauts.

8.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

| — | Christa Klaß ziņojums — A6-0146/2006: Linda McAvan |
| --- | --- |

—

Christa Klaß ziņojums — A6-0146/2006: Linda McAvan

| — | Richard Seeber ziņojums — A6-0182/2006: Milan Gaľa, Linda McAvan |
| --- | --- |

—

Richard Seeber ziņojums — A6-0182/2006: Milan Gaľa, Linda McAvan

| — | Ieslodzīto stāvoklis Gvantanamo (RC-B6-0295/2006): Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Ieslodzīto stāvoklis Gvantanamo (RC-B6-0295/2006): Bruno Gollnisch

9.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsojumiem pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm):

Christa Klaß ziņojums — A6-0146/2006

| — | grozījums Nr. 2

  par: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 2

par: María Sornosa Martínez

| — | grozījums Nr. 4

  par: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 4

par: María Sornosa Martínez

| — | grozījums Nr. 7

  par: María Sornosa Martínez

  pret: Eija-Riitta Korhola |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 7

par: María Sornosa Martínez

pret: Eija-Riitta Korhola

| — | grozījums Nr. 36

  par: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 36

par: María Sornosa Martínez

| — | grozījums Nr. 39

  par: María Sornosa Martínez |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 39

par: María Sornosa Martínez

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.00 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

10.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Hans-Peter Mayer informēja par to, ka viņš bija klāt, bet viņa vārda apmeklējumu reģistrā nav.

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

11.   Oficiāla sveikšana

Sēdes vadītājs Parlamenta vārdā sveica Čīles Parlamenta delegāciju, kuru vadīja Tarud Daccarett un kurš ieņēma vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

12.   Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā (debates)

Ziņojums par gatavību gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošanu Eiropas Kopienā [2006/2062(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Adamos Adamou (A6-0176/2006).

Adamos Adamou iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Markos Kyprianou (Komisijas loceklis).

Uzstājās Milan Gaľa PPE-DE grupas vārdā, Mary Honeyball PSE grupas vārdā, Jules Maaten ALDE grupas vārdā, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, Kartika Tamara Liotard GUE/NGL grupas vārdā, Zdzisław Zbigniew Podkański UEN grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, John Bowis, Marie-Noëlle Lienemann, Marios Matsakis, Bairbre de Brún, Urszula Krupa, Françoise Grossetête, Karin Scheele, Arūnas Degutis, Thomas Ulmer, Csaba Sándor Tabajdi, Péter Olajos, Adamos Adamou un Markos Kyprianou.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Bart Stacs uzdeva jautājumu, uz kuru atbildēja Markos Kyprianou.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 14. jūnija protokola 4.4. punkts.

13.   Cilvēktiesību situācija Tunisijā (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Cilvēktiesību situācija Tunisijā.

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Olli Rehn (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, Catherine Trautmann PSE grupas vārdā, Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Paul Marie Coûteaux IND/DEM grupas vārdā, Alain Hutchinson, Carlos Carnero González, Hans Winkler un Olli Rehn.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Thierry Cornillet un Bernard Lehideux ALDE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0340/2006), |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet un Bernard Lehideux ALDE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0340/2006),

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González un Alain Hutchinson PSE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0351/2006), |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González un Alain Hutchinson PSE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0351/2006),

| — | Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0352/2006), |
| --- | --- |

—

Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0352/2006),

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0353/2006), |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0353/2006),

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par Tunisiju, (B6-0355/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini un Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā par Tunisiju, (B6-0355/2006),

| — | Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0358/2006). |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā par cilvēktiesību situāciju Tunisijā (B6-0358/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.6. punkts.

14.   ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme (2006. gada 26. maijā).

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Olli Rehn (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Camiel Eurlings PPE-DE grupas vārdā, Jan Marinus Wiersma PSE grupas vārdā, Henrik Lax ALDE grupas vārdā, Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā, Esko Seppänen GUE/NGL grupas vārdā, Inese Vaidere, Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Laima Liucija Andrikienė, Reino Paasilinna, Cecilia Malmström, Philip Claeys, Charles Tannock, Hannes Swoboda, Sophia in 't Veld un Alessandro Battilocchio.

SĒDI VADA: Sylvia-Yvonne KAUFMANN

Priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Tunne Kelam, Panagiotis Beglitis, Elmar Brok, Csaba Sándor Tabajdi, Hans Winkler un Olli Rehn.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Cecilia Malmström un Henrik Lax ALDE grupas vārdā par 17. ES un Krievijas 2006. gada 25. maijā Sočos notikušās augstākā līmeņa tikšanās rezultātiem (B6-0338/2006), |
| --- | --- |

—

Cecilia Malmström un Henrik Lax ALDE grupas vārdā par 17. ES un Krievijas 2006. gada 25. maijā Sočos notikušās augstākā līmeņa tikšanās rezultātiem (B6-0338/2006),

| — | Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par 17. ES un Krievijas 2006. gada 25. maijā Sočos notikušās augstākā līmeņa tikšanās rezultātiem (B6-0339/2006), |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā par 17. ES un Krievijas 2006. gada 25. maijā Sočos notikušās augstākā līmeņa tikšanās rezultātiem (B6-0339/2006),

| — | Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā par attiecībām ar Krievijas Federāciju (B6-0349/2006), |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā par attiecībām ar Krievijas Federāciju (B6-0349/2006),

| — | Bart Staes, Joost Lagendijk, Marie Anne Isler Béguin un Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā par attiecībām starp ES un Krieviju (B6-0354/2006), |
| --- | --- |

—

Bart Staes, Joost Lagendijk, Marie Anne Isler Béguin un Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā par attiecībām starp ES un Krieviju (B6-0354/2006),

| — | André Brie un Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā par ES un Krievijas Augstākā līmeņa tikšanās rezultātiem (B6-0356/2006), |
| --- | --- |

—

André Brie un Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā par ES un Krievijas Augstākā līmeņa tikšanās rezultātiem (B6-0356/2006),

| — | Konrad Szymański, Inese Vaidere un Roberts Zīle UEN grupas vārdā par septiņpadsmito ES un Krievijas Augstākā līmeņa tikšanos (B6-0357/2006). |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański, Inese Vaidere un Roberts Zīle UEN grupas vārdā par septiņpadsmito ES un Krievijas Augstākā līmeņa tikšanos (B6-0357/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.7. punkts)

Uzstājās Sophia in 't Veld, kas pauda nožēlu par to, ka Padomei un Komisijai nav bijis laika atbildēt uz viņas jautājumiem, un prasīja sniegt rakstisku atbildi (sēdes vadītāja viņai atbildēja, ka viņas pieprasījumu nosūtīs adresātiem).

15.   Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Komisijai (B6-0224/2006).

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 45 (Carl Schlyter): Projekta “Sahalīna” II finansējums no Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas.

Joaquín Almunia (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Carl Schlyter un Marie Anne Isler Béguin.

Jautājums Nr. 46 (Michl Ebner): Datorizēti ieviestu izgudrojumu patentspēja Eiropas Savienībā.

Charlie McCreevy (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Michl Ebner, Piia-Noora Kauppi un Carl Schlyter.

Jautājums Nr. 47 (Saïd El Khadraoui): Google stāvokļa ļaunprātīga izmantošana.

Charlie McCreevy atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Saïd El Khadraoui.

Otrā daļa

Jautājums Nr. 48 (Dimitrios Papadimoulis): Augstās maksas, maksājot ar norēķinu karti Grieķijā.

Neelie Kroes (Komisijas locekle) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Dimitrios Papadimoulis, Manolis Mavrommatis un Richard Seeber.

Jautājums Nr. 49 (Bogusław Sonik): Paralēla zāļu izplatīšana.

Neelie Kroes atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bogusław Sonik un Justas Vincas Paleckis.

Jautājums Nr. 50 (Ivo Belet): Suez un Gaz de France apvienošanās un tās ietekme uz konkurenci Beļģijas enerģijas tirgū — patērētāju interešu aizsardzība.

Neelie Kroes atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Ivo Belet.

Uz 51. jautājumu sniegs rakstisku atbildi.

Jautājums Nr. 52 (Bart Staes): Eiropas operatīvās grupas izveide cīņā pret putnu gripu.

Markos Kyprianou (Komisijas loceklis) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bart Staes.

Jautājums Nr. 53 (Robert Evans): Automašīnu noma.

Markos Kyprianou atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Robert Evans un Malcolm Harbour.

Jautājums Nr. 54 (Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk): Aizliegums ievest pārtikas produktus Krievijā.

Jautājums Nr. 59 (Ryszard Czarnecki): Polijas gaļas eksporta aizliegums Ukrainā un Krievijā.

Markos Kyprianou atbildēja uz šiem jautājumiem, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Paul Rübig un Marie Anne Isler Béguin.

Jautājums Nr. 60 (Marie Anne Isler Béguin): Demokrātisko procesu atbalsts Mauritānijā.

Neelie Kroes atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Marie Anne Isler Béguin.

Jautājums Nr. 61 (Bernd Posselt): Sadarbība attīstības jomā ar Nigēriju.

Neelie Kroes atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Bernd Posselt.

Jautājums Nr. 62 (Eoin Ryan): ES palīdzība cīņā pret AIDS Āfrikā.

Neelie Kroes atbildēja uz šo jautājumu.

Uzstājās Eoin Ryan, lai uzdotu papildjautājumu, uz kuru, kā atbildēja Neelie Kroes, sniegs rakstisku atbildi.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

Komisijai atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.30 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Jacek Emil SARYUSZ-WOLSKI

Priekšsēdētāja vietnieks

16.   Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekas (C-176/03 Komisija pret Padomi) (debates)

Ziņojums par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) [2006/2007(INI)] — Juridiskā komiteja.

Referents: Giuseppe Gargani (A6-0172/2006).

Klaus-Heiner Lehne (referenta aizstājējs) iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Maria da Assunção Esteves PPE-DE grupas vārdā, Maria Berger PSE grupas vārdā, Daniel Strož GUE/NGL grupas vārdā, John Whittaker IND/DEM grupas vārdā, Jean-Claude Martinez, pie grupām nepiederošs deputāts, Timothy Kirkhope, Martine Roure, Ole Krarup, Johannes Blokland, Andrzej Jan Szejna, Patrick Louis un Genowefa Grabowska.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 14. jūnija protokola 4.5. punkts)

17.   Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību [COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Martine Roure (A6-0192/2006).

Martine Roure iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Camiel Eurlings PPE-DE grupas vārdā, Proinsias De Rossa PSE grupas vārdā, Alexander Alvaro ALDE grupas vārdā, Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Hubert Pirker, Sarah Ludford, Carlos Coelho un Barbara Kudrycka.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 14. jūnija protokola 4.3. punkts)

18.   Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana * (debates)

Ziņojums par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes pamatlēmumu par Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā [07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Ioannis Varvitsiotis (A6-0187/2006).

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Ioannis Varvitsiotis iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Charlotte Cederschiöld PPE-DE grupas vārdā, Andrzej Jan Szejna PSE grupas vārdā, Bill Newton Dunn ALDE grupas vārdā, Carlos Coelho un John Attard-Montalto.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 14. jūnija protokola 4.1. punkts)

19.   Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru [COM(2005)0399 — C6-0256/2005 — 2005/0166(COD)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Frieda Brepoels (A6-0124/2006).

Uzstājās Franco Frattini (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Frieda Brepoels iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Jiří Maštálka (ENVI komitejas atzinuma sagatavotājs), Hubert Pirker PPE-DE grupas vārdā, Edith Mastenbroek PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Urszula Krupa IND/DEM grupas vārdā, Carlos Coelho un Antonio Tajani.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 14. jūnija protokola 4.2. punkts)

20.   Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija (debates)

Ziņojums par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem — pamatstratēģija [2005/2191(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Tatjana Ždanoka (A6-0189/2006).

Tatjana Ždanoka iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Rihards Pīks PPE-DE grupas vārdā, Claude Moraes PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Eva-Britt Svensson GUE/NGL grupas vārdā, Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā, Leopold Józef Rutowicz, pie grupām nepiederošs deputāts, Edit Bauer, Csaba Sándor Tabajdi, Kinga Gál, Justas Vincas Paleckis, Patrick Gaubert, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 14. jūnija protokola 4.6. punkts.

21.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 374.610/OJME).

22.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.50.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Janusz Onyszkiewicz

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brok, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Farage, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Figueiredo, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kinnock, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Klinz, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liese, Liotard, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Mantovani, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Navarro, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen- Ruijten, OrtuondoLarrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Ribeiro e Castro, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rizzo, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sartori, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Stockmann, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Veneto, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Wallis, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cappone, Cioroianu, Corlăţean, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paparizov, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta pielāgošana attiecībā uz lauku attīstību *

Ziņojums: Joseph DAUL (A6-0198/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

2.   Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikuma pielāgošana *

Ziņojums: Joseph DAUL (A6-0197/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

3.   Nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0195/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

4.   Alpu Konvencijas protokols par lauksaimniecību kalnos *

Ziņojums: Joseph DAUL (A6-0199/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 572, 20, 7 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

572, 20, 7

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

5.   Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšana Eiropas Kopienas vārdā *

Ziņojums: Richard SEEBER (A6-0205/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

6.   Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II

Ieteikums 2. lasījumam (vajadzīgs kvalificēts vairākums): Christa KLAß (A6-0146/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1
  3
  5-6
  8-11
  13
  15-17
  20
  25
  30-34
  37-38
  40-41 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 2 | komiteja | PS | + | 558, 69, 8 |
| 4 | komiteja | PS | + | 568, 65, 3 |
| 7 | komiteja | PS | + | 381, 257, 4 |
| 12 | komiteja | PS | + | 481, 152, 6 |
| 14 | komiteja | PS | + | 495, 141, 8 |
| 18 | komiteja | PS | + | 488, 146, 11 |
| 19 | komiteja | PS | + | 422, 218, 6 |
| 21 | komiteja | ats./PS | | |
| 1 | + | 575, 66, 6 |
| 2 | + | 495, 143, 8 |
| 22 | komiteja | PS | + | 525, 109, 15 |
| 23 | komiteja | PS | + | 484, 159, 5 |
| 24 | komiteja | PS | - | 358, 284, 10 |
| 26 | komiteja | PS | - | 354, 279, 20 |
| 28 | komiteja | PS | + | 563, 81, 6 |
| 29 | komiteja | ats./EB | - | 365, 273, 12 |
| 36 | komiteja | PS | + | 484, 144, 24 |
| 39 | komiteja | ats./EB | + | 467, 178, 5 |
| 42 | komiteja | PS | + | 565, 77, 6 |
| 43 | komiteja | PS | + | 506, 125, 20 |
| 1. pants, 2. § | 44 | IND/DEM | PS | + | 391, 257, 4 |
| 6. pants, 1. §, aiz otrās daļas | 45 | ALDE | PS | - | 119, 516, 18 |
| 6. pants, 3. §, f) apakšpunkts | 47 | Verts/ALE | | - | |
| 27 | komiteja | | + | |
| 10. pants | 46 | ALDE | EB | + | 368, 278, 6 |
| 35 | komiteja | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1

3

5-6

8-11

13

15-17

20

25

30-34

37-38

40-41

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

2

komiteja

PS

+

558, 69, 8

4

komiteja

PS

+

568, 65, 3

7

komiteja

PS

+

381, 257, 4

12

komiteja

PS

+

481, 152, 6

14

komiteja

PS

+

495, 141, 8

18

komiteja

PS

+

488, 146, 11

19

komiteja

PS

+

422, 218, 6

21

komiteja

ats./PS

1

+

575, 66, 6

2

+

495, 143, 8

22

komiteja

PS

+

525, 109, 15

23

komiteja

PS

+

484, 159, 5

24

komiteja

PS

-

358, 284, 10

26

komiteja

PS

-

354, 279, 20

28

komiteja

PS

+

563, 81, 6

29

komiteja

ats./EB

-

365, 273, 12

36

komiteja

PS

+

484, 144, 24

39

komiteja

ats./EB

+

467, 178, 5

42

komiteja

PS

+

565, 77, 6

43

komiteja

PS

+

506, 125, 20

1. pants, 2. §

44

IND/DEM

PS

+

391, 257, 4

6. pants, 1. §, aiz otrās daļas

45

ALDE

PS

-

119, 516, 18

6. pants, 3. §, f) apakšpunkts

47

Verts/ALE

-

27

komiteja

+

10. pants

46

ALDE

EB

+

368, 278, 6

35

komiteja

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Florenz u. c.: groz. Nr. 36

Jackson u. c.: groz. Nr. 2, 4, 12, 14, 18, 19, 21, 22, 23, 28, 36, 42, 43

IND/DEM: groz. Nr. 44

Verts/ALE: groz. Nr. 7, 19, 22, 24, 26, 45

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: groz. Nr. 23

PPE-DE: groz. Nr. 7, Nr. 24, Nr. 26, Nr. 29

Verts/ALE: groz. Nr. 39

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

Groz. Nr. 21

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “salīdzinot ar pamatkoncentrāciju”

2. daļa: šie vārdi

7.   Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II

Ieteikums 2. lasījumam (vajadzīgs kvalificēts vairākums): Frieda BREPOELS (A6-0081/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-12
  15-17
  20
  22
  25-36 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 13 | komiteja | PS | + | 525, 125, 5 |
| 14 | komiteja | PS | + | 521, 117, 6 |
| 18 | komiteja | PS | + | 528, 118, 9 |
| 19 | komiteja | PS | + | 509, 133, 10 |
| 21 | komiteja | PS | + | 515, 129, 11 |
| 23 | komiteja | PS | + | 525, 107, 18 |
| 24 | komiteja | PS | + | 525, 106, 20 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-12

15-17

20

22

25-36

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

13

komiteja

PS

+

525, 125, 5

14

komiteja

PS

+

521, 117, 6

18

komiteja

PS

+

528, 118, 9

19

komiteja

PS

+

509, 133, 10

21

komiteja

PS

+

515, 129, 11

23

komiteja

PS

+

525, 107, 18

24

komiteja

PS

+

525, 106, 20

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Grossetête u. c.: groz. Nr. 13, 14, 18, 19, 21, 23, 24

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: groz. Nr. 13, 14, 19, 21, 23, 24

8.   Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I

Ziņojums: Richard SEEBER (A6-0182/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-7
  9-16
  18-22
  24-26
  28-29
  31
  34
  36
  40
  44-45
  48-50
  55
  62
  64-66
  68-69
  73 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 8 | komiteja | ats. | + | |
| 17 | komiteja | ats./EB | + | 501, 135, 9 |
| 23 | komiteja | ats. | + | |
| 30 | komiteja | ats. | + | |
| 32 | komiteja | ats. | + | |
| 33 | komiteja | ats. | + | |
| 35 | komiteja | ats. | + | |
| 37 | komiteja | ats. | + | |
| 38 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 354, 269, 12 |
| 39 | komiteja | ats. | + | |
| 42 | komiteja | ats. | + | |
| 43 | komiteja | ats. | + | |
| 46 | komiteja | ats. | + | |
| 47 | komiteja | ats. | + | |
| 51 | komiteja | ats. | + | |
| 52 | komiteja | ats. | + | |
| 54 | komiteja | ats. | + | |
| 59 | komiteja | ats. | + | |
| 60 | komiteja | ats. | + | |
| 61 | komiteja | ats. | + | |
| 63 | komiteja | ats. | + | |
| 70 | komiteja | ats. | + | |
| 71 | komiteja | ats. | + | |
| 72 | komiteja | ats. | + | |
| 74 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 75 | komiteja | ats. | + | |
| 2. pants, 1. punkts | 27 | komiteja | ats. | + | |
| 76 | IND/DEM | | - | |
| 4. pants, aiz 2. § | 81 | PSE | EB | - | 290, 324, 18 |
| 5. pants, aiz 1. § | 77 | IND/DEM | | - | |
| 7. pants, 1. § | 41 | komiteja | | + | |
| 85 | Verts/ALE | EB | + | 345, 283, 13 |
| 9. pants, 1. § | 86 | Verts/ALE | | + | |
| 53 | komiteja | | + | |
| 78 | IND/DEM | PS | - | 37, 589, 15 |
| 9. pants, 2. § | 56 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 3 | + | |
| 79 | IND/DEM | | - | |
| 9. pants, 3. § | 87 | Verts/ALE | | - | |
| 57 | komiteja | | + | |
| 58 | komiteja | ats. | + | |
| 9. pants, 3. §, otrā daļa | 82 | PSE | | - | |
| 13. pants, 1. § | 88ad | Verts/ALE | | - | |
| 80 | IND/DEM | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 13. pants, 2. § | 88ad | Verts/ALE | | - | |
| 67 | komiteja | | - | |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 13. pants, aiz 3. § | 89 | Verts/ALE | | - | |
| 14. pants, 2. §, aiz pirmās daļas | 90 | Verts/ALE | | - | |
| Pielikums, A iedaļa, 3. § | 91 | Verts/ALE | | - | |
| Pielikums, A iedaļa, aiz 3. § | 92 | Verts/ALE | | - | |
| 93 | Verts/ALE | | - | |
| Pielikums, A iedaļa, 4. § | 94 | Verts/ALE | bd | | |
| 1 | - | |
| 2 | - | |
| Pielikums, A iedaļa, aiz 4. § | 95 | Verts/ALE | | - | |
| Aiz 3. apsv. | 83 | Verts/ALE | | - | |
| 14. apsv. | 84 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-7

9-16

18-22

24-26

28-29

31

34

36

40

44-45

48-50

55

62

64-66

68-69

73

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

8

komiteja

ats.

+

17

komiteja

ats./EB

+

501, 135, 9

23

komiteja

ats.

+

30

komiteja

ats.

+

32

komiteja

ats.

+

33

komiteja

ats.

+

35

komiteja

ats.

+

37

komiteja

ats.

+

38

komiteja

bd

1

+

2/EB

+

354, 269, 12

39

komiteja

ats.

+

42

komiteja

ats.

+

43

komiteja

ats.

+

46

komiteja

ats.

+

47

komiteja

ats.

+

51

komiteja

ats.

+

52

komiteja

ats.

+

54

komiteja

ats.

+

59

komiteja

ats.

+

60

komiteja

ats.

+

61

komiteja

ats.

+

63

komiteja

ats.

+

70

komiteja

ats.

+

71

komiteja

ats.

+

72

komiteja

ats.

+

74

komiteja

bd

1

+

2

+

75

komiteja

ats.

+

2. pants, 1. punkts

27

komiteja

ats.

+

76

IND/DEM

-

4. pants, aiz 2. §

81

PSE

EB

-

290, 324, 18

5. pants, aiz 1. §

77

IND/DEM

-

7. pants, 1. §

41

komiteja

+

85

Verts/ALE

EB

+

345, 283, 13

9. pants, 1. §

86

Verts/ALE

+

53

komiteja

+

78

IND/DEM

PS

-

37, 589, 15

9. pants, 2. §

56

komiteja

bd

1

+

2

-

3

+

79

IND/DEM

-

9. pants, 3. §

87

Verts/ALE

-

57

komiteja

+

58

komiteja

ats.

+

9. pants, 3. §, otrā daļa

82

PSE

-

13. pants, 1. §

88ad

Verts/ALE

-

80

IND/DEM

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

13. pants, 2. §

88ad

Verts/ALE

-

67

komiteja

-

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

-

13. pants, aiz 3. §

89

Verts/ALE

-

14. pants, 2. §, aiz pirmās daļas

90

Verts/ALE

-

Pielikums, A iedaļa, 3. §

91

Verts/ALE

-

Pielikums, A iedaļa, aiz 3. §

92

Verts/ALE

-

93

Verts/ALE

-

Pielikums, A iedaļa, 4. §

94

Verts/ALE

bd

1

-

2

-

Pielikums, A iedaļa, aiz 4. §

95

Verts/ALE

-

Aiz 3. apsv.

83

Verts/ALE

-

14. apsv.

84

Verts/ALE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 78

Pieprasījumi balsot atsevišķi

ALDE: groz. Nr. 8, 17, 23, 27, 30, 32, 33, 37, 38, 39, 42, 43, 46, 47, 52, 53, 63, 67, 71, 72

IND/DEM: groz. Nr. 27, Nr. 51, Nr. 54, Nr. 58

PPE-DE: groz. Nr. 35, 59, 60, 61, 70, 74 un 75

Pieprasījumi balsot pa daļām

ALDE

13. pants, 1. §

1. daļa: 1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “vajadzības gadījumā”

2. daļa: šie vārdi

13. pants, 2. §

1. daļa: 1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “vajadzības gadījumā”

2. daļa: šie vārdi

PSE

Groz. Nr. 38

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “ņemot vērā paredzamo zemes izmantošanu un klimata pārmaiņas”

2. daļa: šie vārdi

Groz. Nr. 94

1. daļa:“Atbilstošā riska novēršanas .. ar 9. pantu,”

2. daļa:“pasākumi, kuri jāveic .. Kopienas tiesību aktiem.”

ALDE, IND/DEM, PSE

Groz. Nr. 56

1. daļa:“Dalībvalstis .. minēto saistību īstenošanā.” izņemot vārdus “priekšroku dodot nestrukturālu .. Šajā darbībā”

2. daļa: šie vārdi

3. daļa:“Palieņu izmantošanai .. noteikto plūdu risku.”

Groz. Nr. 74

1. daļa: “4.a Prioritātes noteikšana .. kvantitatīvo rādītāju mērķiem,”

2. daļa: “tādiem kā: .. un rūpnieciskā attīstība.”

9.   Finanšu regula, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam *

Ziņojums: Ingeborg GRÄSSLE (A6-0057/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: normatīvā rezolūcija

Ziņojums ir nodots atpakaļ komitejai (Reglamenta 168. panta 1. punkts).

10.   Ieslodzīto stāvoklis Gvantanamo

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0295/2006, B6-0296/2006, B6-0297/2006, B6-0298/2006/rév, B6-0299/2006, B6-0300/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0295/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| 1. § | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 597, 15, 20 |
| 2 | + | 480, 113, 41 |
| Aiz B apsvēruma | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0295/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0296/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0297/2006 | | UEN | | | |
| B6-0298/2006/rév | | Verts/ALE | | | |
| B6-0299/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0300/2006 | | PSE | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0295/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

1. §

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

597, 15, 20

2

+

480, 113, 41

Aiz B apsvēruma

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0295/2006

PPE-DE

B6-0296/2006

GUE/NGL

B6-0297/2006

UEN

B6-0298/2006/rév

Verts/ALE

B6-0299/2006

ALDE

B6-0300/2006

PSE

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: 1. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

Verts/ALE

1. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “vai starptautiskā tribunālā”

2. daļa: šie vārdi

Dažādi

ALDE grupas vārdā Elizabeth Lynne piedāvāja šādu mutisko grozījumu pēc B apsvēruma:

B (a) (jauns) tā kā 2006. gada 10. jūnijā trīs ieslodzīto pašnāvības Gvantanamo līcī izraisīja turpmākās starptautiskās bažas attiecībā uz aizturēšanas centriem;

11.   Lūgumrakstu komitejas apspriedes (2004—2005)

Ziņojums: Michel CASHMAN (A6-0178/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 4. § | 1 | PSE | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 4. §

1

PSE

+

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Dažādi

Referents ierosināja šādu mutisku grozījumu 1. grozījumam:

atbalsta viedokli, ka principā lūgumrakstu izskatīšanai ir jābūt tiesībām, kas paredzētas ES pilsoņiem, kuriem nav citu iespēju saņemt palīdzību no Eiropas Parlamenta; atgādina, ka Parlamenta deputāti var izmantot šīs tiesības saskaņā ar Parlamenta noteikumiem; atgādina deputātiem, ka viņiem ir pieejamas citas parlamentārās procedūras;

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   J. Daul ziņojums A6-0199/2006

Rezolūcija

Par: 572

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi- Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero- Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 20

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Bobošíková, Kilroy-Silk

PPE-DE: Fajmon, Škottová, Strejček, Vlasák, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

UEN: Camre

Atturas: 7

IND/DEM: Bonde, Louis, de Villiers

NI: Allister, Belohorská

PPE-DE: McMillan-Scott

Verts/ALE: van Buitenen

2.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 2

Par: 558

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 69

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Friedrich, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Pinior, Pittella, Skinner, Willmott, Wynn

Atturas: 8

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Speroni

PSE: Schapira

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Charlotte Cederschiöld, Gary Titley

3.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 4

Par: 568

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 65

ALDE: Harkin, Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Atturas: 3

GUE/NGL: Toussas

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

4.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 7

Par: 381

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Antoniozzi, Eurlings, Hennicot-Schoepges, Korhola, Veneto, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 257

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Knapman, Louis, Nattrass, Sinnott, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Piskorski, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Atturas: 4

NI: Allister, Kilroy-Silk

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

5.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 12

Par: 481

ALDE: Beaupuy, Deprez, Resetarits, Ries, Samuelsen, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 152

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deß, Deva, Dover, Duchoň, Gaľa, Gomolka, Gräßle, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Jeggle, Kamall, Karas, Kirkhope, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pirker, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Atturas: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

6.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 14

Par: 495

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Flautre

Pret: 141

ALDE: Newton Dunn, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Kreissl-Dörfler, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 8

ALDE: Resetarits

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

7.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 18

Par: 488

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 146

ALDE: Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vernola, Vlasák, Zvěřina

PSE: Carnero González, Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, Kreissl-Dörfler, Kristensen, McAvan, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 11

GUE/NGL: Figueiredo

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Bobošíková, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Henrik Dam Kristensen

Pret:
  Arlene McCarthy

8.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 19

Par: 422

ALDE: Deprez

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 218

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Helmer, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

PPE-DE: Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

9.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 21, 1. daļa

Par: 575

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 66

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Czarnecki Ryszard, Helmer, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Atturas: 6

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

10.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 21, 2. daļa

Par: 495

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 143

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jeggle, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 8

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

11.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 22

Par: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Krupa, Pęk

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Hänsch, Haug, Hegyi, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weiler, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 109

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Wise

NI: Allister, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McGuinness, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Assis, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Corbett, Cottigny, Désir, Douay, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gill, Gomes, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Kinnock, Laignel, Le Foll, Lienemann, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, dos Santos, Savary, Schapira, Segelström, Skinner, Titley, Trautmann, Vergnaud, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn

Atturas: 15

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Grabowski, Louis, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

PSE: Hasse Ferreira, Mann Erika

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Yannick Vaugrenard

12.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 23

Par: 484

ALDE: Degutis, Deprez, Resetarits, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Graça Moura, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 159

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deß, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Gaľa, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Karas, Kirkhope, Langen, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pirker, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, Willmott, Wynn

Atturas: 5

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

13.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 24

Par: 358

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Malmström, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Klich, McGuinness, Schwab, Wijkman, Zaleski

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Camre, Libicki

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 284

ALDE: Busk, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lynne, Maaten, Manders, Mulder, Riis-Jørgensen, Schuth

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 10

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

14.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 26

Par: 354

ALDE: Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Barsi-Pataky, del Castillo Vera, Hennicot-Schoepges, Vlasto, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 279

ALDE: Alvaro, Chatzimarkakis, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Schuth

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Masiel, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Assis, Casaca, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Madeira, dos Santos, Skinner

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 20

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

15.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 28

Par: 563

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 81

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Baco, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Coveney, Deva, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Jeggle, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Assis, Casaca, Cashman, Corbett, Estrela, Evans Robert, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Madeira, Martin David, Moraes, dos Santos, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Atturas: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Ana Maria Gomes

16.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 36

Par: 484

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Bachelot-Narquin, Bauer, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Graça Moura, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Lewandowski, López-Istúriz White, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 144

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Sterckx

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Giertych, Helmer, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Ayuso González, Barsi-Pataky, Beazley, Belet, Berend, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Friedrich, Gahler, Gaľa, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Karas, Kirkhope, Klamt, Konrad, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pieper, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Sartori, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Thyssen, Van Orden, Varvitsiotis, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kindermann, Kinnock, Krehl, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański

Atturas: 24

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Gklavakis

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Camiel Eurlings

17.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 42

Par: 565

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kósáné Kovács, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 77

ALDE: Newton Dunn

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Fjellner, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Martens, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kindermann, Kinnock, Krehl, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Atturas: 6

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Charlotte Cederschiöld

18.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 43

Par: 506

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Demetriou, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Graça Moura, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, López-Istúriz White, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Protasiewicz, Queiró, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 125

ALDE: Harkin, Newton Dunn, Sterckx

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Sinnott, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Březina, Brok, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Caspary, Chichester, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Eurlings, Fajmon, Ferber, Florenz, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hieronymi, Hoppenstedt, Jackson, Jarzembowski, Jeggle, Kamall, Karas, Kasoulides, Kirkhope, Klamt, Konrad, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mauro, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Pieper, Pirker, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schröder, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tajani, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Zvěřina

PSE: Assis, Estrela, Fernandes, Ferreira Elisa, Madeira, dos Santos

Atturas: 20

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Díaz de Mera García Consuegra, Lewandowski

PSE: Hasse Ferreira

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Camiel Eurlings

Pret:
  Ana Maria Gomes

19.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 44

Par: 391

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Dillen, Giertych, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Belet, Ehler, Grosch, Pomés Ruiz

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Camre, Kamiński

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 257

NI: Helmer, Masiel, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 4

IND/DEM: Nattrass

NI: Allister, Kilroy-Silk

Verts/ALE: van Buitenen

20.   C. Klaß ieteikums A6-0146/2006

Groz. Nr. 45

Par: 119

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

IND/DEM: Booth, Clark, Farage, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, De Michelis, Dillen, Giertych, Kozlík, Masiel, Mussolini, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Antoniozzi, Belet, del Castillo Vera, Doorn, Eurlings, Martens, Oomen-Ruijten, Thyssen, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Corbey, Hegyi, Occhetto, Öger, Paleckis

UEN: Kamiński, Krasts

Pret: 516

ALDE: Malmström, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 18

ALDE: Resetarits

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Gollnisch, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

UEN: Camre

Verts/ALE: van Buitenen

21.   F. Brepoels ieteikums A6-0081/2006

Groz. Nr. 13

Par: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 125

ALDE: Attwooll, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Griesbeck, Hall, Karim, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kauppi, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mato Adrover, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Herczog, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Atturas: 5

NI: Baco, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

22.   F. Brepoels ieteikums A6-0081/2006

Groz. Nr. 14

Par: 521

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 117

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, De Michelis, Giertych, Helmer, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Martens, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Sartori, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Vaidere, Zīle

Atturas: 6

NI: Baco, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

23.   F. Brepoels ieteikums A6-0081/2006

Groz. Nr. 18

Par: 528

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 118

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Zīle

Atturas: 9

NI: Baco, Borghezio, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Le Rachinel, Mölzer

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

24.   F. Brepoels ieteikums A6-0081/2006

Groz. Nr. 19

Par: 509

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Borghezio, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 133

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Demetriou, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Moraes, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 10

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

UEN: Didžiokas

Verts/ALE: van Buitenen

25.   F. Brepoels ieteikums A6-0081/2006

Groz. Nr. 21

Par: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 129

ALDE: Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McGuinness, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Kristovskis, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 11

NI: Baco, Belohorská, Claeys, Dillen, Kilroy-Silk, Kozlík, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Caspary, Demetriou

Verts/ALE: van Buitenen

26.   F. Brepoels ieteikums A6-0081/2006

Groz. Nr. 23

Par: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 107

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Helmer, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Camre, Krasts, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Atturas: 18

NI: Baco, Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

27.   F. Brepoels ieteikums A6-0081/2006

Groz. Nr. 24

Par: 525

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ek, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Demetriou, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Xenogiannakopoulou, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Muscardini, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 106

ALDE: Attwooll, Bowles, Davies, Drčar Murko, Duff, Hall, Harkin, Karim, Ludford, Lynne, Wallis, Watson

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Farage, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Speroni

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Daul, Descamps, Deva, De Veyrac, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Fajmon, Fontaine, Gaľa, Gaubert, Grossetête, Guellec, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lamassoure, McGuinness, McMillan-Scott, Mathieu, Mitchell, Nicholson, Ouzký, Pleštinská, Purvis, Saïfi, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sudre, Sumberg, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Ford, Gill, Honeyball, Howitt, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Aylward, Camre, Didžiokas, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Atturas: 20

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Baco, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Bill Newton Dunn

28.   R. Seeber ziņojums A6-0182/2006

Groz. Nr. 78

Par: 37

ALDE: Ek, Hennis-Plasschaert, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mulder

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Martens, Oomen-Ruijten, Wortmann-Kool

UEN: Camre, Kamiński

Pret: 589

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Matsakis, Mohácsi, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

NI: Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Ribeiro e Castro, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Angelilli, Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

GUE/NGL: Toussas

IND/DEM: Batten, Booth, Clark, Knapman, Rogalski, Titford, Wise

NI: Allister, Baco, Belohorská, Borghezio, Kilroy-Silk, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

29.   RC B6-0295/2006 — Gvantanamo

1. punkta 1. daļa

Par: 597

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Louis, Sinnott, de Villiers

NI: Baco, Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Pret: 15

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Camre

Atturas: 20

IND/DEM: Batten, Clark

NI: Allister, Bobošíková, Claeys, Dillen, Helmer, Kilroy-Silk, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Kamall

UEN: Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

30.   RC B6-0295/2006 — Gvantanamo

1. punkta 2. daļa

Par: 480

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bourlanges, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Geremek, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Klinz, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis, Watson

GUE/NGL: Brie

IND/DEM: Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, De Michelis, Masiel, Rutowicz

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brok, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Mantovani, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Sartori, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Veneto, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dobolyi, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Navarro, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Stockmann, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Valenciano Martínez-Orozco, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Xenogiannakopoulou

UEN: Aylward, Crowley, Kristovskis, Maldeikis, Muscardini, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Lambert

Pret: 113

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Rizzo, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Louis, Rogalski, de Villiers

NI: Borghezio, Chruszcz, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bachelot-Narquin, Beazley, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Queiró, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Kreissl-Dörfler

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Ždanoka

Atturas: 41

IND/DEM: Batten, Bonde, Booth, Clark, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Kamall

UEN: Bielan, Camre, Didžiokas, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0246

Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akts attiecībā uz lauku attīstību *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās aktu attiecībā uz lauku attīstību (COM(2006)0152 — C6-0133/2006 — 2006/0053(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0152) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0152) (1),

| — | ņemot vērā Pievienošanās līguma 4. panta 3. punktu un Pievienošanās akta 22. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0133/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pievienošanās līguma 4. panta 3. punktu un Pievienošanās akta 22. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0133/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0198/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0198/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0247

Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikums *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pielāgo Bulgārijas un Rumānijas Pievienošanās akta VIII pielikumu (COM(2006)0152 — C6-0134/2006 — 2006/0054(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0152) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0152) (1),

| — | ņemot vērā Pievienošanās līguma 4. panta 3. punktu un Pievienošanās akta 34. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0134/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pievienošanās līguma 4. panta 3. punktu un Pievienošanās akta 34. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0134/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0197/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0197/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0248

Nolīgums starp EK un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Bosniju un Hercegovinu par atsevišķiem gaisa satiksmes pakalpojumu aspektiem (COM(2005)0351 — C6-0139/2006 — 2005/0140(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2005)0351) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2005)0351) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 80. panta 2. punktu un 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0139/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Parlamentu (C6-0139/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0195/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0195/2006),

| 1. | apstiprina nolīguma noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina nolīguma noslēgšanu;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Bosnijas un Hercegovinas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0249

Alpu Konvencijas protokols par lauksaimniecību kalnos *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Alpu Konvencijas protokolu par lauksaimniecību kalnos (COM(2006)0170 — C6-0144/2006 — 2006/0059(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0170) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0170) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 36., 37. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 36., 37. pantu un 300. panta 2. punkta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0144/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 300. panta 3. punkta pirmo daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C6-0144/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0199/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A6-0199/2006),

| 1. | apstiprina Protokola secinājumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Protokola secinājumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 4. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu, Lihtenšteinas firstistes, Monako firstistes un Šveices Konfederācijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu, Lihtenšteinas firstistes, Monako firstistes un Šveices Konfederācijas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0250

Vairāku protokolu noslēgšana *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Alpu Konvencijai pievienotā Protokola par augsnes aizsardzību, Protokola par enerģētiku un Protokola par tūrismu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā (COM(2006)0080 — C6-0099/2006 — 2006/0026(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0080) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM(2006)0080) (1),

| — | pamatojoties uz EK līguma 175. panta 1. punktu un 300. panta 2. punkta 1. daļas pirmo teikumu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz EK līguma 175. panta 1. punktu un 300. panta 2. punkta 1. daļas pirmo teikumu,

| — | pamatojoties uz EK līguma 300. panta 3. punkta 1. daļu, saskaņā ar ko Parlaments apspriedās ar Padomi (C6-0099/2006), |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz EK līguma 300. panta 3. punkta 1. daļu, saskaņā ar ko Parlaments apspriedās ar Padomi (C6-0099/2006),

| — | pamatojoties uz Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz Reglamenta 51. pantu un 83. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0205/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0205/2006),

| 1. | piekrīt protokolu noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

piekrīt protokolu noslēgšanai;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TA(2006)0251

Gruntsūdeņu aizsardzība pret piesārņojumu ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu (12062/1/2005 — C6-0055/2006 — 2003/0210(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12062/1/2005 — C6-0055/2006) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12062/1/2005 — C6-0055/2006) (1),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2003)0550) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2003)0550) (3),

| — | ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0282) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Komisijas priekšlikumu (COM(2005)0282) (3),

| — | ņemot EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0146/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A6-0146/2006),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 126 E, 30.5.2006., 1. lpp.

(2)  OV C 45 E, 23.2.2006., 74. lpp.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2003)0210

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Gruntsūdeņi ir vērtīgs dabas resurss
  un kā tāds ir
  jāaizsargā pret
  pasliktināšanos un
  ķīmisku piesārņojumu. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz tām ekosistēmām, kas ir atkarīgas no gruntsūdeņiem, un attiecībā uz gruntsūdeņu izmantošanu ūdensapgādei lietošanai cilvēku uzturā. |
| --- | --- |

(1)

Gruntsūdeņi ir vērtīgs dabas resurss
  un kā tāds ir
  jāaizsargā pret
  pasliktināšanos un
  ķīmisku piesārņojumu. Tas ir īpaši svarīgi attiecībā uz tām ekosistēmām, kas ir atkarīgas no gruntsūdeņiem, un attiecībā uz gruntsūdeņu izmantošanu ūdensapgādei lietošanai cilvēku uzturā.

| (2) | Gruntsūdeņi ir Eiropas Savienības visjutīgākā un lielākā saldūdens krātuve, turklāt vēl galvenais sabiedriskās dzeramā ūdens apgādes avots. Aizsardzībai pret jaunām izplūdēm, emisijām un zudumiem jābūt salīdzināmai ar vismaz tādu virszemes ūdeņu aizsardzības līmeni, kuriem ir labi ķīmiskās kvalitātes rādītāji. Piesārņojums un stāvokļa pasliktināšanās bieži izraisa neatgriezeniskus kaitējumus. |
| --- | --- |

(2)

Gruntsūdeņi ir Eiropas Savienības visjutīgākā un lielākā saldūdens krātuve, turklāt vēl galvenais sabiedriskās dzeramā ūdens apgādes avots. Aizsardzībai pret jaunām izplūdēm, emisijām un zudumiem jābūt salīdzināmai ar vismaz tādu virszemes ūdeņu aizsardzības līmeni, kuriem ir labi ķīmiskās kvalitātes rādītāji. Piesārņojums un stāvokļa pasliktināšanās bieži izraisa neatgriezeniskus kaitējumus.

| (3) | Gruntsūdeņi ir jāaizsargā tā, lai labas kvalitātes dzeramo ūdeni var iegūt vienkāršas attīrīšanas rezultātā, kā to paredz mērķi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvas 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā, 7. panta 2. un 3. punktā (4)

  . |
| --- | --- |

(3)

Gruntsūdeņi ir jāaizsargā tā, lai labas kvalitātes dzeramo ūdeni var iegūt vienkāršas attīrīšanas rezultātā, kā to paredz mērķi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvas 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā, 7. panta 2. un 3. punktā (4)

  .

| (4) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas Vides rīcības programmu (5), ir noteikts mērķis sasniegt tādu ūdens kvalitāti, kas nerada būtiskas sekas un riskus cilvēku veselībai un videi. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs), ar ko nosaka Sesto Kopienas Vides rīcības programmu (5), ir noteikts mērķis sasniegt tādu ūdens kvalitāti, kas nerada būtiskas sekas un riskus cilvēku veselībai un videi.

| (5) | Lai aizsargātu vidi kā vienotu veselumu, un cilvēku veselību jo īpaši,
  jāaizkavē, jānovērš vai jāsamazina
  bīstamu piesārņojošu vielu kaitīga koncentrācija gruntsūdeņos. |
| --- | --- |

(5)

Lai aizsargātu vidi kā vienotu veselumu, un cilvēku veselību jo īpaši,
  jāaizkavē, jānovērš vai jāsamazina
  bīstamu piesārņojošu vielu kaitīga koncentrācija gruntsūdeņos.

| (6) | Direktīvā 2000/60/EK ir iekļauti visaptveroši noteikumi par gruntsūdeņu aizsardzību un saglabāšanu. Saskaņā ar minētās direktīvas 17. pantu būtu jāpieņem pasākumi, lai novērstu un kontrolētu gruntsūdeņu piesārņojumu, tostarp kritēriji gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai, kā arī kritēriji ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču identificēšanai un tendenču maiņas sākumpunktu noteikšanai. |
| --- | --- |

(6)

Direktīvā 2000/60/EK ir iekļauti visaptveroši noteikumi par gruntsūdeņu aizsardzību un saglabāšanu. Saskaņā ar minētās direktīvas 17. pantu būtu jāpieņem pasākumi, lai novērstu un kontrolētu gruntsūdeņu piesārņojumu, tostarp kritēriji gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai, kā arī kritēriji ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču identificēšanai un tendenču maiņas sākumpunktu noteikšanai.

| (7) | Ņemot vērā nepieciešamību sasniegt pastāvīgu gruntsūdeņu aizsardzības līmeni, būtu jāizstrādā kvalitātes standarti un robežvērtības un uz kopīgu pieeju balstīta metodoloģija, lai varētu noteikt kritērijus gruntsūdeņu objektu ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai. |
| --- | --- |

(7)

Ņemot vērā nepieciešamību sasniegt pastāvīgu gruntsūdeņu aizsardzības līmeni, būtu jāizstrādā kvalitātes standarti un robežvērtības un uz kopīgu pieeju balstīta metodoloģija, lai varētu noteikt kritērijus gruntsūdeņu objektu ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai.

| (8) | Nitrātu, augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu kvalitātes standarti būtu jānosaka kā Kopienas kritēriji gruntsūdeņu objektu ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai, un būtu jānodrošina atbilstība, attiecīgi, Padomes Direktīvai 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (6), Padomes Direktīvai 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdu produktu laišanu tirgū (8). |
| --- | --- |

(8)

Nitrātu, augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu kvalitātes standarti būtu jānosaka kā Kopienas kritēriji gruntsūdeņu objektu ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai, un būtu jānodrošina atbilstība, attiecīgi, Padomes Direktīvai 91/676/EEK (1991. gada 12. decembris) attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (6), Padomes Direktīvai 91/414/EEK (1991. gada 15. jūlijs) par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 98/8/EK (1998. gada 16. februāris) par biocīdu produktu laišanu tirgū (8).

| (9) | Gruntsūdeņu aizsardzības nolūkos dažos apgabalos var nākties mainīt lauksaimniecības un mežsaimniecības metodes, kas varētu nozīmēt ienākumu zudumu. Šis jautājums būtu jārisina, sagatavojot lauku apvidu attīstības plānus saskaņā ar reformēto kopējo lauksaimniecības politiku. |
| --- | --- |

(9)

Gruntsūdeņu aizsardzības nolūkos dažos apgabalos var nākties mainīt lauksaimniecības un mežsaimniecības metodes, kas varētu nozīmēt ienākumu zudumu. Šis jautājums būtu jārisina, sagatavojot lauku apvidu attīstības plānus saskaņā ar reformēto kopējo lauksaimniecības politiku.

| (10) | Noteikumi par gruntsūdeņu ķīmisko kvalitāti neattiecas uz dabā sastopamām vielu vai jonu augstām koncentrācijām vai to rādītājiem, kas ir vai nu gruntsūdeņu objektā, vai saistītā virszemes ūdenstilpē un ko izraisījuši hidroģeoloģiski apstākļi, uz kuriem neattiecas piesārņojuma definīcija. Tāpat minētie noteikumi neattiecas uz īslaicīgām telpā ierobežotām izmaiņām plūsmas virzienā un ķīmiskajā sastāvā, ko neuzskata par ieplūšanu. |
| --- | --- |

(10)

Noteikumi par gruntsūdeņu ķīmisko kvalitāti neattiecas uz dabā sastopamām vielu vai jonu augstām koncentrācijām vai to rādītājiem, kas ir vai nu gruntsūdeņu objektā, vai saistītā virszemes ūdenstilpē un ko izraisījuši hidroģeoloģiski apstākļi, uz kuriem neattiecas piesārņojuma definīcija. Tāpat minētie noteikumi neattiecas uz īslaicīgām telpā ierobežotām izmaiņām plūsmas virzienā un ķīmiskajā sastāvā, ko neuzskata par ieplūšanu.

| (11) | Būtu jānosaka kritēriji piesārņojošu vielu koncentrācijas ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču identificēšanai un tendenču maiņas sākumpunktu noteikšanai, ņemot vērā iespējamo kaitīgo ietekmi uz saistītām ūdens ekosistēmām vai atkarīgām sauszemes ekosistēmām. |
| --- | --- |

(11)

Būtu jānosaka kritēriji piesārņojošu vielu koncentrācijas ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču identificēšanai un tendenču maiņas sākumpunktu noteikšanai, ņemot vērā iespējamo kaitīgo ietekmi uz saistītām ūdens ekosistēmām vai atkarīgām sauszemes ekosistēmām.

| (12) | Ja iespējams, dalībvalstīm būtu jāizmanto statistiskās procedūras ar nosacījumu, ka tās atbilst starptautiskiem standartiem un veicina monitoringa rezultātu ilgtermiņa salīdzināmību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(12)

Ja iespējams, dalībvalstīm būtu jāizmanto statistiskās procedūras ar nosacījumu, ka tās atbilst starptautiskiem standartiem un veicina monitoringa rezultātu ilgtermiņa salīdzināmību starp dalībvalstīm.

| (13) | Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 22. panta 2. punkta trešo ievilkumu no 2013. gada 22. decembra atceļ Padomes Direktīvu 80/68/EEK (1979. gada 17. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret dažu bīstamu vielu radītu piesārņojumu (9). Ir jānodrošina tādas aizsardzības nepārtrauktība, kas ir izveidota ar Direktīvu 80/68/EEK attiecībā uz pasākumiem, lai novērstu gan tiešu, gan netiešu piesārņojošo vielu ievadīšanu gruntsūdeņos. |
| --- | --- |

(13)

Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 22. panta 2. punkta trešo ievilkumu no 2013. gada 22. decembra atceļ Padomes Direktīvu 80/68/EEK (1979. gada 17. decembris) par gruntsūdeņu aizsardzību pret dažu bīstamu vielu radītu piesārņojumu (9). Ir jānodrošina tādas aizsardzības nepārtrauktība, kas ir izveidota ar Direktīvu 80/68/EEK attiecībā uz pasākumiem, lai novērstu gan tiešu, gan netiešu piesārņojošo vielu ievadīšanu gruntsūdeņos.

| (14) | Ir jānošķir bīstamas vielas, kuru ievadīšana būtu jānovērš, un citas piesārņojošas vielas, kuru ievadīšana būtu jāierobežo. Lai noteiktu bīstamās un nebīstamās vielas, kuras rada tiešu vai potenciālu piesārņojuma risku, būtu jāizmanto Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikums, kurā uzskaitītas galvenās piesārņojošās vielas, kas attiecas uz ūdens vidi. |
| --- | --- |

(14)

Ir jānošķir bīstamas vielas, kuru ievadīšana būtu jānovērš, un citas piesārņojošas vielas, kuru ievadīšana būtu jāierobežo. Lai noteiktu bīstamās un nebīstamās vielas, kuras rada tiešu vai potenciālu piesārņojuma risku, būtu jāizmanto Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikums, kurā uzskaitītas galvenās piesārņojošās vielas, kas attiecas uz ūdens vidi.

| (15) | Lai nodrošinātu sistemātisku gruntsūdeņu aizsardzību, dalībvalstīm, kurām ir kopīgi gruntsūdeņu objekti, būtu jākoordinē savas darbības attiecībā uz monitoringu, robežvērtību noteikšanu un bīstamu vielu identificēšanu. |
| --- | --- |

(15)

Lai nodrošinātu sistemātisku gruntsūdeņu aizsardzību, dalībvalstīm, kurām ir kopīgi gruntsūdeņu objekti, būtu jākoordinē savas darbības attiecībā uz monitoringu, robežvērtību noteikšanu un bīstamu vielu identificēšanu.

| (16) | Dalībvalstīm, kuras noteiktos apstākļos piemēro atbrīvojumus no pasākumiem, lai novērstu vai ierobežotu piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos
  , tas būtu jādara, pamatojoties uz pienācīgiem, uzskatāmiem un pārredzamiem kritērijiem, un šie atbrīvojumi būtu jāpamato upju baseinu apsaimniekošanas plānos
  . |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm, kuras noteiktos apstākļos piemēro atbrīvojumus no pasākumiem, lai novērstu vai ierobežotu piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos
  , tas būtu jādara, pamatojoties uz pienācīgiem, uzskatāmiem un pārredzamiem kritērijiem, un šie atbrīvojumi būtu jāpamato upju baseinu apsaimniekošanas plānos
  .

| (17) | Būtu jāveic analīze, kā vides aizsardzības līmeni un iekšējā tirgus darbību ietekmē dažādi gruntsūdeņu kvalitātes standarti un jaunie standarti (robežvērtības), ko nosaka dalībvalstis. |
| --- | --- |

(17)

Būtu jāveic analīze, kā vides aizsardzības līmeni un iekšējā tirgus darbību ietekmē dažādi gruntsūdeņu kvalitātes standarti un jaunie standarti (robežvērtības), ko nosaka dalībvalstis.

| (18) | Būtu jāveic pētījumi, lai iegūtu labākus kritērijus gruntsūdeņu ekosistēmas kvalitātes un aizsardzības nodrošināšanai. Ja nepieciešams, iegūtās atziņas būtu jāņem vērā, īstenojot vai pārskatot šo direktīvu
  . |
| --- | --- |

(18)

Būtu jāveic pētījumi, lai iegūtu labākus kritērijus gruntsūdeņu ekosistēmas kvalitātes un aizsardzības nodrošināšanai. Ja nepieciešams, iegūtās atziņas būtu jāņem vērā, īstenojot vai pārskatot šo direktīvu
  .

| (19) | Ir jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz laikposmu no šīs direktīvas īstenošanas dienas līdz dienai, kad Direktīva 80/68/EEK ir atcelta. |
| --- | --- |

(19)

Ir jāparedz pārejas pasākumi attiecībā uz laikposmu no šīs direktīvas īstenošanas dienas līdz dienai, kad Direktīva 80/68/EEK ir atcelta.

| (20) | Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta f) apakšpunktu gruntsūdeņu tilpju mākslīga uzpildīšana vai papildināšana būtu jāuzskata par pieļaujamu praksi, ja tam izsniegta atļauja, un jāatzīst par vērtīgu metodi ūdens resursu apsaimniekošanai. |
| --- | --- |

(20)

Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta f) apakšpunktu gruntsūdeņu tilpju mākslīga uzpildīšana vai papildināšana būtu jāuzskata par pieļaujamu praksi, ja tam izsniegta atļauja, un jāatzīst par vērtīgu metodi ūdens resursu apsaimniekošanai.

| (21) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10), |
| --- | --- |

(21)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāparedz saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (10),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķis

1.   Ar šo direktīvu atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 17. panta 1. un 2. punktam nosaka īpašus pasākumus, lai novērstu un kontrolētu gruntsūdeņu piesārņojumu. Šie pasākumi jo īpaši ietver:

| a) | kritērijus gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes noteikšanai; un |
| --- | --- |

a)

kritērijus gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes noteikšanai; un

| b) | kritērijus ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču identificēšanai un maiņai, kā arī tendenču maiņas sākumpunktu noteikšanai. |
| --- | --- |

b)

kritērijus ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču identificēšanai un maiņai, kā arī tendenču maiņas sākumpunktu noteikšanai.

2.   Tāpat ar šo direktīvu papildina Direktīvas 2000/60/EK noteikumus, kas paredz novērst vai samazināt piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos, un tiecas novērst visu gruntsūdeņu objektu stāvokļa pasliktināšanos.

Šī direktīva neliedz atsevišķām dalībvalstīm saglabāt vai ieviest stingrākus aizsardzības pasākumus.

2. pants

Definīcijas

Papildus Direktīvas 2000/60/EK 2. pantā noteiktajām definīcijām šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “gruntsūdeņu kvalitātes standarts” ir vides kvalitātes standarts, kas izteikts kā piesārņojošas vielas vai piesārņojošu vielu grupas vai piesārņojuma rādītāja koncentrācija gruntsūdeņos, kuru nevajadzētu pārsniegt, lai aizsargātu cilvēku veselību un vidi; |
| --- | --- |

1)

“gruntsūdeņu kvalitātes standarts” ir vides kvalitātes standarts, kas izteikts kā piesārņojošas vielas vai piesārņojošu vielu grupas vai piesārņojuma rādītāja koncentrācija gruntsūdeņos, kuru nevajadzētu pārsniegt, lai aizsargātu cilvēku veselību un vidi;

| 2) | “robežvērtība” ir gruntsūdeņu kvalitātes standarts, ko nosaka dalībvalstis saskaņā ar 3. pantu; |
| --- | --- |

2)

“robežvērtība” ir gruntsūdeņu kvalitātes standarts, ko nosaka dalībvalstis saskaņā ar 3. pantu;

| 3) | “ievērojama un stabila augšupejoša tendence” ir statistiski
  un no vides viedokļa
  nozīmīgs piesārņojošas vielas, piesārņojošu vielu grupas vai piesārņojuma rādītāja koncentrācijas pieaugums
  gruntsūdenī
  , attiecībā uz kuru konstatēts, ka saskaņā ar 6. pantu nepieciešama tendenču maiņa; |
| --- | --- |

3)

“ievērojama un stabila augšupejoša tendence” ir statistiski
  un no vides viedokļa
  nozīmīgs piesārņojošas vielas, piesārņojošu vielu grupas vai piesārņojuma rādītāja koncentrācijas pieaugums
  gruntsūdenī
  , attiecībā uz kuru konstatēts, ka saskaņā ar 6. pantu nepieciešama tendenču maiņa;

| 4) | “piesārņojošu vielu ievadīšana gruntsūdeņos” ir cilvēku darbības izraisīta piesārņojošu vielu tieša vai netieša ievadīšana gruntsūdeņos; |
| --- | --- |

4)

“piesārņojošu vielu ievadīšana gruntsūdeņos” ir cilvēku darbības izraisīta piesārņojošu vielu tieša vai netieša ievadīšana gruntsūdeņos;

| 5) | “pasliktināšanās” ir cilvēka darbības izraisīts jebkurš neliels un paliekošs piesārņojošo vielu koncentrācijas palielinājums gruntsūdenī salīdzinājumā ar status quo; |
| --- | --- |

5)

“pasliktināšanās” ir cilvēka darbības izraisīts jebkurš neliels un paliekošs piesārņojošo vielu koncentrācijas palielinājums gruntsūdenī salīdzinājumā ar status quo;

| 6) | “fona koncentrācija” ir tāda kādas vielas koncentrācija gruntsūdens tilpē, kas atbilst cilvēka darbības neietekmētiem vai ļoti maz ietekmētiem apstākļiem; |
| --- | --- |

6)

“fona koncentrācija” ir tāda kādas vielas koncentrācija gruntsūdens tilpē, kas atbilst cilvēka darbības neietekmētiem vai ļoti maz ietekmētiem apstākļiem;

| 7) | vielas “sākuma punkts” gruntsūdens tilpē ir vidējā koncentrācija, kas noteikta 2007. un 2008. atsauces gadā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzētajām monitoringa programmām. |
| --- | --- |

7)

vielas “sākuma punkts” gruntsūdens tilpē ir vidējā koncentrācija, kas noteikta 2007. un 2008. atsauces gadā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā paredzētajām monitoringa programmām.

3. pants

Kritēriji gruntsūdeņu ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai

1.   Gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai atbilstoši Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.3. iedaļai dalībvalstis izmanto šādus kritērijus:

| a) | I pielikumā minētos gruntsūdeņu kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

a)

I pielikumā minētos gruntsūdeņu kvalitātes standartus;

| b) | robežvērtības, ko saskaņā ar II pielikuma A daļā izklāstīto procedūru dalībvalstis nosaka piesārņojošām vielām, piesārņojošu vielu grupām vai piesārņojuma rādītājiem, kuri dalībvalsts teritorijā identificēti kā tādi, kuru dēļ gruntsūdeņu objektus vai objektu grupas var raksturot kā riska objektus vai grupas, ņemot vērā vismaz II pielikumā B daļā iekļauto sarakstu. |
| --- | --- |

b)

robežvērtības, ko saskaņā ar II pielikuma A daļā izklāstīto procedūru dalībvalstis nosaka piesārņojošām vielām, piesārņojošu vielu grupām vai piesārņojuma rādītājiem, kuri dalībvalsts teritorijā identificēti kā tādi, kuru dēļ gruntsūdeņu objektus vai objektu grupas var raksturot kā riska objektus vai grupas, ņemot vērā vismaz II pielikumā B daļā iekļauto sarakstu.

Gruntsūdeņu kvalitātes standartus un robežvērtības, kas attiecas uz ķīmiskās kvalitātes labiem rādītājiem, nosaka, ņemot vērā ar cilvēku darbību saistītus un ekotoksikoloģiskus kritērijus, kuri pamato Direktīvas 2000/60/EK 2. panta 33. punktā sniegto piesārņojuma definīciju.

2.   Robežvērtības var noteikt valsts līmenī, upes baseina apgabala līmenī vai starptautiska upes baseina apgabala daļā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas līmenī.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka gruntsūdeņu objekti, kas kopīgi divām vai vairāk dalībvalstīm, un gruntsūdeņu objekti, kur gruntsūdeņi šķērso dalībvalsts robežu, robežvērtību noteikšana notiek, attiecīgajām dalībvalstīm sadarbojoties savā starpā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 4. punktu.

4.   Ja gruntsūdeņu objekts vai objektu grupa plešas aiz Kopienas teritorijas, attiecīgās dalībvalstis cenšas noteikt robežvērtības, sadarbojoties ar attiecīgajām valstīm, kas nav dalībvalstis, saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 5. punktu.

5.   Dalībvalstis nosaka robežvērtības atbilstoši 1. punkta b) apakšpunktam pirmo reizi vēlākais līdz 2008. gada 22. decembrim.

Visas noteiktās robežvērtības publicē upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kas jāiesniedz saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantu, tostarp II pielikuma C daļā izklāstītās informācijas kopsavilkumu.

6.   Pēc tam dalībvalstis veic grozījumu robežvērtību sarakstā, ja jauna informācija par piesārņojošām vielām, piesārņojošu vielu grupām vai piesārņojuma rādītājiem norāda, ka robežvērtību vajadzētu noteikt papildu vielām vai ka esošo robežvērtību vajadzētu grozīt, vai ka robežvērtību, kas iepriekš izņemta no saraksta, vajadzētu atkal iekļaut, lai aizsargātu cilvēku veselību un vidi.

Robežvērtības var izņemt no saraksta, kad attiecīgais gruntsūdeņu objekts vairs nav pakļauts riskam, ko rada attiecīgās piesārņojošās vielas, piesārņojošām vielu grupas vai piesārņojuma rādītāji.

Par jebkurām šādām izmaiņām robežvērtību sarakstā ziņo saskaņā ar upes baseina apsaimniekošanas plāna periodisko pārskatu.

7.   Ņemot vērā dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija saskaņā ar 5. punktu publicē ziņojumu vēlākais līdz 2009. gada 22. decembrim.

4. pants

Procedūra gruntsūdeņu ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai

1.   Dalībvalstis izmanto 2. punktā noteikto procedūru, lai novērtētu gruntsūdeņu objekta ķīmisko kvalitāti. Attiecīgos gadījumos dalībvalstis, īstenojot šo procedūru, var sagrupēt gruntsūdeņu objektus saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikumu.

2.   Gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas ķīmisko kvalitāti uzskata par labu, ja:

| a) | I pielikumā uzskaitītās gruntsūdeņu kvalitātes standartu vērtības un attiecīgās robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu un II pielikumu, netiek pārsniegtas nevienā monitoringa vietā attiecīgajā gruntsūdeņu objektā vai objektu grupā
  un, pamatojoties uz atbilstīgiem monitoringa rezultātiem, nav pierādījumu tam, ka nav izpildīti Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.3.2. punktā minētie nosacījumi;
  vai |
| --- | --- |

a)

I pielikumā uzskaitītās gruntsūdeņu kvalitātes standartu vērtības un attiecīgās robežvērtības, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu un II pielikumu, netiek pārsniegtas nevienā monitoringa vietā attiecīgajā gruntsūdeņu objektā vai objektu grupā
  un, pamatojoties uz atbilstīgiem monitoringa rezultātiem, nav pierādījumu tam, ka nav izpildīti Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.3.2. punktā minētie nosacījumi;
  vai

| b) | gruntsūdeņu kvalitātes standartu vērtība vai robežvērtība ir pārsniegta vienā vai vairākās monitoringa vietās, bet attiecīgā izmeklēšana saskaņā ar III pielikumu apstiprina, ka:






  i) | pamatojoties uz III pielikuma 3. punktā minēto novērtējumu, piesārņojošo vielu koncentrācija, kas pārsniedz gruntsūdeņu kvalitātes standartus vai robežvērtības, netiek uzskatīta par tādu, kas radītu būtisku risku videi, attiecīgos gadījumos ņemot vērā skartā gruntsūdeņu objekta apjomu; |
| --- | --- | --- |

b)

gruntsūdeņu kvalitātes standartu vērtība vai robežvērtība ir pārsniegta vienā vai vairākās monitoringa vietās, bet attiecīgā izmeklēšana saskaņā ar III pielikumu apstiprina, ka:

i)

pamatojoties uz III pielikuma 3. punktā minēto novērtējumu, piesārņojošo vielu koncentrācija, kas pārsniedz gruntsūdeņu kvalitātes standartus vai robežvērtības, netiek uzskatīta par tādu, kas radītu būtisku risku videi, attiecīgos gadījumos ņemot vērā skartā gruntsūdeņu objekta apjomu;

| ii) | tiek ievēroti Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.3.2. tabulā izklāstītie pārējie nosacījumi attiecībā uz gruntsūdeņu labu ķīmisko kvalitāti labiem rādītājiem saskaņā ar šīs direktīvas III pielikuma 4. punktu; |
| --- | --- |

ii)

tiek ievēroti Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.3.2. tabulā izklāstītie pārējie nosacījumi attiecībā uz gruntsūdeņu labu ķīmisko kvalitāti labiem rādītājiem saskaņā ar šīs direktīvas III pielikuma 4. punktu;

| iii) | tiek
  ievērotas Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punkta prasības saskaņā ar šīs direktīvas III pielikuma 4. punktu; |
| --- | --- |

iii)

tiek
  ievērotas Direktīvas 2000/60/EK 7. panta 3. punkta prasības saskaņā ar šīs direktīvas III pielikuma 4. punktu;

| iv) | piesārņojums nav būtiski pasliktinājis attiecīgā gruntsūdeņu objekta vai kāda attiecīgās grupas objekta izmantojamību cilvēku vajadzībām. |
| --- | --- |

iv)

piesārņojums nav būtiski pasliktinājis attiecīgā gruntsūdeņu objekta vai kāda attiecīgās grupas objekta izmantojamību cilvēku vajadzībām.

3.
     
  Ja gruntsūdens tilpē vai tilpju grupā dabiskie ģeoloģisko apstākļu noteiktie piesārņojošo vielu līmeņi vai piesārņojuma rādītāji, kam saskaņā ar II pielikuma B daļu noteiktas robežvērtības, pārsniedz šīs vērtības, tad dabiskās koncentrācijas un robežvērtību summa iezīmē pārejas punktu no laba uz sliktu stāvokli.

4.
     
  Atbilstību standartiem apstiprina, pamatojoties uz salīdzinājumu ar monitoringa rezultātā iegūto vērtību aritmētiskajiem vidējiem dažādās paraugu ņemšanas vietās, kuras atrodas tādā gruntsūdens tilpē vai tilpju grupā, kas saskaņā ar analīzi, kura noteikta Direktīvas 2000/60/EK 5. pantā, ir raksturota kā apdraudēta. Atsevišķās paraugu ņemšanas vietās iegūtie rezultāti, kas neatbilst standartam, nosaka klasifikāciju tikai tad, ja šī paraugu ņemšanas vieta atzīta par gruntsūdens tilpes vai tās daļas piesārņojumu raksturojošu pēc ekspertīzes, kas veikta saskaņā ar šīs direktīvas I un II pielikumu.

5.   Dalībvalstis publicē gruntsūdeņu ķīmiskās kvalitātes novērtējuma kopsavilkumu upes baseina apsaimniekošanas plānā saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantu.

Šajā kopsavilkumā, kas izstrādāts upes baseina apgabala līmenī vai starptautiska upes baseina apgabala daļā, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, iekļauj arī paskaidrojumu attiecībā uz veidu, kādā galīgajā novērtējumā ir ņemts vērā gruntsūdeņu kvalitātes standartu vai robežvērtību pārsniegums individuālās monitoringa vietās.

6.   Ja gruntsūdeņu objekta kvalitāte tiek klasificēta kā laba saskaņā ar 2. punkta b) apakšpunktu, dalībvalstis saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantu veic pasākumus, kas var būt nepieciešami, lai aizsargātu ūdens ekosistēmas, sauszemes ekosistēmas un cilvēku vajadzībām lietojamus gruntsūdeņus, atkarībā no tā, kāda objekta daļa ir monitoringa vietā vai vietās, kur ir pārsniegta gruntsūdeņu kvalitātes standartu vērtība vai robežvērtība.

5. pants

I pielikumā minēto gruntsūdeņu kvalitātes standartu saraksta un robežvērtību, kuras dalībvalstīm jānosaka saskaņā ar II pielikumu, saraksta pārskatīšana

Komisija piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā un pēc tam ik pēc sešiem gadiem:

| — | pārskata I pielikumā minēto gruntsūdeņu kvalitātes standartu sarakstu un saskaņā ar II pielikuma B daļu noteikto robežvērtību sarakstu, jo īpaši pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kā arī uz zinātniskiem un tehniskiem sasniegumiem un Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 5. punktā minētās komisijas atzinumu; |
| --- | --- |

—

pārskata I pielikumā minēto gruntsūdeņu kvalitātes standartu sarakstu un saskaņā ar II pielikuma B daļu noteikto robežvērtību sarakstu, jo īpaši pamatojoties uz informāciju, ko dalībvalstis sniegušas upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kā arī uz zinātniskiem un tehniskiem sasniegumiem un Direktīvas 2000/60/EK 16. panta 5. punktā minētās komisijas atzinumu;

| — | jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu noteikto robežvērtību salīdzināmību, šo robežvērtību ietekmi uz konkurenci attiecīgās tautsaimniecības nozarēs, noteikto termiņu ievērošanu un progresa novērtējumu attiecībā uz gruntsūdeņu piesārņojuma samazināšanu, Komisija sagatavo apkopojošu ziņojumu un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus direktīvai, ar ko groza piesārņojošo vielu, piesārņojošo vielu grupu un piesārņojuma rādītāju sarakstu un/vai ar to saistītu piesārņojošo vielu koncentrācijas saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru. |
| --- | --- |

—

jo īpaši ņemot vērā dalībvalstu noteikto robežvērtību salīdzināmību, šo robežvērtību ietekmi uz konkurenci attiecīgās tautsaimniecības nozarēs, noteikto termiņu ievērošanu un progresa novērtējumu attiecībā uz gruntsūdeņu piesārņojuma samazināšanu, Komisija sagatavo apkopojošu ziņojumu un vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumus direktīvai, ar ko groza piesārņojošo vielu, piesārņojošo vielu grupu un piesārņojuma rādītāju sarakstu un/vai ar to saistītu piesārņojošo vielu koncentrācijas saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru.

6. pants

Ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču identificēšana un tendenču maiņu sākumpunktu noteikšana

1.   Saskaņā ar šīs direktīvas IV pielikumu dalībvalstis identificē visas piesārņojošo vielu, piesārņojošo vielu grupu un piesārņojuma rādītāju koncentrācijas ievērojamas un stabilas augšupejošas tendences, kas ir konstatētas gruntsūdeņu objektos vai objektu grupās, kā arī nosaka attiecīgās tendences maiņas sākumpunktu.

2.   Dalībvalstis maina tendences, kas,
  salīdzinot ar sākuma punktu,
  norāda uz būtisku kaitējuma risku ūdens ekosistēmu vai sauszemes ekosistēmu kvalitātei, cilvēku veselībai vai esošiem vai iespējamiem likumīgiem ūdens izmantošanas veidiem, ūdens videi, ar Direktīvas 2000/60/EK 11. pantā minēto pasākumu programmas palīdzību, lai pakāpeniski samazinātu gruntsūdeņu piesārņojumu
  un novērstu pasliktināšanos
  .

3.   Dalībvalstis nosaka tendenču maiņas sākumpunktu kā procentuālo attiecību starp I pielikumā izklāstīto gruntsūdeņu kvalitātes standartu līmeni un robežvērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu, pamatojoties uz noteikto tendenci un tās izraisīto risku videi saskaņā ar IV pielikuma B daļas 1. punktu.

4.   Dalībvalstis izdara kopsavilkumu upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kas jāiesniedz saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantu:

| a) | veids, kādā tendenču novērtējums no individuālām monitoringa vietām gruntsūdeņu objektā vai objektu grupā, ir palīdzējis saskaņā ar minētās direktīvas V pielikuma 2.5. iedaļu noteikt, ka uz šiem objektiem ilgstoši attiecas ievērojama jebkuras piesārņojošās vielas koncentrācijas tendence vai šīs tendences maiņa; un |
| --- | --- |

a)

veids, kādā tendenču novērtējums no individuālām monitoringa vietām gruntsūdeņu objektā vai objektu grupā, ir palīdzējis saskaņā ar minētās direktīvas V pielikuma 2.5. iedaļu noteikt, ka uz šiem objektiem ilgstoši attiecas ievērojama jebkuras piesārņojošās vielas koncentrācijas tendence vai šīs tendences maiņa; un

| b) | sākumpunktu iemesli noteikti atbilstoši 3. punktam. |
| --- | --- |

b)

sākumpunktu iemesli noteikti atbilstoši 3. punktam.

5.   Ja nepieciešams novērtēt ietekmi, kāda ir tādiem esošiem piesārņojuma izplatības areāliem gruntsūdeņu objektos, kuri var apdraudēt Direktīvas 2000/60/EK 4. panta mērķu sasniegšanu, un jo īpaši tos izplatības areālus, kas rodas no stacionāriem piesārņojuma avotiem un piesārņotas zemes, dalībvalstis veic papildu tendenču novērtējumu identificētajām piesārņojošām vielām, lai pārbaudītu, vai izplatības areāls no piesārņotām vietām nepalielinās, nepasliktina gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas ķīmisko kvalitāti un nerada risku cilvēku veselībai un videi. Šo novērtējumu rezultātus apkopo upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kas jāiesniedz saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantu.

7. pants

Pasākumi, lai novērstu vai ierobežotu piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos

1.   Lai sasniegtu mērķi novērst vai ierobežot piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos, kā noteikts Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā, dalībvalstis nodrošina, ka pasākumu programmā, kas izstrādāta saskaņā ar minētās direktīvas 11. pantu, iekļauj:

| a) | visus nepieciešamos pasākumus,
  lai novērstu
  jebkādu bīstamu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos. Nosakot šādas vielas, dalībvalstis jo īpaši ņem vērā bīstamās vielas, kas pieder pie piesārņojošo vielu saimēm vai grupām, kas norādītas Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikuma 1. līdz 6. punktā, kā arī vielas, kas pieder pie piesārņojošo vielu saimēm vai grupām, kas norādītas minētā pielikuma 7. līdz 9. punktā, ja tās tiek uzskatītas par bīstamām
  . Vielas, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar ES apstiprināšanas procedūru, pamatojoties uz riska novērtējumu saistībā ar gruntsūdeņiem vai atbilstību piesardzības robežvērtībām gruntsūdeņu tīrības saglabāšanai, vai kurām pašlaik tiek piemērota šāda apstiprināšanas procedūra, neklasificē kā bīstamas šīs direktīvas izpratnē; |
| --- | --- |

a)

visus nepieciešamos pasākumus,
  lai novērstu
  jebkādu bīstamu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos. Nosakot šādas vielas, dalībvalstis jo īpaši ņem vērā bīstamās vielas, kas pieder pie piesārņojošo vielu saimēm vai grupām, kas norādītas Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikuma 1. līdz 6. punktā, kā arī vielas, kas pieder pie piesārņojošo vielu saimēm vai grupām, kas norādītas minētā pielikuma 7. līdz 9. punktā, ja tās tiek uzskatītas par bīstamām
  . Vielas, kuras ir apstiprinātas saskaņā ar ES apstiprināšanas procedūru, pamatojoties uz riska novērtējumu saistībā ar gruntsūdeņiem vai atbilstību piesardzības robežvērtībām gruntsūdeņu tīrības saglabāšanai, vai kurām pašlaik tiek piemērota šāda apstiprināšanas procedūra, neklasificē kā bīstamas šīs direktīvas izpratnē;

| b) | attiecībā uz Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikumā uzskaitītajām piesārņojošajām vielām, kas netiek uzskatītas par bīstamām, un jebkurām citām vielām, ko neuzskata par bīstamām, kas nav uzskaitītas minētājā pielikumā un ko dalībvalstis uzskata par tādām, kuras rada esošu vai iespējamu piesārņojuma risku — visus pasākumus, kas nepieciešami, lai samazinātu piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos tā, lai nodrošinātu to, ka šāda ievadīšana nerada
  gruntsūdeņu pasliktināšanos. Šādos
  pasākumos ņem vērā
  vismaz
  vislabāko noteikto praksi, tostarp vislabāko vides praksi un vislabākās pieejamās metodes, kas noteiktas attiecīgos Kopienas tiesību aktos. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikumā uzskaitītajām piesārņojošajām vielām, kas netiek uzskatītas par bīstamām, un jebkurām citām vielām, ko neuzskata par bīstamām, kas nav uzskaitītas minētājā pielikumā un ko dalībvalstis uzskata par tādām, kuras rada esošu vai iespējamu piesārņojuma risku — visus pasākumus, kas nepieciešami, lai samazinātu piesārņojošu vielu ievadīšanu gruntsūdeņos tā, lai nodrošinātu to, ka šāda ievadīšana nerada
  gruntsūdeņu pasliktināšanos. Šādos
  pasākumos ņem vērā
  vismaz
  vislabāko noteikto praksi, tostarp vislabāko vides praksi un vislabākās pieejamās metodes, kas noteiktas attiecīgos Kopienas tiesību aktos.

Nosakot a) un b) apakšpunktā minētos pasākumus, dalībvalstis var, pirmkārt, noteikt nosacījumus, kādos Direktīvas 2000/60/EK VIII pielikumā izklāstītās piesārņojošās vielas, jo īpaši minētā pielikuma 7. punktā minētos būtiskos metālus un to sastāvdaļas, uzskata par bīstamām vielām vai vielām, kas nav bīstamas.

Pasākumu programma var ietvert atbilstīgus tiesiskus, administratīvus vai līgumiskus pasākumus.

2.   Ja vien tas tehniski iespējams, ņem vērā piesārņojošu vielu emisijas no izkliedētiem piesārņojuma avotiem, kas ietekmē gruntsūdeņu ķīmisko kvalitāti.

3.   Neskarot stingrākas prasības citos Kopienas tiesību aktos, dalībvalstis var atbrīvot no 1. punktā prasīto pasākumu ievērošanas attiecībā uz piesārņojošu vielu izmešiem, ja:

| a) | tas notiek tiešas iepludināšanas rezultātā, kas atļauta saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta j) apakšpunktu; |
| --- | --- |

a)

tas notiek tiešas iepludināšanas rezultātā, kas atļauta saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta j) apakšpunktu;

| b) | kompetentas iestādes uzskata, ka to daudzums un koncentrācija ir tik niecīga, ka novērš jebkādas pašreizējas vai vēlākas briesmas, ka tie varētu pasliktināt gruntsūdeņu kvalitāti; |
| --- | --- |

b)

kompetentas iestādes uzskata, ka to daudzums un koncentrācija ir tik niecīga, ka novērš jebkādas pašreizējas vai vēlākas briesmas, ka tie varētu pasliktināt gruntsūdeņu kvalitāti;

| c) | tos ir izraisījuši dabiskas izcelsmes nelaimes gadījumi vai ārkārtēji apstākļi, kurus ar pieejamiem līdzekļiem nevarēja paredzēt, novērst vai mazināt to ietekmi; |
| --- | --- |

c)

tos ir izraisījuši dabiskas izcelsmes nelaimes gadījumi vai ārkārtēji apstākļi, kurus ar pieejamiem līdzekļiem nevarēja paredzēt, novērst vai mazināt to ietekmi;

| d) | tas notiek gruntsūdeņu objekta mākslīgas papildināšanas vai palielināšanas rezultātā, kas atļauta saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta f) apakšpunktu; |
| --- | --- |

d)

tas notiek gruntsūdeņu objekta mākslīgas papildināšanas vai palielināšanas rezultātā, kas atļauta saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 11. panta 3. punkta f) apakšpunktu;

| e) | kompetentās iestādes uzskata, ka tos ir tehniski neiespējami novērst vai ierobežot, nelietojot:






  i) | pasākumus, kuri paaugstinātu apdraudējumu cilvēku veselībai vai apkārtējās vides kvalitātei kopumā; vai |
| --- | --- | --- |

e)

kompetentās iestādes uzskata, ka tos ir tehniski neiespējami novērst vai ierobežot, nelietojot:

i)

pasākumus, kuri paaugstinātu apdraudējumu cilvēku veselībai vai apkārtējās vides kvalitātei kopumā; vai

| ii) | nesamērīgi dārgus pasākumus, lai aizvāktu piesārņojošu vielu daudzumus no saindētas grunts vai augsnes apakškārtas, vai kā citādi kontrolētu to iesūkšanos tajā; vai |
| --- | --- |

ii)

nesamērīgi dārgus pasākumus, lai aizvāktu piesārņojošu vielu daudzumus no saindētas grunts vai augsnes apakškārtas, vai kā citādi kontrolētu to iesūkšanos tajā; vai

| f) | tos izraisījusi iejaukšanās virszemes ūdeņos, cita starpā nolūkā mazināt plūdu un sausuma ietekmi, kā arī ūdeņu un ūdensceļu apsaimniekošanai, tostarp starptautiskā mērogā. Šādas darbības, tostarp, piemēram, nogulšņu izrakšana, bagarēšana, pārvietošana un nogulsnēšana virszemes ūdeņos, veic saskaņā ar vispārējiem saistošajiem noteikumiem, un — attiecīgos gadījumos — atļaujām un pilnvarām, ko izsniedz, pamatojoties uz šiem noteikumiem, ko šajā sakarā izstrādājušas dalībvalstis, ar noteikumu, ka šāda ievadīšana netraucē sasniegt vides mērķus, kas attiecīgajām ūdenstilpēm noteikti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta b)
  apakšpunktu
  . |
| --- | --- |

f)

tos izraisījusi iejaukšanās virszemes ūdeņos, cita starpā nolūkā mazināt plūdu un sausuma ietekmi, kā arī ūdeņu un ūdensceļu apsaimniekošanai, tostarp starptautiskā mērogā. Šādas darbības, tostarp, piemēram, nogulšņu izrakšana, bagarēšana, pārvietošana un nogulsnēšana virszemes ūdeņos, veic saskaņā ar vispārējiem saistošajiem noteikumiem, un — attiecīgos gadījumos — atļaujām un pilnvarām, ko izsniedz, pamatojoties uz šiem noteikumiem, ko šajā sakarā izstrādājušas dalībvalstis, ar noteikumu, ka šāda ievadīšana netraucē sasniegt vides mērķus, kas attiecīgajām ūdenstilpēm noteikti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 4. panta 1. punkta b)
  apakšpunktu
  .

Atbrīvojumus, kas minēti a) līdz f) apakšpunktā, drīkst piešķirt vienīgi tad, ja dalībvalstu kompetentās iestādes atzinušas, ka ir nodrošināts gruntsūdeņu un jo īpaši to kvalitātes monitorings.

4.   Dalībvalstu kompetentās iestādes veic uzskaiti par 3. punktā minētajiem atbrīvojumiem, lai pēc pieprasījuma informētu Komisiju.

8. pants

Mērīšanas metodes

1.
     
  Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai pilnīgu mērīšanas metožu aprakstu saistībā ar katru vielu, kam noteikts Kopienas vai dalībvalsts gruntsūdeņu kvalitātes standarts.

2.
     
  Komisija nosaka, vai mērīšanas metodes ir pilnībā salīdzināmas un vai metožu atšķirības neradīs novirzes, kuru dēļ šīs direktīvas piemērošana dalībvalstīs varētu būt nepilnīga vai atšķirīga. Izšķirošu nozīmi piešķir vietējiem klimatiskiem apstākļiem un augsnes veidiem.

3.
     
  Pamatojoties uz konstatēto, Komisija atļauj vai noraida dalībvalstu iesniegtās mērīšanas metodes.

4.
     
  Ja Komisija noraida dalībvalsts iesniegtās mērīšanas metodes, šī dalībvalsts iesniedz apstiprināšanai pārskatītas mērīšanas metodes saskaņā ar 1. līdz 3. punkta nosacījumiem.

5.
     
  Apstiprinātās mērīšanas metodes ir gatavas izmantošanai visās dalībvalstīs Direktīvas 2000/60/EK 8. pantā noteiktajā termiņā.

9. pants

Izpēte un izplatīšana

Vienojoties ar dalībvalstīm, Komisija veicina gruntsūdeņu aprakstīšanai un monitoringam nepieciešamu parametru mērīšanas un aprēķināšanas jau zināmu metožu izplatīšanu un sekmē jaunus pētījumus, lai uzlabotu tehnoloģijas, ko izmanto gruntsūdens tilpju kvalitātes monitoringam un to apsaimniekošanai, ņemot vērā arī gruntsūdeņu ekosistēmas.

10. pants

Minerālavotu un ārstniecisko avotu aizsardzība

Komisija un dalībvalstis izstrādā vienotu metodoloģiju, lai noteiktu aizsargājamus reģionus attiecībā uz gruntsūdeņiem, kas apgādā ar ūdeni minerālavotus un ārstnieciskos avotus, lai nodrošinātu, ka šos reģionus ņem vērā rūpniecisku un pilsētbūvniecības pasākumu plānošanā.

11. pants

Pārejas pasākumi

Laikposmā no ... (11) līdz 2013. gada 22. decembrim visās jaunās atļaujas piešķiršanas procedūrās, ievērojot Direktīvas 80/68/EEK 4. un 5. pantu, ņem vērā šīs direktīvas 3., 4. un 6. pantā noteiktās prasības.

12. pants

Tehniski pielāgojumi

II pielikuma A daļu, kā arī
  III un IV pielikumu var pielāgot zinātnes un tehnikas attīstībai saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. panta 2. punktā minēto procedūru, ņemot vērā minētās direktīvas 13. panta 7. punktā minēto laikposmu, kas paredzēts upju baseinu apsaimniekošanas plānu pārskatīšanai un atjaunināšanai.

Gatavojoties INSPIRE
   (12)

  programmas ieviešanai, Padome izstrādā vienotas metodes gruntsūdeņu tilpju sistematizēšanai. Šajā sakarā dalībvalstis uzsāk datu apkopošanu, līdzko šī direktīva stājas spēkā.

13. pants

Īstenošana

Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai no ... (11) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis par to tūlīt informē Komisiju.

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievienot to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

14. pants

Novērtēšana

Direktīvas 2000/60/EK 18. pantā paredzētajos progresa ziņojumos cita starpā iekļauj šīs direktīvas darbības novērtējumu saistībā ar attiecīgām citām direktīvam vides jomā, kā arī attiecībā uz iespējamu dublēšanos ar citām direktīvam vides jomā.

Pamatojoties uz progresa ziņojumā izdarītajiem secinājumiem, Komisija, ja nepieciešams, iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

Komisija sagatavo ziņojumu, kurā attiecībā uz katru dalībvalsti novērtē, vai šīs direktīvas īstenošana nav izraisījusi atšķirīgus vides aizsardzības līmeņus, gruntsūdeņu stāvokļa pasliktināšanos vai konkurences kropļojumus.

Pamatojoties uz šajā ziņojumā izdarītajiem secinājumiem, Komisija, ja nepieciešams, līdz 2015. gada 31. decembrim iesniedz priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

16. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 112, 30.4.2004., 40. lpp.

1

(2)  OV C 109, 30.4.2004., 29. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 28. aprīļaNostāja (OV C 45 E, 23.2.2006., 74. lpp.), Padomes 2006. gada 23. janvāra Kopējā nostāja (OV C 126 E, 30.5.2006., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. jūnija Nostāja.

3

Nostāja (OV C 45 E, 23.2.2006., 74. lpp.)

2006. gada 23. janvāra

(OV C 126 E, 30.5.2006., 1. lpp.)

2006. gada 13. jūnija Nostāja

(4)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK ( OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

5

(6)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 ( OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

6

(7)  OV L 230, 19.8.1991., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/45/EK (

  OV L 130, 18.5.2006., 27. lpp.).

7

Komisijas Direktīvu 2006/45/EK (

OV L 130, 18.5.2006., 27.

(8)  OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 2006/50/EK (OV L 142, 30.5.2006., 6. lpp.).

8

jaunākie

Komisijas Direktīvu 2006/50/EK (OV L 142, 30.5.2006., 6. lpp.)

(9)  OV L 20, 26.1.1980., 43. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 91/692/EEK (OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp.).

9

(10)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

10

(11)  Divi gadi no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

11

(12)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Direktīva 2006/.../EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE) (OV L ...).

12

Eiropas Parlamenta un Padomes ... gada ... Direktīva 2006/.../EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā

(OV L ...).

I PIELIKUMS

GRUNTSŪDEŅU KVALITĀTES STANDARTI

1. Gruntsūdeņu kvalitātes standarti gruntsūdeņu ķīmiskās kvalitātes novērtēšanai saskaņā ar 4. pantu ir turpmāk norādītie kvalitātes standarti, kas minēti Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.3.2. tabulā un noteikti saskaņā ar minētās direktīvas 17. pantu.

| Piesārņojošā viela | Kvalitātes standarts | Piezīmes |
| --- | --- | --- |
| Nitrāti | 50 mg/l | |
| Pesticīdu
  aktīvās vielas, tostarp to attiecīgie metabolīti, kā arī sadalīšanās un ķīmiskās reakcijas produkti (1) | 0,1 μg/l
  0,5 μg/l (kopā) (2) | Kvalitātes standarts attiecas uz visām gruntsūdeņu tilpēm, izņemot tās, kam piemērotie dzeramā ūdens standarti pesticīdiem un to attiecīgajiem metabolītiem ir stingrāki par 0,1 μg/l. Šīm tilpēm piemēro dzeramā ūdens standartus. Pesticīdu un to metabolītu kopējā koncentrācija visās gruntsūdeņu tilpēs nepārsniedz 0,5 μg/l. |

Piesārņojošā viela

Kvalitātes standarts

Piezīmes

Nitrāti

50 mg/l

Pesticīdu
  aktīvās vielas, tostarp to attiecīgie metabolīti, kā arī sadalīšanās un ķīmiskās reakcijas produkti (1)

0,1 μg/l

0,5 μg/l (kopā) (2)

Kvalitātes standarts attiecas uz visām gruntsūdeņu tilpēm, izņemot tās, kam piemērotie dzeramā ūdens standarti pesticīdiem un to attiecīgajiem metabolītiem ir stingrāki par 0,1 μg/l. Šīm tilpēm piemēro dzeramā ūdens standartus. Pesticīdu un to metabolītu kopējā koncentrācija visās gruntsūdeņu tilpēs nepārsniedz 0,5 μg/l.

2. Rezultāti, kas gūti, piemērojot kvalitātes standartus pesticīdiem šīs direktīvas izpratnē, neskar Direktīvas 91/414/EEK vai Direktīvas 98/8/EK prasīto apdraudējumu novērtēšanas procedūru rezultātus.

3. Ja attiecībā uz konkrētu gruntsūdeņu objektu uzskata, ka gruntsūdeņu kvalitātes standartu dēļ varētu nesasniegt Direktīvas 2000/60/EK 4. pantā minētos mērķus saistītām virszemes ūdenstilpēm vai ka varētu ievērojami pasliktināties šādu objektu ekoloģiskā vai ķīmiskā kvalitāte, vai arī ka varētu rasties ievērojams kaitējums tām sauszemes ekosistēmām, kuras ir tieši atkarīgas no attiecīgā gruntsūdeņu objekta, saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu un II pielikumu nosaka stingrākas robežvērtības. Programmas un pasākumi, kas nepieciešami saistībā ar šādu robežvērtību, attiecas arī uz darbībām, kas ir Direktīvas 91/676/EEK piemērošanas jomā.

---

(1)  
  “Pesticīdi”
  ir augu aizsardzības līdzekļi un biocīdie produkti, kā noteikts, attiecīgi, Direktīvas 91/414/EEK 2. pantā un Direktīvas 98/8/EK 2. pantā.

(2)  “Pesticīdi kopā” ir visu atsevišķo monitoringa procedūrā konstatēto un kvantitatīvi noteikto pesticīdu summa,
  tostarp to attiecīgie metabolīti, kā arī noārdīšanās un ķīmiskās reakcijas produkti.

II PIELIKUMS

ROBEŽVĒRTĪBAS GRUNTSŪDEŅUS PIESĀRŅOJOŠĀM VIELĀM UN PIESĀRŅOJUMA RĀDĪTĀJIEM

A daļa: Pamatnostādnes dalībvalstīm robežvērtību noteikšanai saskaņā ar 3. pantu

Dalībvalstis nosaka robežvērtības visām piesārņojošām vielām un piesārņojuma rādītājus, kuri saskaņā ar novērtēšanas procedūru, kas veikta atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 5. pantam, raksturo gruntsūdeņu objektus vai objektu grupas kā tādas, kas var nesasniegt gruntsūdeņu labu ķīmisko kvalitāti.

Robežvērtības nosaka tādā veidā, ka — ja monitoringa rezultāti raksturīgās monitoringa vietās pārsniedz robežvērtības — tas norāda risku, ka viens vai vairāki gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes nosacījumi, kas minēti 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii), iii) un iv) punktā, nav izpildīti.

Nosakot robežvērtības, dalībvalstis ņem vērā šādas pamatnostādnes:

| 1. | Robežvērtību noteikšanai būtu jābalstās uz:






  a) | mijiedarbības apjomu starp gruntsūdeņiem un ar tiem saistītajiem virszemes ūdeņiem un atkarīgajām sauszemes ekosistēmām; |
| --- | --- | --- |

1.

Robežvērtību noteikšanai būtu jābalstās uz:

a)

mijiedarbības apjomu starp gruntsūdeņiem un ar tiem saistītajiem virszemes ūdeņiem un atkarīgajām sauszemes ekosistēmām;

| b) | traucēkļiem esošai vai nākotnē paredzamai gruntsūdeņu funkciju likumīgai izmantošanai; |
| --- | --- |

b)

traucēkļiem esošai vai nākotnē paredzamai gruntsūdeņu funkciju likumīgai izmantošanai;

| c) | visām piesārņojošām vielām, kuras gruntsūdeņu objektus raksturo kā riska objektus, ņemot vērā obligātos sarakstus, kas izveidoti saskaņā ar šā pielikuma B daļu; |
| --- | --- |

c)

visām piesārņojošām vielām, kuras gruntsūdeņu objektus raksturo kā riska objektus, ņemot vērā obligātos sarakstus, kas izveidoti saskaņā ar šā pielikuma B daļu;

| d) | hidroģeoloģisko raksturojumu, tostarp informāciju par fona vērtībām un ūdens līdzsvaru. |
| --- | --- |

d)

hidroģeoloģisko raksturojumu, tostarp informāciju par fona vērtībām un ūdens līdzsvaru.

| 2. | Nosakot robežvērtības, būtu jāņem vērā arī piesārņojošo vielu izcelsme, to iespējamā sastopamība dabā, to toksiskums un izplatīšanās tendence, to noturība un bioakumulācijas potenciāls. |
| --- | --- |

2.

Nosakot robežvērtības, būtu jāņem vērā arī piesārņojošo vielu izcelsme, to iespējamā sastopamība dabā, to toksiskums un izplatīšanās tendence, to noturība un bioakumulācijas potenciāls.

| 3. | Nosakot robežvērtības, būtu jāparedz arī savākto datu kontroles mehānismi, pamatojoties uz datu kvalitātes novērtējumu, analītiskiem apsvērumiem un to vielu, kurām var būt gan dabiska, gan antropogēna izcelsme, fona līmeni. |
| --- | --- |

3.

Nosakot robežvērtības, būtu jāparedz arī savākto datu kontroles mehānismi, pamatojoties uz datu kvalitātes novērtējumu, analītiskiem apsvērumiem un to vielu, kurām var būt gan dabiska, gan antropogēna izcelsme, fona līmeni.

B daļa: To piesārņojošo vielu un rādītāju obligātie saraksti, attiecībā uz kuriem dalībvalstīm saskaņā ar 3. pantu ir jāapsver iespēja noteikt robežvērtības

| 1. | Ķīmiskās vielas vai joni, kam var būt gan dabiska izcelsme, gan izcelsme cilvēku darbības rezultātā
  Arsēns
  Kadmijs
  Svins
  Dzīvsudrabs


  Amonijs |
| --- | --- |

1.

Ķīmiskās vielas vai joni, kam var būt gan dabiska izcelsme, gan izcelsme cilvēku darbības rezultātā

Arsēns

Kadmijs

Svins

Dzīvsudrabs

Amonijs

| 2. | Rādītāji, kam var būt gan dabiska izcelsme, gan izcelsme cilvēku darbības rezultātā



  Hlorīdi




  Sulfāti |
| --- | --- |

2.

Hlorīdi

Sulfāti

| 3. | Ķīmiskas sintētiskas vielas
  Trihloretilēns
  Tetrahlroetilēns |
| --- | --- |

3.

Ķīmiskas sintētiskas vielas

Trihloretilēns

Tetrahlroetilēns

| 4. | Parametri, kas norāda uz sālsūdens vai citu vielu ievadīšanu (1)

  Elektrovadītspēja |
| --- | --- |

4.

Parametri, kas norāda uz sālsūdens vai citu vielu ievadīšanu (1)

Elektrovadītspēja

C daļa: Informācija, kas dalībvalstīm jāsniedz saistībā ar piesārņojošām vielām un to rādītājiem, kurām ir noteiktas robežvērtības

Dalībvalstis upju baseinu apsaimniekošanas plānos, kas jāiesniedz saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantu, sagatavo kopsavilkumu par to, kā ievērota A daļā izklāstītā procedūra.

Jo īpaši, kur iespējams, dalībvalstis sniedz:

| a) | informāciju par gruntsūdeņu objektiem vai objektu grupām, ko raksturo kā riska objektus vai grupas, un par piesārņojošām vielām un piesārņojuma rādītājiem, ar kuriem pamatota šī klasifikācija, tostarp par novēroto koncentrāciju/vērtībām; |
| --- | --- |

a)

informāciju par gruntsūdeņu objektiem vai objektu grupām, ko raksturo kā riska objektus vai grupas, un par piesārņojošām vielām un piesārņojuma rādītājiem, ar kuriem pamatota šī klasifikācija, tostarp par novēroto koncentrāciju/vērtībām;

| b) | informāciju par katru gruntsūdeņu objektu, kas raksturots kā riska objekts, jo īpaši par objektu lielumu, attiecībām starp gruntsūdeņu objektu un saistītajiem virszemes ūdeņiem un tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām, kā arī fona līmeņi gruntsūdeņu objektos, ja tās ir dabā sastopamas vielas; |
| --- | --- |

b)

informāciju par katru gruntsūdeņu objektu, kas raksturots kā riska objekts, jo īpaši par objektu lielumu, attiecībām starp gruntsūdeņu objektu un saistītajiem virszemes ūdeņiem un tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām, kā arī fona līmeņi gruntsūdeņu objektos, ja tās ir dabā sastopamas vielas;

| c) | robežvērtības, vai tās piemēro valsts mērogā, upes baseina apgabala mērogā vai starptautiska upes baseina apgabala daļā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai gruntsūdeņu objekta vai objektu grupu mērogā; |
| --- | --- |

c)

robežvērtības, vai tās piemēro valsts mērogā, upes baseina apgabala mērogā vai starptautiska upes baseina apgabala daļā, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, vai gruntsūdeņu objekta vai objektu grupu mērogā;

| d) | saikni starp robežvērtībām un |
| --- | --- |

d)

saikni starp robežvērtībām un

| i) | ja tās ir dabā sastopamas vielas, novērotajiem fona līmeņiem, |
| --- | --- |

i)

ja tās ir dabā sastopamas vielas, novērotajiem fona līmeņiem,

| ii) | vides kvalitātes mērķiem un citiem ūdens aizsardzības standartiem, kas ir spēkā valstu, Kopienas vai starptautiskajā mērogā, un |
| --- | --- |

ii)

vides kvalitātes mērķiem un citiem ūdens aizsardzības standartiem, kas ir spēkā valstu, Kopienas vai starptautiskajā mērogā, un

| iii) | jebkādu atbilstošu informāciju par piesārņojošo vielu toksiskumu, ekotoksiskumu, noturību, bioakumulācijas potenciālu un izplatīšanās tendenci. |
| --- | --- |

iii)

jebkādu atbilstošu informāciju par piesārņojošo vielu toksiskumu, ekotoksiskumu, noturību, bioakumulācijas potenciālu un izplatīšanās tendenci.

---

(1)  Attiecībā uz sālsūdens koncentrāciju, ko izraisa cilvēku darbība, dalībvalstis var pieņemt lēmumu noteikt robežvērtības vai nu sulfātiem un hlorīdiem, vai arī elektrovadītspējai.

III PIELIKUMS

GRUNTSŪDEŅU ĶĪMISKĀS KVALITĀTES NOVĒRTĒŠANA

1. Novērtēšanas procedūru, lai noteiktu gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas ķīmisko kvalitāti, veic attiecībā uz visiem gruntsūdeņu objektiem vai objektu grupām, ko raksturo kā riska objektus vai grupas un attiecībā uz katru no piesārņojošām vielām, kuras dēļ gruntsūdeņu objektu vai objektu grupu varētu tā raksturot.

2. Uzsākot jebkādus 4. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētos pētījumus, dalībvalstis ņem vērā:

| a) | informāciju, ko apkopo kā daļu no raksturojuma, kas jāveic saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu un minētās direktīvas II pielikuma 2.1., 2.2. un 2.3. iedaļu; |
| --- | --- |

a)

informāciju, ko apkopo kā daļu no raksturojuma, kas jāveic saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. pantu un minētās direktīvas II pielikuma 2.1., 2.2. un 2.3. iedaļu;

| b) | gruntsūdeņu monitoringa tīkla rezultātus, kas iegūti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4. iedaļu; un |
| --- | --- |

b)

gruntsūdeņu monitoringa tīkla rezultātus, kas iegūti saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4. iedaļu; un

| c) | jebkādu citu atbilstošu informāciju, kur ietverts salīdzinājums starp attiecīgo piesārņojošo vielu gada vidējo aritmētisko koncentrāciju monitoringa vietā un I pielikumā noteiktajiem gruntsūdeņu kvalitātes standartiem un robežvērtībām, ko noteikušas dalībvalstis saskaņā ar 3. pantu un II pielikumu. |
| --- | --- |

c)

jebkādu citu atbilstošu informāciju, kur ietverts salīdzinājums starp attiecīgo piesārņojošo vielu gada vidējo aritmētisko koncentrāciju monitoringa vietā un I pielikumā noteiktajiem gruntsūdeņu kvalitātes standartiem un robežvērtībām, ko noteikušas dalībvalstis saskaņā ar 3. pantu un II pielikumu.

3. Lai izpētītu, vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta i) un iv) punktā minētie gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes nosacījumi ir izpildīti, dalībvalstis, ja vajadzīgs, balstoties uz atbilstošiem monitoringa rezultātu apkopojumiem, kam vajadzības gadījumā pievieno koncentrācijas novērtējumus, balstoties uz gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas konceptuālo modeli, novērtē gruntsūdeņu objekta apjomu, kur piesārņojošas vielas gada vidējā aritmētiskā koncentrācija pārsniedz gruntsūdeņu kvalitātes standartu vai robežvērtību.

4. Lai izpētītu, vai 4. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) punktā minētie gruntsūdeņu labas ķīmiskās kvalitātes nosacījumi ir izpildīti, dalībvalstis, ja vajadzīgs, balstoties uz atbilstošiem monitoringa rezultātiem un piemērotu gruntsūdeņu objekta konceptuālo modeli, novērtē:

| a) | piesārņojošo vielu ietekmi uz gruntsūdens tilpi; |
| --- | --- |

a)

piesārņojošo vielu ietekmi uz gruntsūdens tilpi;

| b) | piesārņojošo vielu daudzumu un koncentrāciju, kas nokļūst vai var nokļūt no gruntsūdeņu objekta saistītos virszemes ūdeņos vai tieši atkarīgās sauszemes ekosistēmās; |
| --- | --- |

b)

piesārņojošo vielu daudzumu un koncentrāciju, kas nokļūst vai var nokļūt no gruntsūdeņu objekta saistītos virszemes ūdeņos vai tieši atkarīgās sauszemes ekosistēmās;

| c) | piesārņojošo vielu daudzuma un koncentrācijas paredzamo ietekmi uz saistītajiem virszemes ūdeņiem un tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām; |
| --- | --- |

c)

piesārņojošo vielu daudzuma un koncentrācijas paredzamo ietekmi uz saistītajiem virszemes ūdeņiem un tieši atkarīgajām sauszemes ekosistēmām;

| d) | apjomu, kādā sālsūdens vai citas vielas ieplūst virszemes ūdenstilpē; un |
| --- | --- |

d)

apjomu, kādā sālsūdens vai citas vielas ieplūst virszemes ūdenstilpē; un

| e) | apdraudējumu no piesārņojošām vielām gruntsūdeņu objektā tā ūdens kvalitātei, ko iegūst vai paredzēts iegūt no gruntsūdeņu objekta lietošanai cilvēku uzturā. |
| --- | --- |

e)

apdraudējumu no piesārņojošām vielām gruntsūdeņu objektā tā ūdens kvalitātei, ko iegūst vai paredzēts iegūt no gruntsūdeņu objekta lietošanai cilvēku uzturā.

5. Dalībvalstis arī attēlo gruntsūdeņu objekta vai objektu grupas ķīmisko kvalitāti kartēs saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4.5. un 2.5. iedaļu. Turklāt, ja nepieciešams un iespējams, dalībvalstis šajās kartēs norāda visas monitoringa vietas, kurās gruntsūdeņu kvalitātes standarti un/vai robežvērtības ir pārsniegtas.

IV PIELIKUMS

IEVĒROJAMU UN STABILU AUGŠUPEJOŠU TENDENČU NOTEIKŠANA UN MAIŅA

A DAĻA: Ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču noteikšana

Dalībvalstis nosaka ievērojamas un stabilas augšupejošas tendences visos gruntsūdeņu objektos vai objektu grupās, ko saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK II pielikumu raksturo kā riska objektus vai grupas, ņemot vērā šādas prasības:

| 1. | Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4. iedaļu monitoringa programmu izstrādā tā, lai var noteikt ievērojamas un stabilas augšupejošas tendences to piesārņojošo vielu koncentrācijai, kuras noteiktas saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu; |
| --- | --- |

1.

Saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4. iedaļu monitoringa programmu izstrādā tā, lai var noteikt ievērojamas un stabilas augšupejošas tendences to piesārņojošo vielu koncentrācijai, kuras noteiktas saskaņā ar šīs direktīvas 3. pantu;

| 2. | Ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču noteikšanas procedūras pamatā ir šāda procedūra:






  a) | monitoringa biežumu un monitoringa vietas izvēlas tā, lai ar to būtu pietiekami:






  i) | lai sniegtu vajadzīgo informāciju, nodrošinot, ka ar pietiekamu pārliecību un precizitāti šādas augšupejošas tendences varētu atšķirt no dabiskas izcelsmes svārstībām; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču noteikšanas procedūras pamatā ir šāda procedūra:

a)

monitoringa biežumu un monitoringa vietas izvēlas tā, lai ar to būtu pietiekami:

i)

lai sniegtu vajadzīgo informāciju, nodrošinot, ka ar pietiekamu pārliecību un precizitāti šādas augšupejošas tendences varētu atšķirt no dabiskas izcelsmes svārstībām;

| ii) | lai dotu iespēju savlaicīgi noteikt šādas augšupejošas tendences, dodot iespēju īstenot pasākumus ar mērķi novērst vai vismaz mazināt, ciktāl tas ir praktiski, videi nozīmīgu gruntsūdeņu kvalitātes pasliktināšanos. Šo noteikšanu pirmo reizi veic līdz 2009. gadam, ja iespējams, un, ņemot vērā esošos datus sakarā ar ziņojumu par tendenču noteikšanu pirmajā upes baseina apsaimniekošanas plānā, kas izklāstīts Direktīvas 2000/60/EK 13. pantā, un pēc tam vismaz reizi sešos gados; |
| --- | --- |

ii)

lai dotu iespēju savlaicīgi noteikt šādas augšupejošas tendences, dodot iespēju īstenot pasākumus ar mērķi novērst vai vismaz mazināt, ciktāl tas ir praktiski, videi nozīmīgu gruntsūdeņu kvalitātes pasliktināšanos. Šo noteikšanu pirmo reizi veic līdz 2009. gadam, ja iespējams, un, ņemot vērā esošos datus sakarā ar ziņojumu par tendenču noteikšanu pirmajā upes baseina apsaimniekošanas plānā, kas izklāstīts Direktīvas 2000/60/EK 13. pantā, un pēc tam vismaz reizi sešos gados;

| iii) | ņem vērā gruntsūdeņu objekta īslaicīgos fiziskos un ķīmiskos raksturojumus, tostarp gruntsūdeņu straumju īpatnības un atjaunošanās ātrumu, un izsūkšanās laiku caur augsni vai augsnes apakškārtu; |
| --- | --- |

iii)

ņem vērā gruntsūdeņu objekta īslaicīgos fiziskos un ķīmiskos raksturojumus, tostarp gruntsūdeņu straumju īpatnības un atjaunošanās ātrumu, un izsūkšanās laiku caur augsni vai augsnes apakškārtu;

| b) | izmanto tādas monitoringa un analīžu metodes, kuras atbilst starptautiskajiem kvalitātes kontroles principiem, tostarp atbilstošās CEN vai valstu standarta metodes, lai nodrošinātu sniegto datu līdzvērtīgu zinātnisko kvalitāti un salīdzināmību; |
| --- | --- |

b)

izmanto tādas monitoringa un analīžu metodes, kuras atbilst starptautiskajiem kvalitātes kontroles principiem, tostarp atbilstošās CEN vai valstu standarta metodes, lai nodrošinātu sniegto datu līdzvērtīgu zinātnisko kvalitāti un salīdzināmību;

| c) | novērtējumam atsevišķās monitoringa vietās laikrindās tendenču analīzei izmanto statistisko metodi, piemēram, regresijas analīzi; |
| --- | --- |

c)

novērtējumam atsevišķās monitoringa vietās laikrindās tendenču analīzei izmanto statistisko metodi, piemēram, regresijas analīzi;

| d) | lai izvairītos no novirzēm tendenču noteikšanā, visiem tiem mērījumiem, kas ir zem kvantitatīvās noteikšanas robežas, laikrindās piešķir vērtību, kas ir vienāda ar pusi no augstākās kvantitatīvās noteikšanas robežas, izņemot pesticīdiem kopā; |
| --- | --- |

d)

lai izvairītos no novirzēm tendenču noteikšanā, visiem tiem mērījumiem, kas ir zem kvantitatīvās noteikšanas robežas, laikrindās piešķir vērtību, kas ir vienāda ar pusi no augstākās kvantitatīvās noteikšanas robežas, izņemot pesticīdiem kopā;

| 3. | Ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču noteikšanā attiecībā uz to vielu koncentrāciju, kas rodas gan dabiski, gan cilvēku darbības rezultātā, ņem vērā datus, ja tādi ir pieejami, kuri ir apkopoti pirms monitoringa programmas sākuma, lai ziņotu par tendenču noteikšanu saistībā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantā minēto pirmo upes baseina apsaimniekošanas plānu. |
| --- | --- |

3.

Ievērojamu un stabilu augšupejošu tendenču noteikšanā attiecībā uz to vielu koncentrāciju, kas rodas gan dabiski, gan cilvēku darbības rezultātā, ņem vērā datus, ja tādi ir pieejami, kuri ir apkopoti pirms monitoringa programmas sākuma, lai ziņotu par tendenču noteikšanu saistībā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. pantā minēto pirmo upes baseina apsaimniekošanas plānu.

B DAĻA: Tendenču maiņas sākumpunkti

Saskaņā ar 6. pantu dalībvalstis maina noteiktās ievērojamās un ilgstošās augšupejošās
  tendences, ņemot
  vērā šādas prasības:

1. Sākumpunkts pasākumu īstenošanai, lai mainītu nozīmīgas un ilgstoši augšupejošas tendences, ir brīdis, kad piesārņojošās vielas koncentrācija sasniedz 75% no gruntsūdeņu kvalitātes standartu parametru vērtībām, kas izklāstītas I pielikumā, vai no robežvērtībām, kas noteiktas saskaņā ar 3. pantu, ja vien:

| a) | nav nepieciešams agrāks sākumpunkts, lai dotu iespēju tendences maiņas pasākumiem finansiāli pēc iespējas izdevīgākā veidā novērst vai vismaz mazināt, ciktāl tas ir iespējams, jebkādas nozīmīgas gruntsūdeņu kvalitātes izmaiņas, kas kaitīgas videi; |
| --- | --- |

a)

nav nepieciešams agrāks sākumpunkts, lai dotu iespēju tendences maiņas pasākumiem finansiāli pēc iespējas izdevīgākā veidā novērst vai vismaz mazināt, ciktāl tas ir iespējams, jebkādas nozīmīgas gruntsūdeņu kvalitātes izmaiņas, kas kaitīgas videi;

| b) | nav attaisnojams cits sākumpunkts gadījumā, ja konstatējamās robežas nedod iespēju noteikt tendences 75 % vērtību no parametra vērtības. |
| --- | --- |

b)

nav attaisnojams cits sākumpunkts gadījumā, ja konstatējamās robežas nedod iespēju noteikt tendences 75 % vērtību no parametra vērtības.

2. Kad gruntsūdeņu objektiem, kuri saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK V pielikuma 2.4.4. iedaļu un atbilstīgi šā pielikuma B daļas 1. punktam raksturoti kā riska objekti, sākumpunkts ir noteikts, to nemaina upju baseinu apsaimniekošanas plāna sešu gadu cikla laikā, ko nosaka Direktīvas 2000/60/EK 13. pants.

3. Tendenču maiņas demonstrē, ņemot vērā attiecīgos monitoringa nosacījumus, kas iekļauti A daļas 1. punktā.

P6_TA(2006)0252

Telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā (INSPIRE) ***II

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija attiecībā uz Padomes kopējo nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Kopienā (INSPIRE) (12064/2/2005 — C6-0054/2006 — 2004/0175(COD))

(Koplēmuma procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12064/2/2005 — C6-0054/2006) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes kopējo nostāju (12064/2/2005 — C6-0054/2006) (1),

| — | ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0516) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2004)0516) (3),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 62. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 62. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0081/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A6-0081/2006),

| 1. | apstiprina grozīto kopējo nostāju; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto kopējo nostāju;

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 126 E, 30.5.2006., 16. lpp.

(2)  OV C 124 E, 25.5.2006., 116. lpp.

(3)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC2-COD(2004)0175

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta otrajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (INSPIRE)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

apspriedusies ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Kopienas politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot to, ka dažādos Kopienas reģionos stāvoklis ir dažāds. Turklāt informācija, tostarp telpiskā informācija, ir vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu šo politiku un citas Kopienas politikas, kurās saskaņā ar Līguma 6. pantu ir jāiekļauj vides aizsardzības prasības. Lai panāktu šādu integrāciju, jāizveido koordinācija starp tiem, kuri lieto, un tiem, kuri sniedz informāciju, lai varētu kombinēt no dažādajām nozarēm saņemto informāciju un iegūtās zināšanas. |
| --- | --- |

(1)

Kopienas politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, ievērojot to, ka dažādos Kopienas reģionos stāvoklis ir dažāds. Turklāt informācija, tostarp telpiskā informācija, ir vajadzīga, lai izstrādātu un īstenotu šo politiku un citas Kopienas politikas, kurās saskaņā ar Līguma 6. pantu ir jāiekļauj vides aizsardzības prasības. Lai panāktu šādu integrāciju, jāizveido koordinācija starp tiem, kuri lieto, un tiem, kuri sniedz informāciju, lai varētu kombinēt no dažādajām nozarēm saņemto informāciju un iegūtās zināšanas.

| (2) | Sestā vides rīcības programma, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs)
   (3) prasa, lai tiktu darīts viss, lai nodrošinātu integrētu Kopienas vides politikas veidošanu, ņemot vērā vietējās un reģionālās atšķirības. Ir vairākas problēmas attiecībā uz tādas telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju, piekļuvi tai un tās kopīgu izmantošanu, kas vajadzīga, lai sasniegtu minētajā programmā izklāstītos mērķus. |
| --- | --- |

(2)

Sestā vides rīcības programma, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 1600/2002/EK (2002. gada 22. jūlijs)
   (3) prasa, lai tiktu darīts viss, lai nodrošinātu integrētu Kopienas vides politikas veidošanu, ņemot vērā vietējās un reģionālās atšķirības. Ir vairākas problēmas attiecībā uz tādas telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju, piekļuvi tai un tās kopīgu izmantošanu, kas vajadzīga, lai sasniegtu minētajā programmā izklāstītos mērķus.

| (3) | Problēmas, kas skar telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju, piekļuvi tai un tās kopīgu izmantošanu, ir raksturīgas daudziem politikas un informācijas tematiem un tās ir sastopamas dažādos publisko iestāžu līmeņos. To atrisināšanai ir vajadzīgi pasākumi, kas aptver sadarbspējīgu telpisko datu un to pakalpojumu apmaiņu, kopīgu izmantošanu, piekļuvi tiem un to lietošanu dažādos publisko iestāžu līmeņos un dažādās nozarēs. Tāpēc būtu jāizveido telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Problēmas, kas skar telpiskās informācijas pieejamību, kvalitāti, organizāciju, piekļuvi tai un tās kopīgu izmantošanu, ir raksturīgas daudziem politikas un informācijas tematiem un tās ir sastopamas dažādos publisko iestāžu līmeņos. To atrisināšanai ir vajadzīgi pasākumi, kas aptver sadarbspējīgu telpisko datu un to pakalpojumu apmaiņu, kopīgu izmantošanu, piekļuvi tiem un to lietošanu dažādos publisko iestāžu līmeņos un dažādās nozarēs. Tāpēc būtu jāizveido telpiskās informācijas infrastruktūra Kopienā.

| (4) | Telpiskās informācijas infrastruktūrai Eiropas Kopienā (INSPIRE) vajadzētu palīdzēt politikas izstrādē attiecībā uz politiku un darbībām, kas var tieši vai netieši ietekmēt vidi. |
| --- | --- |

(4)

Telpiskās informācijas infrastruktūrai Eiropas Kopienā (INSPIRE) vajadzētu palīdzēt politikas izstrādē attiecībā uz politiku un darbībām, kas var tieši vai netieši ietekmēt vidi.

| (5) | INSPIRE vajadzētu balstīt uz telpiskās informācijas infrastruktūrām, ko izveidojušas dalībvalstis, kas atbilst kopīgiem īstenošanas noteikumiem un ko papildina Kopienas līmeņa pasākumi. Ar šo pasākumu būtu palīdzību jāpanāk, ka telpiskās informācijas infrastruktūras, ko izveidojušas dalībvalstis, ir saderīgas un lietojamas Kopienas un pārrobežu kontekstā. |
| --- | --- |

(5)

INSPIRE vajadzētu balstīt uz telpiskās informācijas infrastruktūrām, ko izveidojušas dalībvalstis, kas atbilst kopīgiem īstenošanas noteikumiem un ko papildina Kopienas līmeņa pasākumi. Ar šo pasākumu būtu palīdzību jāpanāk, ka telpiskās informācijas infrastruktūras, ko izveidojušas dalībvalstis, ir saderīgas un lietojamas Kopienas un pārrobežu kontekstā.

| (6) | Telpiskās informācijas infrastruktūrām dalībvalstīs vajadzētu būt veidotām tā, lai nodrošinātu to, ka telpisko datu uzglabāšana, pieejamība un uzturēšana notiek vispiemērotākajā veidā; ka ir iespējams saskanīgi apvienot telpiskos datus no dažādiem avotiem Kopienā un ka tos var kopīgi izmantot vairāki lietotāji un vairākiem lietojumiem; ka vienā publisko iestāžu līmenī savāktus telpiskos datus ir iespējams kopīgi izmantot citām publiskām iestādēm; ka
  telpiskos datus dara pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kas pārmērīgi neierobežo to plašu lietošanu; ka ir viegli atrast pieejamos telpiskos datus, novērtēt to piemērotību attiecīgajam mērķim un uzzināt nosacījumus, kas piemērojami to lietošanai. |
| --- | --- |

(6)

Telpiskās informācijas infrastruktūrām dalībvalstīs vajadzētu būt veidotām tā, lai nodrošinātu to, ka telpisko datu uzglabāšana, pieejamība un uzturēšana notiek vispiemērotākajā veidā; ka ir iespējams saskanīgi apvienot telpiskos datus no dažādiem avotiem Kopienā un ka tos var kopīgi izmantot vairāki lietotāji un vairākiem lietojumiem; ka vienā publisko iestāžu līmenī savāktus telpiskos datus ir iespējams kopīgi izmantot citām publiskām iestādēm; ka
  telpiskos datus dara pieejamus ar tādiem nosacījumiem, kas pārmērīgi neierobežo to plašu lietošanu; ka ir viegli atrast pieejamos telpiskos datus, novērtēt to piemērotību attiecīgajam mērķim un uzzināt nosacījumus, kas piemērojami to lietošanai.

| (7) | Pastāv daļēja savstarpēja pārklāšanās starp telpisko informāciju, uz ko attiecas šī direktīva, un informāciju, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (4). Šai direktīvai nevajadzētu skart Direktīvu 2003/4/EK. |
| --- | --- |

(7)

Pastāv daļēja savstarpēja pārklāšanās starp telpisko informāciju, uz ko attiecas šī direktīva, un informāciju, uz ko attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/4/EK (2003. gada 28. janvāris) par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (4). Šai direktīvai nevajadzētu skart Direktīvu 2003/4/EK.

| (8) | Šai direktīvai nevajadzētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (5), kuras mērķi papildina šīs direktīvas mērķus. |
| --- | --- |

(8)

Šai direktīvai nevajadzētu skart Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (5), kuras mērķi papildina šīs direktīvas mērķus.

| (9) | INSPIRE izveide būs ievērojama pievienotā vērtība attiecībā uz — un tā arī gūs labumu no — citām Kopienas iniciatīvām, piemēram, Padomes Regulas (EK) Nr. 876/2002 (2002. gada 21.maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu “Galileo” (6) un Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMES): GMES darbspējas izveidošana līdz 2008. gadam (Rīcības plāns (2004.-2008.)). Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izmantot no “Galileo” un GMES iegūtos datus, tiklīdz tie kļūst pieejami, jo īpaši tad, ja tie attiecas uz laika un telpas atsaucēm, kas saņemtas no “Galileo”. |
| --- | --- |

(9)

INSPIRE izveide būs ievērojama pievienotā vērtība attiecībā uz — un tā arī gūs labumu no — citām Kopienas iniciatīvām, piemēram, Padomes Regulas (EK) Nr. 876/2002 (2002. gada 21.maijs), ar ko izveido kopuzņēmumu “Galileo” (6) un Globālā monitoringa par vidi un drošību (GMES): GMES darbspējas izveidošana līdz 2008. gadam (Rīcības plāns (2004.-2008.)). Dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja izmantot no “Galileo” un GMES iegūtos datus, tiklīdz tie kļūst pieejami, jo īpaši tad, ja tie attiecas uz laika un telpas atsaucēm, kas saņemtas no “Galileo”.

| (10) | Daudzas iniciatīvas tiek īstenotas valsts un Kopienas līmenī, lai savāktu, saskaņotu vai organizētu telpiskās informācijas izplatīšanu vai lietošanu. Šādas iniciatīvas var būt noteiktas Kopienas tiesību aktos, piemēram, Komisijas Lēmumā 2000/479/EK (2000. gada 17. jūlijs) par Eiropas Piesārņojošo vielu emisiju reģistra (EPER) ieviešanu saskaņā ar 15. pantu Padomes Direktīvā 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2152/2003 (2003. gada 17. novembris) par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest focus)
   (8) vai atbilstīgi Kopienas finansētām programmām (piemēram, CORINE zemes virsmas programma, Eiropas Transporta politikas informācijas sistēma), vai arī var izrietēt no iniciatīvām, kas tiek īstenotas valsts vai reģionu līmenī. Šī direktīva ne vien papildinās šādas iniciatīvas, piedāvājot sistēmu, kas nodrošinās to sadarbspēju, bet arī balstīsies uz esošo pieredzi un iniciatīvām, nevis atkārtos jau paveikto. |
| --- | --- |

(10)

Daudzas iniciatīvas tiek īstenotas valsts un Kopienas līmenī, lai savāktu, saskaņotu vai organizētu telpiskās informācijas izplatīšanu vai lietošanu. Šādas iniciatīvas var būt noteiktas Kopienas tiesību aktos, piemēram, Komisijas Lēmumā 2000/479/EK (2000. gada 17. jūlijs) par Eiropas Piesārņojošo vielu emisiju reģistra (EPER) ieviešanu saskaņā ar 15. pantu Padomes Direktīvā 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (IPPC) (7) un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2152/2003 (2003. gada 17. novembris) par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā (Forest focus)
   (8) vai atbilstīgi Kopienas finansētām programmām (piemēram, CORINE zemes virsmas programma, Eiropas Transporta politikas informācijas sistēma), vai arī var izrietēt no iniciatīvām, kas tiek īstenotas valsts vai reģionu līmenī. Šī direktīva ne vien papildinās šādas iniciatīvas, piedāvājot sistēmu, kas nodrošinās to sadarbspēju, bet arī balstīsies uz esošo pieredzi un iniciatīvām, nevis atkārtos jau paveikto.

| (11) | Šai direktīvai būtu jāattiecas uz telpiskajiem datiem, kuri atrodas publisko iestāžu rīcībā vai kurus to uzdevumā lieto, un uz to, kā publiskās iestādes izmanto telpiskos datus savu publisko uzdevumu veikšanai. Ievērojot konkrētus nosacījumus, tā tomēr būtu jāattiecina arī uz telpiskajiem datiem, kas ir tādu fizisku vai juridisku personu rīcībā, kuras nav publiskās iestādes, ja attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas to pieprasa. |
| --- | --- |

(11)

Šai direktīvai būtu jāattiecas uz telpiskajiem datiem, kuri atrodas publisko iestāžu rīcībā vai kurus to uzdevumā lieto, un uz to, kā publiskās iestādes izmanto telpiskos datus savu publisko uzdevumu veikšanai. Ievērojot konkrētus nosacījumus, tā tomēr būtu jāattiecina arī uz telpiskajiem datiem, kas ir tādu fizisku vai juridisku personu rīcībā, kuras nav publiskās iestādes, ja attiecīgās fiziskās vai juridiskās personas to pieprasa.

| (12) | Šajā direktīvā nebūtu jāparedz prasība vākt jaunus datus vai paziņot šādu informāciju Komisijai, jo šos jautājumus reglamentē citi ar vidi saistīti tiesību akti. |
| --- | --- |

(12)

Šajā direktīvā nebūtu jāparedz prasība vākt jaunus datus vai paziņot šādu informāciju Komisijai, jo šos jautājumus reglamentē citi ar vidi saistīti tiesību akti.

| (13) | Valstu infrastruktūras būtu jāievieš pakāpeniski, un telpisko datu tematiem, uz ko attiecas šī direktīva, būtu attiecīgi jāpiešķir dažādi prioritāšu līmeņi. Tās ieviešot, būtu jāņem vērā tas, ciktāl telpiskie dati ir vajadzīgi plašam lietojumu klāstam dažādās politikas jomās, to Kopienas politikās paredzēto darbību prioritāte, kurās vajadzīgi saskaņoti telpiskie dati izmanto, un panākumi, kurus dalībvalstis guvušas, tos saskaņojot. |
| --- | --- |

(13)

Valstu infrastruktūras būtu jāievieš pakāpeniski, un telpisko datu tematiem, uz ko attiecas šī direktīva, būtu attiecīgi jāpiešķir dažādi prioritāšu līmeņi. Tās ieviešot, būtu jāņem vērā tas, ciktāl telpiskie dati ir vajadzīgi plašam lietojumu klāstam dažādās politikas jomās, to Kopienas politikās paredzēto darbību prioritāte, kurās vajadzīgi saskaņoti telpiskie dati izmanto, un panākumi, kurus dalībvalstis guvušas, tos saskaņojot.

| (14) | Laika un resursu zaudējums, meklējot esošos telpiskos datus vai konstatējot, vai tos var izmantot kādam konkrētam mērķim, ir galvenais šķērslis, kas kavē pieejamo datu pilnīgu izmantošanu. Tādēļ dalībvalstīm metadatu veidā jāsniedz pieejamo telpisko datu kopu un pakalpojumu apraksti. |
| --- | --- |

(14)

Laika un resursu zaudējums, meklējot esošos telpiskos datus vai konstatējot, vai tos var izmantot kādam konkrētam mērķim, ir galvenais šķērslis, kas kavē pieejamo datu pilnīgu izmantošanu. Tādēļ dalībvalstīm metadatu veidā jāsniedz pieejamo telpisko datu kopu un pakalpojumu apraksti.

| (15) | Formātu un struktūru lielā dažādība, kādos telpiskie dati ir organizēti un kādos tiem piekļūst Kopienā, traucē efektīvi izstrādāt, ieviest, uzraudzīt un novērtēt Kopienas tiesību aktus, kas tieši vai netieši skar vidi, tādēļ jānosaka īstenošanas pasākumi, lai sekmētu no dažādiem avotiem iegūtu telpisko datu lietošanu dalībvalstīs. Minētie pasākumi būtu jāizstrādā tā, lai telpisko datu kopas būtu sadarbspējīgas, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka jebkuri dati vai informācija, kas nepieciešama sadarbspējas nodrošināšanai ir pieejama ar nosacījumiem, kas neierobežo tās lietošana šim nolūkam. |
| --- | --- |

(15)

Formātu un struktūru lielā dažādība, kādos telpiskie dati ir organizēti un kādos tiem piekļūst Kopienā, traucē efektīvi izstrādāt, ieviest, uzraudzīt un novērtēt Kopienas tiesību aktus, kas tieši vai netieši skar vidi, tādēļ jānosaka īstenošanas pasākumi, lai sekmētu no dažādiem avotiem iegūtu telpisko datu lietošanu dalībvalstīs. Minētie pasākumi būtu jāizstrādā tā, lai telpisko datu kopas būtu sadarbspējīgas, un dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka jebkuri dati vai informācija, kas nepieciešama sadarbspējas nodrošināšanai ir pieejama ar nosacījumiem, kas neierobežo tās lietošana šim nolūkam.

| (16) | Lai telpiskos datus varētu kopīgi izmantot dažādos publisko iestāžu līmeņos Kopienā, ir vajadzīgi tīkla pakalpojumi. Tiem būtu jānodrošina iespēja atrast, transformēt, apskatīt un lejupielādēt telpiskos datus, kā arī izsaukt telpiskos datus un elektroniskās komercijas pakalpojumus. Tīkla pakalpojumiem būtu jādarbojas saskaņā ar kopīgi saskaņotām specifikācijām un atbilstoši minimālajiem veiktspējas kritērijiem, lai nodrošinātu dalībvalstīs izveidoto infrastruktūru sadarbspēju. Dienestu tīklā būtu jāiekļauj arī tehniskā iespēja, lai publiskās iestādes varētu nodrošināt savu telpisko datu kopu un pakalpojumu pieejamību. |
| --- | --- |

(16)

Lai telpiskos datus varētu kopīgi izmantot dažādos publisko iestāžu līmeņos Kopienā, ir vajadzīgi tīkla pakalpojumi. Tiem būtu jānodrošina iespēja atrast, transformēt, apskatīt un lejupielādēt telpiskos datus, kā arī izsaukt telpiskos datus un elektroniskās komercijas pakalpojumus. Tīkla pakalpojumiem būtu jādarbojas saskaņā ar kopīgi saskaņotām specifikācijām un atbilstoši minimālajiem veiktspējas kritērijiem, lai nodrošinātu dalībvalstīs izveidoto infrastruktūru sadarbspēju. Dienestu tīklā būtu jāiekļauj arī tehniskā iespēja, lai publiskās iestādes varētu nodrošināt savu telpisko datu kopu un pakalpojumu pieejamību.

| (17) | Konkrētas telpisko datu kopas un pakalpojumi, kas attiecas uz Kopienas politikām un kas tieši vai netieši skar vidi, atrodas trešo personu rīcībā, kuras tos pārvalda. Dalībvalstīm tāpēc būtu jāpiedāvā trešām personām iespēja dot ieguldījumu valsts infrastruktūru izveidē ar noteikumu, ka tas nepasliktinās to telpisko datu un to pakalpojumu saskaņotību un lietošanas vienkāršību, uz kuriem attiecas minētās infrastruktūras. |
| --- | --- |

(17)

Konkrētas telpisko datu kopas un pakalpojumi, kas attiecas uz Kopienas politikām un kas tieši vai netieši skar vidi, atrodas trešo personu rīcībā, kuras tos pārvalda. Dalībvalstīm tāpēc būtu jāpiedāvā trešām personām iespēja dot ieguldījumu valsts infrastruktūru izveidē ar noteikumu, ka tas nepasliktinās to telpisko datu un to pakalpojumu saskaņotību un lietošanas vienkāršību, uz kuriem attiecas minētās infrastruktūras.

| (18) | Dalībvalstu pieredze ir parādījusi, ka sekmīgas telpiskās informācijas infrastruktūras ieviešanas nolūkā ir svarīgi, lai neliels pakalpojumu skaits sabiedrībai būtu pieejams bez maksas. Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina, lai vismaz pakalpojumi telpisko datu kopu meklēšanai
  un apskatei ir pieejami bez maksas. |
| --- | --- |

(18)

Dalībvalstu pieredze ir parādījusi, ka sekmīgas telpiskās informācijas infrastruktūras ieviešanas nolūkā ir svarīgi, lai neliels pakalpojumu skaits sabiedrībai būtu pieejams bez maksas. Tādēļ dalībvalstīm jānodrošina, lai vismaz pakalpojumi telpisko datu kopu meklēšanai
  un apskatei ir pieejami bez maksas.

| (19) | Tīkla pakalpojumu sniegšana
  jāīsteno un jāpiemēro, pilnībā ievērojot principus, kas attiecas uz personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9). |
| --- | --- |

(19)

Tīkla pakalpojumu sniegšana
  jāīsteno un jāpiemēro, pilnībā ievērojot principus, kas attiecas uz personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (9).

| (20) | Lai sekmētu valsts infrastruktūru integrāciju INSPIRE, dalībvalstīm būtu jānodrošina piekļuve savām infrastruktūrām, izmantojot Kopienas ģeoportālu, kuru pārvalda Komisija, kā arī izmantojot piekļuves punktus, kurus tās nolemj pārvaldīt pašas. |
| --- | --- |

(20)

Lai sekmētu valsts infrastruktūru integrāciju INSPIRE, dalībvalstīm būtu jānodrošina piekļuve savām infrastruktūrām, izmantojot Kopienas ģeoportālu, kuru pārvalda Komisija, kā arī izmantojot piekļuves punktus, kurus tās nolemj pārvaldīt pašas.

| (21) | Lai nodrošinātu no dažādiem publisko iestāžu līmeņiem saņemtas informācijas pieejamību, dalībvalstīm būtu jānovērš praktiski šķēršļi, ar kuriem šajā sakarā publiskās iestādes saskaras valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, veicot savus uzdevumus, kas var tieši vai netieši ietekmēt
  vidi
  . |
| --- | --- |

(21)

Lai nodrošinātu no dažādiem publisko iestāžu līmeņiem saņemtas informācijas pieejamību, dalībvalstīm būtu jānovērš praktiski šķēršļi, ar kuriem šajā sakarā publiskās iestādes saskaras valsts, reģionu un pašvaldību līmenī, veicot savus uzdevumus, kas var tieši vai netieši ietekmēt
  vidi
  .

| (22) | Publiskajām iestādēm ir vajadzīga netraucēta piekļuve attiecīgajām telpisko datu kopām un pakalpojumiem, pildot to iestāžu pienākumus. Šāda piekļuve var būt apdraudēta, ja tā ir atkarīga no atsevišķām ad hoc sarunām starp publiskajām iestādēm ikreiz, kad piekļuve ir vajadzīga. Dalībvalstīm būtu jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai novērstu šādus praktiskus šķēršļus datu kopīgai izmantošanai, paredzot, piemēram, iepriekšējas vienošanās publisko iestāžu starpā. |
| --- | --- |

(22)

Publiskajām iestādēm ir vajadzīga netraucēta piekļuve attiecīgajām telpisko datu kopām un pakalpojumiem, pildot to iestāžu pienākumus. Šāda piekļuve var būt apdraudēta, ja tā ir atkarīga no atsevišķām ad hoc sarunām starp publiskajām iestādēm ikreiz, kad piekļuve ir vajadzīga. Dalībvalstīm būtu jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai novērstu šādus praktiskus šķēršļus datu kopīgai izmantošanai, paredzot, piemēram, iepriekšējas vienošanās publisko iestāžu starpā.

| (23) | Mehānismos, ko izveido, lai valsts un citas valsts pārvaldes iestādes un fiziskas vai juridiskas personas, kuras saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem pilda valsts pārvaldes funkcijas, varētu kopīgi izmantot telpisko datu kopas un pakalpojumus,
  jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt publisko iestāžu finansiālo dzīvotspēju,
  jo īpaši to,
  kuru uzdevums ir rast ieņēmumus.
  Jebkurā gadījumā sedzamām izmaksām nevajadzētu pārsniegt iekasēšanas, ražošanas, pavairošanas un izplatīšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(23)

Mehānismos, ko izveido, lai valsts un citas valsts pārvaldes iestādes un fiziskas vai juridiskas personas, kuras saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem pilda valsts pārvaldes funkcijas, varētu kopīgi izmantot telpisko datu kopas un pakalpojumus,
  jāņem vērā nepieciešamība aizsargāt publisko iestāžu finansiālo dzīvotspēju,
  jo īpaši to,
  kuru uzdevums ir rast ieņēmumus.
  Jebkurā gadījumā sedzamām izmaksām nevajadzētu pārsniegt iekasēšanas, ražošanas, pavairošanas un izplatīšanas izmaksas.

| (24) | Šī direktīva neskar valsts sektora iestāžu īpašumā esošo intelektuālā īpašuma tiesību pastāvēšanu vai piederību. |
| --- | --- |

(24)

Šī direktīva neskar valsts sektora iestāžu īpašumā esošo intelektuālā īpašuma tiesību pastāvēšanu vai piederību.

| (25) | Sistēmai
  , kas paredzēta telpisko datu kopīgai izmantošanai publiskajās iestādēs, kurām direktīva nosaka kopīgas izmantošanas pienākumu, jābūt neitrālai attiecībā uz šādām publiskajām iestādēm dalībvalstī, bet arī attiecībā uz šādām publiskajām iestādēm citās dalībvalstīs un Kopienas iestādēs. Tā kā Kopienas iestādēm un struktūrām bieži vien ir jāintegrē un jāizvērtē telpiskā informācija no visām dalībvalstīm, tām atbilstīgi saskaņotiem nosacījumiem būtu jāspēj piekļūt telpiskiem datiem un to pakalpojumiem un tos lietot. |
| --- | --- |

(25)

Sistēmai
  , kas paredzēta telpisko datu kopīgai izmantošanai publiskajās iestādēs, kurām direktīva nosaka kopīgas izmantošanas pienākumu, jābūt neitrālai attiecībā uz šādām publiskajām iestādēm dalībvalstī, bet arī attiecībā uz šādām publiskajām iestādēm citās dalībvalstīs un Kopienas iestādēs. Tā kā Kopienas iestādēm un struktūrām bieži vien ir jāintegrē un jāizvērtē telpiskā informācija no visām dalībvalstīm, tām atbilstīgi saskaņotiem nosacījumiem būtu jāspēj piekļūt telpiskiem datiem un to pakalpojumiem un tos lietot.

| (26) | Lai stimulētu pievienotās vērtības pakalpojumu izstrādi, ko veic trešās personas, gan publisko iestāžu, gan sabiedrības labā jāveicina piekļuve telpiskajiem datiem, kas plešas ārpus administratīvajām vai valstu robežām. |
| --- | --- |

(26)

Lai stimulētu pievienotās vērtības pakalpojumu izstrādi, ko veic trešās personas, gan publisko iestāžu, gan sabiedrības labā jāveicina piekļuve telpiskajiem datiem, kas plešas ārpus administratīvajām vai valstu robežām.

| (27) | Lai efektīvi ieviestu telpiskās informācijas infrastruktūras, ir vajadzīga koordinācija no visu to iesaistīto dalībnieku puses, kuri ir ieinteresēti šādu infrastruktūru izveidē neatkarīgi no tā, vai tie būtu veicinātāji vai lietotāji. Tālab jāizveido attiecīgas koordinācijas struktūras,
  kurās ir iesaistīti dažādie pārvaldes līmeņi un kuras ņem vērā dalībvalstīs pastāvošo pilnvaru un atbildības sadali
  . |
| --- | --- |

(27)

Lai efektīvi ieviestu telpiskās informācijas infrastruktūras, ir vajadzīga koordinācija no visu to iesaistīto dalībnieku puses, kuri ir ieinteresēti šādu infrastruktūru izveidē neatkarīgi no tā, vai tie būtu veicinātāji vai lietotāji. Tālab jāizveido attiecīgas koordinācijas struktūras,
  kurās ir iesaistīti dažādie pārvaldes līmeņi un kuras ņem vērā dalībvalstīs pastāvošo pilnvaru un atbildības sadali
  .

| (28) | Lai varētu gūt labumu no sasniegumiem un informācijas struktūru faktiskās pieredzes, ir nepieciešams, lai pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu izstrādāti, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem un standartiem, ko Eiropas standartizācijas iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (10). |
| --- | --- |

(28)

Lai varētu gūt labumu no sasniegumiem un informācijas struktūru faktiskās pieredzes, ir nepieciešams, lai pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, būtu izstrādāti, pamatojoties uz starptautiskiem standartiem un standartiem, ko Eiropas standartizācijas iestādes ir pieņēmušas saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 98/34/EK (1998. gada 22. jūnijs), kas nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu, un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu sfērā (10).

| (29) | Eiropas Vides aģentūrai, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/90 (1990. gada 7. maijs), ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu (11), Kopienas līmenī jāsniedz Kopienai objektīva, ticama un salīdzināma vides informācija, kā arī, cita starpā, tās mērķis ir uzlabot ar politiku saistītās vides informācijas plūsmu starp dalībvalstīm un Kopienas iestādēm; tai aktīvi būtu jāpiedalās šīs direktīvas īstenošanā. |
| --- | --- |

(29)

Eiropas Vides aģentūrai, kas izveidota ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 1210/90 (1990. gada 7. maijs), ar ko izveido Eiropas Vides aģentūru un Eiropas vides informācijas un novērojumu tīklu (11), Kopienas līmenī jāsniedz Kopienai objektīva, ticama un salīdzināma vides informācija, kā arī, cita starpā, tās mērķis ir uzlabot ar politiku saistītās vides informācijas plūsmu starp dalībvalstīm un Kopienas iestādēm; tai aktīvi būtu jāpiedalās šīs direktīvas īstenošanā.

| (30) | Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 34. punktu dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas. |
| --- | --- |

(30)

Saskaņā ar Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu (12) 34. punktu dalībvalstīm ir ieteikts gan savām vajadzībām, gan Kopienas interesēs izstrādāt tabulas, kas pēc iespējas precīzāk atspoguļotu atbilstību starp šo direktīvu un tās transponēšanas pasākumiem, un padarīt tās publiski pieejamas.

| (31) | Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildu pilnvaru īstenošanas kārtību (13). |
| --- | --- |

(31)

Šīs direktīvas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto izpildu pilnvaru īstenošanas kārtību (13).

| (32) | Sagatavojot lēmumus, kas saistīti ar šīs direktīvas īstenošanu un INSPIRE turpmāku attīstību, ir vajadzīga pastāvīga uzraudzība attiecībā uz šīs direktīvas īstenošanu un regulāri ziņojumi. |
| --- | --- |

(32)

Sagatavojot lēmumus, kas saistīti ar šīs direktīvas īstenošanu un INSPIRE turpmāku attīstību, ir vajadzīga pastāvīga uzraudzība attiecībā uz šīs direktīvas īstenošanu un regulāri ziņojumi.

| (33) | Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, izveidot INSPIRE — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ievērojot starptautiskos aspektus un vispārēju vajadzību Kopienā koordinēt nosacījumus, lai piekļūtu telpiskai informācijai, veiktu tās apmaiņu un to kopīgi izmantotu, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, izveidot INSPIRE — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, ievērojot starptautiskos aspektus un vispārēju vajadzību Kopienā koordinēt nosacījumus, lai piekļūtu telpiskai informācijai, veiktu tās apmaiņu un to kopīgi izmantotu, un to, ka tādēļ šo mērķi var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

1.   Šīs direktīvas mērķis ir paredzēt vispārīgus noteikumus, lai izveidotu Telpiskās informācijas infrastruktūru Eiropas Kopienā (turpmāk — INSPIRE), nolūkā atbalstīt Kopienas vides politiku, kā arī politiku un darbības, kuras var ietekmēt vidi.

2.   INSPIRE pamatā ir telpiskās informācijas infrastruktūras, ko izveidojušas un pārvalda dalībvalstis.

2. pants

1.
     Šī direktīva neskar Direktīvu 2003/4/EK
  , ja vien nav noteikts citādi
  .

2.
     
  Šī direktīva neskar Direktīvu
  2003/98/EK.

3. pants

Šajā direktīvā izmantotas šādas definīcijas:

| 1) | “telpiskās informācijas infrastruktūra” ir metadati, telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumi; tīkla pakalpojumi un tehnoloģijas; vienošanās par kopīgu izmantošanu, piekļuvi un lietošanu; koordinēšanas un uzraudzības mehānismi, procesi un procedūras, ko izveido, pārvalda vai dara pieejamas saskaņā ar šo direktīvu; |
| --- | --- |

1)

“telpiskās informācijas infrastruktūra” ir metadati, telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumi; tīkla pakalpojumi un tehnoloģijas; vienošanās par kopīgu izmantošanu, piekļuvi un lietošanu; koordinēšanas un uzraudzības mehānismi, procesi un procedūras, ko izveido, pārvalda vai dara pieejamas saskaņā ar šo direktīvu;

| 2) | “telpiskie dati” ir jebkuri dati, kas tieši vai netieši norāda uz konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu; |
| --- | --- |

2)

“telpiskie dati” ir jebkuri dati, kas tieši vai netieši norāda uz konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu;

| 3) | “telpisko datu kopas” ir identificējams telpisko datu sakopojums; |
| --- | --- |

3)

“telpisko datu kopas” ir identificējams telpisko datu sakopojums;

| 4) | “telpisko datu pakalpojumi” ir darbības, ko, izsaucot datora lietojumprogrammu, var veikt attiecībā uztelpiskajiem datiem, kas ietverti telpisko datu kopās, vai attiecībā uz saistītiem metadatiem; |
| --- | --- |

4)

“telpisko datu pakalpojumi” ir darbības, ko, izsaucot datora lietojumprogrammu, var veikt attiecībā uztelpiskajiem datiem, kas ietverti telpisko datu kopās, vai attiecībā uz saistītiem metadatiem;

| 5) | “telpiskais objekts” ir abstrakts reālās pasaules parādības atspoguļojums, kas saistīts ar konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu; |
| --- | --- |

5)

“telpiskais objekts” ir abstrakts reālās pasaules parādības atspoguļojums, kas saistīts ar konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisko apgabalu;

| 6) | “metadati” ir informācija, kas apraksta telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumus, kā arī dod iespēju tos meklēt, uzskaitīt un lietot; |
| --- | --- |

6)

“metadati” ir informācija, kas apraksta telpisko datu kopas un telpisko datu pakalpojumus, kā arī dod iespēju tos meklēt, uzskaitīt un lietot;

| 7) | “sadarbspēja” ir iespēja apvienot telpisko datu kopas un panākt pakalpojumu mijiedarbību, nelietojot atkārtotu manuālu iejaukšanos, tādā veidā, ka tiek panākts saskanīgs rezultāts un tiek paaugstināta datu kopu un pakalpojumu papildu vērtība; |
| --- | --- |

7)

“sadarbspēja” ir iespēja apvienot telpisko datu kopas un panākt pakalpojumu mijiedarbību, nelietojot atkārtotu manuālu iejaukšanos, tādā veidā, ka tiek panākts saskanīgs rezultāts un tiek paaugstināta datu kopu un pakalpojumu papildu vērtība;

| 8) | “INSPIRE ģeoportāls” ir interneta vietne vai tai pielīdzināms līdzeklis, kas nodrošina piekļuvi 11. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

8)

“INSPIRE ģeoportāls” ir interneta vietne vai tai pielīdzināms līdzeklis, kas nodrošina piekļuvi 11. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem;

| 9) | “publiska institūcija” ir:






  a) | jebkura valdība vai cita valsts pārvaldes iestāde, arī padomdevēja struktūra valsts, reģionu vai vietējā līmenī; |
| --- | --- | --- |

9)

“publiska institūcija” ir:

a)

jebkura valdība vai cita valsts pārvaldes iestāde, arī padomdevēja struktūra valsts, reģionu vai vietējā līmenī;

| b) | jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic valsts pārvaldes funkcijas, tostarp īpašus pienākumus un darbības, vai sniedz pakalpojumus vides jomā; un |
| --- | --- |

b)

jebkura fiziska vai juridiska persona, kas saskaņā ar valsts tiesību aktiem veic valsts pārvaldes funkcijas, tostarp īpašus pienākumus un darbības, vai sniedz pakalpojumus vides jomā; un

| c) | jebkura fiziska vai juridiska persona, kas a) vai b) apakšpunktā minētās struktūras vai personas pārraudzībā veic publiskus pienākumus un funkcijas vai sniedz publiskos pakalpojumus vides jomā. |
| --- | --- |

c)

jebkura fiziska vai juridiska persona, kas a) vai b) apakšpunktā minētās struktūras vai personas pārraudzībā veic publiskus pienākumus un funkcijas vai sniedz publiskos pakalpojumus vides jomā.

Dalībvalstis var noteikt, ka gadījumos, kad iestādes vai struktūras īsteno tiesu vai likumdošanas funkcijas, tās nav uzskatāmas par publiskām iestādēm šīs direktīvas nozīmē;

| 10) | “trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas nav publiska iestāde. |
| --- | --- |

10)

“trešā persona” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas nav publiska iestāde.

4. pants

1.   Šī direktīva attiecas uz telpisko datu kopām, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | tās ir saistītas ar teritoriju, kurā dalībvalstij ir jurisdikcija un/vai kurā dalībvalsts to īsteno; |
| --- | --- |

a)

tās ir saistītas ar teritoriju, kurā dalībvalstij ir jurisdikcija un/vai kurā dalībvalsts to īsteno;

| b) | tās ir elektroniskā formātā; |
| --- | --- |

b)

tās ir elektroniskā formātā;

| c) | tās pārvalda turpmāk norādītās iestādes vai personas, vai arī šo iestāžu vai personu vārdā tās pārvalda:






  i) | publiska iestāde, un publiska iestāde tās ir izveidojusi vai saņēmusi, vai arī šī iestāde tās pārvalda vai atjaunina, un tās attiecas uz šīs iestādes publisko uzdevumu jomu; |
| --- | --- | --- |

c)

tās pārvalda turpmāk norādītās iestādes vai personas, vai arī šo iestāžu vai personu vārdā tās pārvalda:

i)

publiska iestāde, un publiska iestāde tās ir izveidojusi vai saņēmusi, vai arī šī iestāde tās pārvalda vai atjaunina, un tās attiecas uz šīs iestādes publisko uzdevumu jomu;

| ii) | trešā persona, kurai tīkls ir kļuvis pieejams saskaņā ar 12. pantu; |
| --- | --- |

ii)

trešā persona, kurai tīkls ir kļuvis pieejams saskaņā ar 12. pantu;

| d) | tās attiecas uz vienu vai vairākiem I, II vai III pielikumā minētajiem tematiem. |
| --- | --- |

d)

tās attiecas uz vienu vai vairākiem I, II vai III pielikumā minētajiem tematiem.

2.   Ja vairākas publiskās iestādes pārvalda vai to vārdā tiek pārvaldītas vairākas tās pašas telpisko datu kopas identiskas kopijas, šī direktīva attiecas tikai uz izejas versiju, no kuras šīs kopijas ir iegūtas.

3.   Šī direktīva attiecas arī uz telpisko datu pakalpojumiem saistībā ar datiem, kas ietilpst 1. punktā minēto telpisko datu kopā.

4.   Šajā direktīvā nav paredzēta prasība vākt jaunus telpiskos datus.

5.   Attiecībā uz telpisko datu kopām, kas atbilst 1. punkta c) apakšpunktā minētajam nosacījumam, taču intelektuālā īpašuma tiesības uz tām pieder trešai personai, saskaņā ar šo direktīvu publiskā iestāde var rīkoties vienīgi ar šīs trešās personas piekrišanu.

6.   Atkāpjoties no 1. punkta, šī direktīva attiecas uz tādu telpisko datu kopām, kuras pārvalda vai iestāžu vārdā pārvalda publiskā iestāde, kas dalībvalstī darbojas zemākajā pārvaldības līmenī, tikai tad, ja dalībvalstī pastāv noteikumi, kas prasa to vākšanu un izplatīšanu.

7.   īs direktīvas I, II un III pielikumā minēto
  telpisko datu tematus
  var pielāgot saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru, lai ņemtu vērā pieaugošo nepieciešamību pēc telpiskajiem datiem, atbalstot Kopienas politiku, kas ietekmē vidi.

II NODAĻA

METADATI

5. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina metadatu izveidošanu telpisko datu kopām un pakalpojumiem, kas atbilst I, II un III pielikumā minētajiem tematiem, kā arī šo metadatu pastāvīgu atjaunināšanu.

2.   Metadatos iekļauj informāciju par šādām jomām:

| a) | telpisko datu kopu atbilstība 7. panta 1. punktā paredzētajiem īstenošanas noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

telpisko datu kopu atbilstība 7. panta 1. punktā paredzētajiem īstenošanas noteikumiem;

| b) | telpisko datu kopu un pakalpojumu piekļuves un lietošanas nosacījumi un, attiecīgos gadījumos, atbilstīgā maksa; |
| --- | --- |

b)

telpisko datu kopu un pakalpojumu piekļuves un lietošanas nosacījumi un, attiecīgos gadījumos, atbilstīgā maksa;

| c) | telpisko datu kvalitāte
  un pamatotība
  ; |
| --- | --- |

c)

telpisko datu kvalitāte
  un pamatotība
  ;

| d) | publiskās iestādes, kas ir atbildīgas par telpisko datu kopu un pakalpojumu izveidošanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

d)

publiskās iestādes, kas ir atbildīgas par telpisko datu kopu un pakalpojumu izveidošanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu;

| e) | sabiedrības piekļuves ierobežojumi un to iemesli saskaņā ar 13. pantu. |
| --- | --- |

e)

sabiedrības piekļuves ierobežojumi un to iemesli saskaņā ar 13. pantu.

3.   Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka metadati ir pilnīgi un pienācīgā kvalitātē, lai īstenotu 3. panta 6. punktā izklāstīto mērķi.

4.   Šā panta īstenošanas noteikumus pieņem līdz ... (14) saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru. Minētajos noteikumos ņem vērā attiecīgos pastāvošos starptautiskos standartus un lietotāju prasības.

6. pants

Dalībvalstis 5. punktā minētos metadatus izveido saskaņā ar šādu grafiku:

| a) | ne vēlāk kā ... (15), ja telpisko datu kopas atbilst vienam vai vairākiem I un II pielikumā minētajiem tematiem; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā ... (15), ja telpisko datu kopas atbilst vienam vai vairākiem I un II pielikumā minētajiem tematiem;

| b) | ne vēlāk kā ... (16), ja telpisko datu kopas atbilst III pielikumā minētajiem tematiem. |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā ... (16), ja telpisko datu kopas atbilst III pielikumā minētajiem tematiem.

III NODAĻA

TELPISKO DATU KOPU UN PAKALPOJUMU SADARBSPĒJA

7. pants

1.   Īstenošanas noteikumus, ar ko paredz tehniskus pasākumus telpisko datu kopu un pakalpojumu sadarbspējai, un, ja iespējams, to saskaņošanai, pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru. Izstrādājot īstenošanas noteikumus, ņem vērā attiecīgās lietotāju prasības, pastāvošās ierosmes un starptautiskos standartus telpisko datu kopu saskaņošanai, kā arī praktisko iespējamību un izmaksu un ieguvumu apsvērumus. Ja organizācijas, kas izveidotas saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem, ir pieņēmušas attiecīgus standartus, lai nodrošinātu telpisko datu kopu un pakalpojumu sadarbspēju vai saskaņošanu, šos standartus integrē, un vajadzības gadījumā šajā punktā minētajos īstenošanas noteikumos iekļauj norādi uz pašreizējiem tehniskiem līdzekļiem.

2.   
  Dalībvalstis
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai vajadzīgo informāciju,
  lai tā saskaņā ar 1. punktu ņemtu vērā iespējamības, kā arī izmaksu un ieguvumu apsvērumus.

3.   
  Dalībvalstis nodrošina
  , ka visām tikko savākto vai atjaunināto telpisko datu kopām un atbilstīgajiem telpisko datu pakalpojumiem ir nodrošināta atbilstība 1. punktā minētajiem īstenošanas noteikumiem divos gados pēc to pieņemšanas un ka citām telpisko datu kopām un pakalpojumiem ir nodrošināta atbilstība īstenošanas noteikumiem septiņos gados pēc to pieņemšanas.

4.   Šā panta 1. punktā minētie īstenošanas noteikumi ietver telpisko objektu definīciju un klasifikāciju, kas attiecas uz telpisku datu kopām, kuras saistītas ar I, II un III pielikumā minētajām tēmām, kā arī nosaka veidu, kā šiem telpiskajiem datiem piekārto norādes par ģeogrāfisko novietojumu telpā.

5.   Dalībvalstu pārstāvji valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī citas fiziskas vai juridiskas personas, kurām, pamatojoties uz to lomu telpiskās informācijas infrastruktūrā, ir interese par attiecīgajiem telpiskajiem datiem, tostarp lietotāji, ražotāji, papildu vērtības pakalpojumu sniedzēji vai jebkāda cita koordinējoša
  iestāde saņem
  iespēju piedalīties sagatavošanas sarunās par 1. punktā minēto īstenošanas noteikumu saturu, pirms to ir izskatījusi 22. panta 1. punktā minētā komiteja.

8. pants

1.   Ja telpisko datu kopas atbilst vienam vai vairākiem I vai II pielikumā minētajiem tematiem, īstenošanas noteikumi, kas paredzēti 7. panta 1. punktā, atbilst šā panta 2., 3. un 4. punktā paredzētajiem nosacījumiem.

2.   Īstenošanas noteikumos aptver šādus telpisko datu aspektus:

| a) | kopēja telpisko objektu identifikācijas numuru sistēma
  , lai tiem var nodibināt atbilstību ar valstu pastāvošo sistēmu identifikatoriem, lai nodrošinātu to sadarbspēju; |
| --- | --- |

a)

kopēja telpisko objektu identifikācijas numuru sistēma
  , lai tiem var nodibināt atbilstību ar valstu pastāvošo sistēmu identifikatoriem, lai nodrošinātu to sadarbspēju;

| b) | attiecības starp telpiskiem objektiem; |
| --- | --- |

b)

attiecības starp telpiskiem objektiem;

| c) | galvenie atribūti un attiecīgie daudzvalodu tēzauri, kas parasti nepieciešami saistībā ar politiku, kurai var būt ietekme uz vidi; |
| --- | --- |

c)

galvenie atribūti un attiecīgie daudzvalodu tēzauri, kas parasti nepieciešami saistībā ar politiku, kurai var būt ietekme uz vidi;

| d) | informācija par datu laika dimensiju; |
| --- | --- |

d)

informācija par datu laika dimensiju;

| e) | datu atjaunināšana. |
| --- | --- |

e)

datu atjaunināšana.

3.   Īstenošanas noteikumus izstrādā tā, lai nodrošinātu saskaņu starp informācijas elementiem, kas attiecas uz vienu un to pašu atrašanās vietu, vai starp informācijas elementiem, kas attiecas uz vienu un pašu dažādos mērogos pārstāvētu objektu.

4.   Īstenošanas noteikumus izstrādā tā, lai no dažādām telpisko datu kopām iegūtā informācija būtu salīdzināma, ievērojot 7. panta 4. punktā un šā panta 2. punktā minētos aspektus.

9. pants

Īstenošanas noteikumus, kas paredzēti 7. panta 1. punktā, pieņem saskaņā ar šādu grafiku:

| a) | ne vēlāk kā ... (17) attiecībā uz telpisko datu kopām, kas atbilst I pielikumā uzskaitītajiem tematiem; |
| --- | --- |

a)

ne vēlāk kā ... (17) attiecībā uz telpisko datu kopām, kas atbilst I pielikumā uzskaitītajiem tematiem;

| b) | ne vēlāk kā ... (18) attiecībā uz telpisko datu kopām, kas atbilst II vai III pielikumā uzskaitītajiem tematiem. |
| --- | --- |

b)

ne vēlāk kā ... (18) attiecībā uz telpisko datu kopām, kas atbilst II vai III pielikumā uzskaitītajiem tematiem.

10. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka jebkura informācija, tostarp dati, kodi un tehniskās klasifikācijas, kas vajadzīgi 7. panta 1. punktā paredzēto īstenošanas noteikumu ievērošanai, ir pieejami publiskajām iestādēm vai trešām personām saskaņā ar nosacījumiem, kas neierobežo tās lietošanu šim mērķim.

2.   Lai nodrošinātu to, ka telpiskie dati, kas attiecas uz kādu ģeogrāfisku objektu, kura atrašanās vieta sniedzas pāri divu vai vairāku dalībvalstu robežām, ir saskaņoti, dalībvalstis vajadzības gadījumā, savstarpēji vienojoties, lemj par šādu kopēju objektu attēlošanu un atrašanās vietu.

IV NODAĻA

TĪKLA PAKALPOJUMI

11. pants

1.   Dalībvalstis izveido un pārvalda tīklu turpmāk norādītajiem pakalpojumiem telpisko datu kopām un pakalpojumiem, kuriem saskaņā ar šo direktīvu ir izveidoti metadati:

| a) | meklēšanas pakalpojumiem, ar kuriem, par pamatu ņemot attiecīgo metadatu saturu, padara iespējamu telpisko datu kopu un pakalpojumu meklēšanu un metadatu satura parādīšanu; |
| --- | --- |

a)

meklēšanas pakalpojumiem, ar kuriem, par pamatu ņemot attiecīgo metadatu saturu, padara iespējamu telpisko datu kopu un pakalpojumu meklēšanu un metadatu satura parādīšanu;

| b) | skatīšanās pakalpojumiem, kas ļauj vismaz attēlot, pārvietot skatu, pietuvināt/attālināt, panoramēt vai pārklāt skatāmās telpisko datu kopas, kā arī attēlot informāciju par pieņemtajiem apzīmējumiem un jebkādu tiem atbilstošu metadatu saturu; |
| --- | --- |

b)

skatīšanās pakalpojumiem, kas ļauj vismaz attēlot, pārvietot skatu, pietuvināt/attālināt, panoramēt vai pārklāt skatāmās telpisko datu kopas, kā arī attēlot informāciju par pieņemtajiem apzīmējumiem un jebkādu tiem atbilstošu metadatu saturu;

| c) | lejupielādes pakalpojumiem, kas ļauj lejupielādēt pilnu telpisko datu kopu vai to daļu kopijas, un, ja iespējams, piekļūt tiem nepastarpināti; |
| --- | --- |

c)

lejupielādes pakalpojumiem, kas ļauj lejupielādēt pilnu telpisko datu kopu vai to daļu kopijas, un, ja iespējams, piekļūt tiem nepastarpināti;

| d) | transformēšanas pakalpojumiem, kas ļauj transformēt telpisko datu kopas, lai panāktu to sadarbspēju; |
| --- | --- |

d)

transformēšanas pakalpojumiem, kas ļauj transformēt telpisko datu kopas, lai panāktu to sadarbspēju;

| e) | pakalpojumiem, kas ļauj izsaukt telpisko datu pakalpojumus. |
| --- | --- |

e)

pakalpojumiem, kas ļauj izsaukt telpisko datu pakalpojumus.

Attiecībā uz šiem pakalpojumiem ņem vērā lietotāja prasības, un tie ir viegli lietojami, pieejami sabiedrībai un piekļūstami, izmantojot internetu vai jebkuru citu pieejamu telekomunikācijas līdzekli.

2.   Attiecībā uz 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem, ievieš vismaz šādu meklēšanas kritēriju kombināciju:

| a) | atslēgvārdi; |
| --- | --- |

a)

atslēgvārdi;

| b) | telpisko datu un pakalpojumu klasifikācija; |
| --- | --- |

b)

telpisko datu un pakalpojumu klasifikācija;

| c) | telpisko datu kvalitāte
  un pamatotība
  ; |
| --- | --- |

c)

telpisko datu kvalitāte
  un pamatotība
  ;

| d) | atbilstības pakāpe īstenošanas noteikumiem, kas paredzēti 7. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

d)

atbilstības pakāpe īstenošanas noteikumiem, kas paredzēti 7. panta 1. punktā;

| e) | ģeogrāfiskā atrašanās vieta; |
| --- | --- |

e)

ģeogrāfiskā atrašanās vieta;

| f) | nosacījumi, kas attiecas uz piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem un to lietošanu; |
| --- | --- |

f)

nosacījumi, kas attiecas uz piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem un to lietošanu;

| g) | publiskās iestādes, kas ir atbildīgas par telpisko datu kopu un pakalpojumu izveidošanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu. |
| --- | --- |

g)

publiskās iestādes, kas ir atbildīgas par telpisko datu kopu un pakalpojumu izveidošanu, pārvaldīšanu, uzturēšanu un izplatīšanu.

3.   Pārveidošanas pakalpojumus, kas minēti 1. punkta d) apakšpunktā, apvieno ar pārējiem šajā punktā minētajiem pakalpojumiem tā, lai visus šos pakalpojumus varētu pārvaldīt atbilstīgi 7. panta 1. punktā paredzētajiem īstenošanas noteikumiem.

12. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka publiskajām iestādēm ir tehniskās iespējas, lai savienotu iestāžu telpisko datu kopas un pakalpojumus ar 11. panta 1. punktā minēto tīklu. Šis pakalpojums turklāt ir pieejams pēc pieprasījuma trešām personām, kuru telpisko datu kopas un pakalpojumi atbilst īstenošanas noteikumiem, kas nosaka pienākumus, īpaši attiecībā uz metadatiem, tīkla pakalpojumiem un sadarbspēju.

13. pants

1.   Atkāpjoties no
  Direktīvas 2003/4/EK 4. panta 2. punkta un šīs direktīvas
  11. panta 1. punkta, dalībvalstis var ierobežot sabiedrības piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem, izmantojot 11. panta 1. punkta
  b)
  līdz e) apakšpunktā minētos pakalpojumus, vai 14. panta 3. punktā minētajiem elektroniskās komercijas pakalpojumiem, ja šāda piekļuve negatīvi ietekmē:

| a) | publisko institūciju iekšējo lietu konfidencialitāti, ja šāda konfidencialitāte ir paredzēta tiesību aktā; |
| --- | --- |

a)

publisko institūciju iekšējo lietu konfidencialitāti, ja šāda konfidencialitāte ir paredzēta tiesību aktā;

| b) | starptautiskās attiecības, sabiedrības drošību vai valsts aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

starptautiskās attiecības, sabiedrības drošību vai valsts aizsardzību;

| c) | tiesvedību, jebkuras personas tiesības uz taisnīgu tiesu vai publiskās institūcijas spējas veikt krimināllietas izmeklēšanu vai disciplinārlietas izmeklēšanu; |
| --- | --- |

c)

tiesvedību, jebkuras personas tiesības uz taisnīgu tiesu vai publiskās institūcijas spējas veikt krimināllietas izmeklēšanu vai disciplinārlietas izmeklēšanu;

| d) | komerciālas vai rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti, ja šādu konfidencialitāti paredz valsts vai Kopienu tiesību akti, lai aizsargātu likumīgas saimnieciskas intereses, tostarp sabiedrības intereses, nodrošinot statistikas datu konfidencialitāti un nodokļu slepenību; |
| --- | --- |

d)

komerciālas vai rūpnieciskas informācijas konfidencialitāti, ja šādu konfidencialitāti paredz valsts vai Kopienu tiesību akti, lai aizsargātu likumīgas saimnieciskas intereses, tostarp sabiedrības intereses, nodrošinot statistikas datu konfidencialitāti un nodokļu slepenību;

| e) | personas datu un/vai to lietu konfidencialitāti, kas saistītas ar fizisku personu, ja šī persona nepiekrīt informācijas publiskošanai, kad šādu konfidencialitāti paredz valsts vai Kopienu tiesības; |
| --- | --- |

e)

personas datu un/vai to lietu konfidencialitāti, kas saistītas ar fizisku personu, ja šī persona nepiekrīt informācijas publiskošanai, kad šādu konfidencialitāti paredz valsts vai Kopienu tiesības;

| f) | tādas personas intereses vai aizsardzību, kas brīvprātīgi sniegusi pieprasīto informāciju, lai gan tai nav bijis vai nevarēja būt juridiska pienākuma to darīt, ja minētā persona nepiekrīt izpaust šo informāciju; |
| --- | --- |

f)

tādas personas intereses vai aizsardzību, kas brīvprātīgi sniegusi pieprasīto informāciju, lai gan tai nav bijis vai nevarēja būt juridiska pienākuma to darīt, ja minētā persona nepiekrīt izpaust šo informāciju;

| g) | konkrētu vides aizsardzības jomu, uz kuru attiecas šāda informācija, piemēram, informācija par retu sugu izplatības vietām. |
| --- | --- |

g)

konkrētu vides aizsardzības jomu, uz kuru attiecas šāda informācija, piemēram, informācija par retu sugu izplatības vietām.

2.   Iemeslus 1. punktā paredzētajai piekļuves ierobežošanai skaidro ierobežojoši, katrā konkrētā gadījumā ņemot vērā sabiedrības intereses, kuru labā nodrošina piekļuvi. Katrā konkrētā gadījumā izvērtē sabiedrības intereses, kuru labā veic šādu piekļuvi, salīdzinot tās ar interesēm, saistībā ar kurām piekļuvi ierobežo vai tai piemēro nosacījumus. Dalībvalstis nedrīkst, pamatojoties uz 1. punkta a), d), e), f) un g) apakšpunktu, ierobežot piekļuvi informācijai par emisiju
  vidē
  .

3.   
  Šajā
  sakarā un 1. punkta e) apakšpunkta piemērošanas nolūkā dalībvalstis nodrošina, ka tiek ievērotas Direktīvas 95/46/EK prasības.

14. pants

1.   Dalībvalstis
  nodrošina sabiedrības
  piekļuvi 11. panta 1. punkta a)
  un b)
  apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem bez
  maksas
  .

2.   Dati, kam nodrošināta piekļuve, izmantojot 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos skatīšanās pakalpojumus, var būt tādā formā, kas neļauj to atkārtotu lietošanu komerciāliem nolūkiem.

3.   Gadījumos, kad publiskās iestādes iekasē maksu par 11. panta 1.
  punkta c) vai
  e) apakšpunktā minētajiem pakalpojumiem, dalībvalstis nodrošina pieeju elektroniskās komercijas pakalpojumiem. Uz šādiem pakalpojumiem var attiecināt atrunas
  vai klikšķ-atļaujas
  .

15. pants

1.   Komisija izveido un pārvalda INSPIRE ģeoportālu Kopienas līmenī.

2.   Dalībvalstis nodrošina piekļuvi 11. panta 1. punktā minētajiem pakalpojumiem, izmantojot INSPIRE ģeoportālu, kas minēts 1. punktā. Dalībvalstis var nodrošināt piekļuvi šiem pakalpojumiem, izmantojot arī savus piekļuves punktus.

16. pants

Šīs nodaļas īstenošanas noteikumus pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru un jo īpaši nosaka:

| a) | 11. un 12. pantā minēto pakalpojumu tehniskos parametrus un šo pakalpojumu minimālos veiktspējas kritērijus, ņemot vērā pastāvošās ziņošanas prasības un ieteikumus, kas pieņemti saistībā ar Kopienas vides tiesību aktiem, pastāvošajiem e-komercijas pakalpojumiem un tehnoloģijas attīstību; |
| --- | --- |

a)

11. un 12. pantā minēto pakalpojumu tehniskos parametrus un šo pakalpojumu minimālos veiktspējas kritērijus, ņemot vērā pastāvošās ziņošanas prasības un ieteikumus, kas pieņemti saistībā ar Kopienas vides tiesību aktiem, pastāvošajiem e-komercijas pakalpojumiem un tehnoloģijas attīstību;

| b) | 12. pantā minētos pienākumus. |
| --- | --- |

b)

12. pantā minētos pienākumus.

V NODAĻA

DATU KOPĪGA IZMANTOŠANA

17. pants

1.   Katra dalībvalsts pieņem pasākumus, lai 3. panta 9. punkta a) un b) apakšpunktā minētās publiskās iestādes kopīgi izmantotu telpisko datu kopas un pakalpojumus. Minētie pasākumi ļauj šīm publiskajām iestādēm piekļūt telpisko datu kopām un pakalpojumiem, kā arī apmainīties ar šīm kopām un pakalpojumiem un lietot tos, lai veiktu publiskus uzdevumus, kas var ietekmēt vidi.

2.   Šā panta 1. punktā minētajos pasākumos neiekļauj nekādus ierobežojumus,
  kas varētu
  radīt šķēršļus telpisko datu kopu un pakalpojumu kopīgai izmantošanai.

3.   
  Neskarot šā panta 2. punktu, dalībvalstis var atļaut
  publiskajām iestādēm, kas piegādā telpisko datu kopas un pakalpojumus,
  licencēt tos un/vai
  pieprasīt maksājumu no publiskajām iestādēm vai Kopienas iestādēm un struktūrām, kuras šos telpisko datu kopas un pakalpojumus lieto.
  Jebkurā gadījumā, ja tiek ņemta samaksa, kopējie ieņēmumie nepārsniedz savākšanas, izgatavošanas, reproducēšanas un izplatīšanas izmaksas.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētie pasākumi telpisko datu kopu un pakalpojumu kopīgai izmantošanai ir pieejami citu dalībvalstu 3. panta 9. punkta a) un b) apakšpunktā minētajām publiskajām iestādēm un Kopienas iestādēm un struktūrām, lai pildītu publiskos uzdevumus, kas var ietekmēt vidi.

5.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētie pasākumi telpisko datu kopu un pakalpojumu kopīgai izmantošanai ir pieejami — ar līdzvērtīgiem un ekvivalentiem nosacījumiem — struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, kuros Kopiena un dalībvalstis ir puses, lai tās pildītu uzdevumus, kas var ietekmēt vidi.

6.   Ja šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētie pasākumi telpisko datu kopu un pakalpojumu kopīgai izmantošanai ir pieejami saskaņā ar 4. un 5. punktu, šos pasākumus,
  neskarot 2. punktu,
  var papildināt ar
  valsts tiesību aktos
  paredzētiem nosacījumiem attiecībā uz to lietošanu.

7.   Atkāpjoties no šā panta, dalībvalstis var ierobežot kopīgu izmantošanu, ja tas var apdraudēt tiesiskumu, sabiedrisko drošību, valsts aizsardzību vai starptautiskās attiecības.

8.   
  Dalībvalstis
  nodrošina Kopienas iestādēm un struktūrām piekļuvi telpisko datu kopām un pakalpojumiem saskaņā ar saskaņotiem nosacījumiem. Īstenošanas noteikumus, kas reglamentē šādu piekļuvi, pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto
  procedūru
  .

VI NODAĻA

KOORDINĒŠANA UN PAPILDU PASĀKUMI

18. pants

Dalībvalstis nodrošina, ka
  dažādos pārvaldes līmeņos tiek norīkotas
  atbilstīgas struktūras un mehānismi, lai koordinētu ieguldījumus, ko sniedz visas puses, kuras ir ieinteresētas to telpiskās informācijas infrastruktūrās.

Šīs struktūras koordinē ieguldījumus, ko sniedz, inter alia, lietotāji, ražotāji, papildu vērtības pakalpojumu sniedzēji un koordinējošās iestādes attiecībā uz piederīgu datu kopu identificēšanu, lietotāja vajadzībām, informācijas sniegšanu par esošo praksi, kā arī atsauksmēm par šīs direktīvas īstenošanu.

19. pants

1.   Komisija ir atbildīga par INSPIRE koordinēšanu Kopienas līmenī, un šajā sakarā tai palīdz attiecīgas organizācijas un jo īpaši Eiropas Vides aģentūra.

2.   Katra dalībvalsts norīko kontaktpunktu — parasti publisko iestādi — kas saistībā ar šo direktīvu ir atbildīga par sazināšanos ar Komisiju.
  Šo kontaktpunktu atbalstīs koordinācijas struktūra, ievērojot dalībvalstī pastāvošo pilnvaru un atbildības sadali.

20. pants

Šajā direktīvā minētie īstenošanas noteikumi ņem vērā standartus, ko Eiropas standartizācijas iestādes pieņēmušas saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK izklāstīto procedūru, kā arī starptautiskos standartus.

VII NODAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI

21. pants

1.   Dalībvalstis uzrauga savu telpisko datu infrastruktūru ieviešanu un lietošanu. Uzraudzības rezultātus tās dara pastāvīgi pieejamus Komisijai un sabiedrībai.

2.   Ne vēlāk kā ... (19) dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu, kurā ietverts īss apraksts par:

| a) | to, kā ir koordinēti telpisko datu kopu un pakalpojumu publiskā sektora nodrošinātāji un lietotāji, kā arī starpniecības iestādes, un par attiecībām ar trešām personām un kvalitātes nodrošināšanas
  organizēšanu
  ; |
| --- | --- |

a)

to, kā ir koordinēti telpisko datu kopu un pakalpojumu publiskā sektora nodrošinātāji un lietotāji, kā arī starpniecības iestādes, un par attiecībām ar trešām personām un kvalitātes nodrošināšanas
  organizēšanu
  ;

| b) | darbībām, kuras veic publiskās iestādes vai trešās personas saistībā ar telpiskās informācijas infrastruktūras darbību un koordināciju; |
| --- | --- |

b)

darbībām, kuras veic publiskās iestādes vai trešās personas saistībā ar telpiskās informācijas infrastruktūras darbību un koordināciju;

| c) | informāciju attiecībā uz telpiskās informācijas infrastruktūras lietošanu; |
| --- | --- |

c)

informāciju attiecībā uz telpiskās informācijas infrastruktūras lietošanu;

| d) | nolīgumiem attiecībā uz datu kopīgu lietošanu publisko iestāžu starpā; |
| --- | --- |

d)

nolīgumiem attiecībā uz datu kopīgu lietošanu publisko iestāžu starpā;

| e) | šīs direktīvas īstenošanas izmaksām un ieguvumiem. |
| --- | --- |

e)

šīs direktīvas īstenošanas izmaksām un ieguvumiem.

3.   Ik pēc trīs gadiem un pirmo reizi ne vēlāk kā ... (20) dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu, kurā sniedz atjauninātu informāciju saistībā ar 2. punktā minētajiem jautājumiem.

4.   Sīki izstrādātus noteikumus, kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto procedūru.

22. pants

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

23. pants

Līdz ... (21) un pēc tam reizi sešos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu, kura pamatā ir, inter alia, ziņojumi no dalībvalstīm saskaņā ar 21. panta 2. un 3. punktu.

Vajadzības gadījumā ziņojumam pievieno priekšlikumus Kopienas rīcībai.

24. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz ... (22) izpildītu šīs direktīvas prasības.

Kad dalībvalstis pieņem šos pasākumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

25. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

26. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 221, 8.9.2005., 33. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2005. gada 7. jūnijaNostāja (OV C 124 E, 25.5.2006., 116. lpp.), Padomes 2006. gada 23. janvāra Kopējā nostāja (OV C 126 E, 30.5.2006., 16. lpp.
  ) un Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. jūnija Nostāja.

2

Nostāja (OV C 124 E, 25.5.2006., 116. lpp.)

2006. gada 23. janvāra

(OV C 126 E, 30.5.2006., 16. lpp.

2006. gada 13. jūnija Nostāja.

(3)  OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

4

(5)  OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.

5

(6)  OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.

6

(7)  OV L 192, 28.7.2000., 36. lpp.

7

(8)  OV L 324, 11.12.2003., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 788/2004 (OV L 138, 30.4.2004., 17. lpp.).

8

(9)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

9

(10)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.

10

(11)  OV L 120, 11.5.1990., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1641/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 1. lpp.).

11

(12)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

12

(13)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

13

(14)  Vienu gadu pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

14

(15)  
  Trīs gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

15

Trīs gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(16)  
  Sešus gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

16

Sešus gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(17)  Divus gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

17

(18)  Piecus gadus pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

18

(19)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

19

(20)  Seši gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

20

(21)  Septiņi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

21

(22)  
  Divi
  gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

22

Divi

spēkā stāšanās

I PIELIKUMS

TELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ, 8. PANTA 1. PUNKTĀ UN 9. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ

1.   Koordinātu atskaites sistēmas

Sistēmas viennozīmīgai telpiskās informācijas atskaišu norādīšanai telpā ar koordinātu kopu (x, y, z) un/vai platumu, garumu un augstumu, izmantojot ģeodēziskos horizontālos un vertikālos datus.

2.   Ģeogrāfisko koordinātu tīklu sistēmas

Saskaņots daudzpakāpju izšķiršanas koordinātu tīkls ar kopēju sākumpunktu un standartizētu tīkla šūnu atrašanās vietu un izmēru.

3.   Toponīmi

Rajonu, reģionu, apvidu, lielpilsētu, priekšpilsētu, pilsētu, apdzīvotu vietu vai jebkādu valsts mēroga vai vēsturiskas nozīmes ģeogrāfisku vai topogrāfisku objektu nosaukumi.

4.   Administratīvas vienības

Administratīvas vienības, kas sadala apgabalus, kuros dalībvalstīm ir jurisdikcija un/ vai kurā tās to īsteno, pašvaldību, reģionu un valsts pārvaldes nolūkā, kas sadalītas ar administratīvo robežu palīdzību.

5.
     
  Adreses

Īpašumu ģeogrāfiskā atrašanās vieta, pamatojoties uz adreses identifikatoriem; parasti tie ir ceļu nosaukumi, māju numuri, pasta indeksi.

6.
     
  Kadastrālie zemes gabali

Teritorijas, kuras nosaka kadastrālie reģistri vai tiem līdzvērtīgas sistēmas.

7.   Transporta tīkli

Autoceļi, dzelzceļa, gaisa un ūdens transporta tīkli un ar tiem saistītā infrastruktūra. Tie ietver arī dažādu tīklu savienojumus. Tie ietver arī Eiropas transporta tīklu, kā tas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK (1996. gada 23. jūlijs) par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (1) un minētā lēmuma turpmākajos grozījumos.

8.   Hidrogrāfija

Hidrogrāfijas elementi, tostarp jūras teritorijas un visas citas ūdenstilpnes un ar tiem saistītie elementi, tostarp upju baseini un apakšbaseini. Attiecīgā gadījumā atbilstīgi definīcijām, kas izklāstītas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/60/EK (2000. gada 23. oktobris), ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (2), un tīklu veidā.

9.   Aizsargājamas teritorijas

Teritorijas, kas noteiktas vai pārvaldītas saistībā ar starptautiskiem, Kopienas un dalībvalstu tiesību aktiem, lai nodrošinātu īpašu dabas aizsardzības mērķu īstenošanu.

---

(1)  OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.).

(2)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

II PIELIKUMS

TELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA A) APAKŠPUNKTĀ, 8. PANTA 1. PUNKTĀ UN 9. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ

1.   Augstums

Digitāli augstuma modeļi zemes, ledus un jūras virsmai. Tie ietver arī sauszemes reljefu, dziļumu un krasta
  līniju
  .

2.   
  Zemes
  segums

Zemes virsmas fiziskais un bioloģiskais segums, tostarp mākslīgu virsmu, lauksaimniecības teritoriju, mežu, (daļēji) dabisku platību, mitrzemju, ūdenstilpņu fiziskais un bioloģiskais segums.

3.   Ortogonālā fotogrāfiskā informācija

Zemes virsmas attēli ar piekārtotu norādi par ģeogrāfisko novietojumu telpā, kas saņemti no satelīta vai gaisā esošiem sensoriem.

4.   Ģeoloģija

Ģeoloģiskais stāvoklis, ko raksturo uzbūve un struktūra. Tostarp informācija par pamatiežiem, ūdens nesējslāņiem un ģeomorfoloģiju.

III PIELIKUMS

TELPISKO DATU TEMATI, KAS MINĒTI 6. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ UN 9. PANTA B) APAKŠPUNKTĀ

1.   Statistikas vienības

Vienības, kuras izmanto statistikas informācijas izplatīšanā vai lietošanā.

2.   Ēkas

Ēku ģeogrāfiskā atrašanās vieta.

3.   Augsne

Augsnes un tās apakškārtas stāvoklis, ko raksturo dziļums, faktūra, struktūra un daļiņu un organisko vielu saturs, akmeņainība, erozija un, attiecīgā gadījumā, vidējais slīpums un prognozējamā ūdens uzkrāšanas spēja.

4.   Zemes izmantošana

Teritorijas stāvoklis, ko raksturo tās pašreizējās un nākotnē plānotās funkcionālās izmantošanas dimensija vai sociāli ekonomiskais izmantošanas nolūks (piemēram, zeme dzīvojamiem namiem, rūpnieciskiem, komerciāliem, lauksaimniecības, mežniecības, atpūtas mērķiem).

5.   Cilvēku veselība un drošība

Dominējošo pataloģiju (alerģiju, vēža, elpošanas ceļu slimību, utt.) ģeogrāfiskā izplatība, informācija, kas norāda uz ietekmi uz veselību (biomarkeri, auglības mazināšana, epidēmijas) vai cilvēku labklājību (nogurumu, stresu utt.), kas tieši (gaisa piesārņojums, ķīmiskās vielas, ozona slāņa noplicināšanās, trokšņi, utt.) vai netieši (pārtika, ģenētiski modificēti organismi utt.) saistīta ar vides kvalitāti.

6.   Komunālie un valsts dienesti

Tas ietver tādu komunālo dienestu iekārtas kā kanalizācija, atkritumu apsaimniekošana, energoapgāde un ūdens apgāde, administratīvos un sociālos valsts dienestus, piemēram, valsts administrāciju, civilās aizsardzības novietnes, skolas un slimnīcas.

7.   Vides monitoringa iekārtas

Vides monitoringa iekārtu atrašanās vietas un pārvaldība, kas ietver emisiju, apkārtējās vides stāvokļa un citu ekosistēmas parametru (bioloģiskās daudzveidības, veģetācijas ekoloģisko apstākļu utt.) novērošanu un mērīšanu, ko veic publiskās iestādes vai publisko iestāžu vārdā.

8.   Ražošanas un rūpniecības iekārtas

Rūpniecības ražošanas novietnes, tostarp iekārtas, kas iekļautas Padomes Direktīvā 96/61/EK (1996. gada 24. septembris) par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (1), un iekārtas, ko izmanto ūdens ņemšanai, kalnrūpniecībā vai uzglabāšanai.

9.   Lauksaimniecības un akvakultūras iekārtas

Lauksaimniecības ierīces un ražošanas iekārtas (tostarp apūdeņošanas sistēmas, siltumnīcas un staļļi).

10.   Iedzīvotāju sadalījums — demogrāfija

Iedzīvotāju ģeogrāfiskais sadalījums, tostarp iedzīvotāju raksturojumi un darbības līmeņi, grupējot pēc koordinātu tīkla, reģiona, administratīvām vai citām analītiskām vienībām.

11.   Apgabala vadība/ierobežojumi/reglamentētas zonas un atskaites vienības

Apgabali, ko apsaimnieko, reglamentē vai lieto, lai rakstītu atskaites Eiropas, valsts, reģiona un pašvaldības līmenī. Tās ir izgāztuves, liegumi ap dzeramā ūdens avotiem, nitrātiem piesārņotas zonas, reglamentēti kuģu ceļi jūrā un lielos iekšzemes ūdeņos, atkritumu izgāšanas apgabali, zonas ar trokšņu ierobežojumiem,
  apgabali ar paaugstinātu radioaktivitāti,
  zonas, kurās atļauta ģeogrāfiskā izpēte un ieguve, upju baseinu apgabali, atskaites vienības un krasta zonas apsaimniekošanas apgabali.

12.   Dabas apdraudējuma zonas

Apgabali, kam raksturīgi dabas apdraudējumi (visas atmosfēriskās, hidroloģiskās, seismiskās, vulkāniskās parādības un dabiskie ugunsgrēki, kas sakarā ar atrašanās vietu, apjomu vai biežumu var nopietni skart sabiedrību), piemēram, plūdi, zemes nogruvumi un iegrimšana, lavīnas, mežu ugunsgrēki, zemestrīces un vulkānu izvirdumi.

13.   Atmosfēras apstākļi

Fizikālie atmosfēras apstākļi. Tie ietver telpiskos datus, kuru pamatā ir mērījumi vai modeļi, vai to kombinācija, kā arī norādes par to veikšanas vietu.

14.   Meteoroloģiski ģeogrāfiskie elementi

Laika apstākļi un to mērījumi: nokrišņi, temperatūra, iztvaikošana, vēja ātrums un virziens.

15.   Okeanogrāfiski ģeogrāfiskie elementi

Okeānu fizikālie apstākļi (straumes, sāļums, viļņu augstums utt.).

16.   Jūru reģioni

Pēc noteiktām kopīgām iezīmēm izveidotos apgabalos un apakšapgabalos sadalītu jūru un sālsūdens ūdenstilpņu fiziskie stāvokļi.

17.   Bioģeogrāfiskie reģioni

Apgabali ar relatīvi viendabīgiem ekoloģiskiem apstākļiem un noteiktām kopīgam iezīmēm.

18.   Dzīvotnes un biotopi

Ģeogrāfiskie apgabali, kuros ir īpaši ekoloģiskie apstākļi, procesi, struktūra, un (dzīvības atbalsta) funkcijas, kas fiziski atbalsta organismus, kuri tajos dzīvo. Tie ietver pilnīgi un daļēji dabīgas sauszemes vai ūdens platības, ko raksturo ģeogrāfiski, abiotiski un biotiski faktori.

19.   Sugu izplatība

Dzīvnieku un augu sugu ģeogrāfiskais sadalījums, grupējot pēc koordinātu tīkla, reģiona, administratīvām vai citām analītiskām vienībām.

20.   Enerģijas resursi

Enerģijas resursi, tostarp ogļūdeņraži, ūdens enerģija, bioenerģija, saules enerģija, vēja enerģija utt., attiecīgā gadījumā ietverot informāciju par dziļumu/ augstumu attiecībā uz resursu apmēru.

21.   Derīgo izrakteņu resursi

Derīgo izrakteņu resursi, tostarp metālu rūdas, rūpnieciski iegūstamie izrakteņi utt., attiecīgā gadījumā ietverot informāciju par dziļumu/augstumu attiecībā uz resursu apmēru.

---

(1)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

P6_TA(2006)0253

Plūdu riska novērtējums un pārvaldība ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību (COM(2006)0015 — C6-0020/2006 — 2006/0005(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0015) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2006)0015) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0020/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 175. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0020/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0182/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A6-0182/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2006)0005

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/.../EK par plūdu riska novērtējumu un pārvaldību

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Plūdi var radīt cilvēku upurus, piespiest cilvēkus mainīt dzīvesvietu
  , nodarīt kaitējumu videi
  , būtiski apdraudēt ekonomikas attīstību un traucēt saimnieciskajai darbībai Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Plūdi var radīt cilvēku upurus, piespiest cilvēkus mainīt dzīvesvietu
  , nodarīt kaitējumu videi
  , būtiski apdraudēt ekonomikas attīstību un traucēt saimnieciskajai darbībai Kopienā.

| (2) | Plūdi ir dabas parādība, kas nav novēršama
  pilnībā
  . Tomēr
  dabisko plūdu aizturēšanas spēju ievērojamā samazināšanās upju baseinos,
  cilvēka
  darbības nepareiza pārvaldība (piemēram, apdzīvoto vietu un ekonomikas līdzekļu aizvien plašāka izvietošanas regulāri applūstošās teritorijās, erozija un zemes dabīgo ūdensaiztures spēju samazināšana, izcērtot mežus un nodarbojoties ar lauksaimniecību upju baseinos), sausumi un globālā sasilšana palielina
  plūdu rašanās varbūtību un plūdu negatīvās sekas. |
| --- | --- |

(2)

Plūdi ir dabas parādība, kas nav novēršama
  pilnībā
  . Tomēr
  dabisko plūdu aizturēšanas spēju ievērojamā samazināšanās upju baseinos,
  cilvēka
  darbības nepareiza pārvaldība (piemēram, apdzīvoto vietu un ekonomikas līdzekļu aizvien plašāka izvietošanas regulāri applūstošās teritorijās, erozija un zemes dabīgo ūdensaiztures spēju samazināšana, izcērtot mežus un nodarbojoties ar lauksaimniecību upju baseinos), sausumi un globālā sasilšana palielina
  plūdu rašanās varbūtību un plūdu negatīvās sekas.

| (3) | Tradicionālās plūdu riska pārvaldības stratēģijas, kas vērstas uz infrastruktūras būvniecību neatliekamai cilvēku, nekustamā īpašuma un citu materiālo vērtību aizsardzībai, nav spējušas nodrošināt cerēto drošības pakāpi. |
| --- | --- |

(3)

Tradicionālās plūdu riska pārvaldības stratēģijas, kas vērstas uz infrastruktūras būvniecību neatliekamai cilvēku, nekustamā īpašuma un citu materiālo vērtību aizsardzībai, nav spējušas nodrošināt cerēto drošības pakāpi.

| (4) | Ar plūdiem saistīto cilvēka veselības
  un dzīvības
  , vides un infrastruktūras
  apdraudējumu
  ir iespējams un vēlams samazināt
  . Tomēr šāda riska
  samazināšanas pasākumi jākoordinē
  starp dalībvalstīm, to valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī par upju pārvaldību atbildīgajām organizācijām upju baseinu
  mērogā. |
| --- | --- |

(4)

Ar plūdiem saistīto cilvēka veselības
  un dzīvības
  , vides un infrastruktūras
  apdraudējumu
  ir iespējams un vēlams samazināt
  . Tomēr šāda riska
  samazināšanas pasākumi jākoordinē
  starp dalībvalstīm, to valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī par upju pārvaldību atbildīgajām organizācijām upju baseinu
  mērogā.

| (5) | Dalībvalstis tiek mudinātas īstenot pasākumus, kuri labvēlīgi ietekmē plūdu riska pārvaldību upju augšteces un lejteces apgabalos gan savā teritorijā, gan ārpus tās, pēc iespējas saglabājot dabisko upes tecējumu. Ja tas nav iespējams, dalībvalstīm būtu jācenšas atrast kompensējoši apgabali savā teritorijā vai jāmeklē šādi apgabali sadarbībā ar citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(5)

Dalībvalstis tiek mudinātas īstenot pasākumus, kuri labvēlīgi ietekmē plūdu riska pārvaldību upju augšteces un lejteces apgabalos gan savā teritorijā, gan ārpus tās, pēc iespējas saglabājot dabisko upes tecējumu. Ja tas nav iespējams, dalībvalstīm būtu jācenšas atrast kompensējoši apgabali savā teritorijā vai jāmeklē šādi apgabali sadarbībā ar citām dalībvalstīm.

| (6) | Zinātnieki vienprātīgi norāda uz to, ka pēdējos gados ir palielinājies ļoti spēcīgu nokrišņu biežums. |
| --- | --- |

(6)

Zinātnieki vienprātīgi norāda uz to, ka pēdējos gados ir palielinājies ļoti spēcīgu nokrišņu biežums.

| (7) | Riska pārvaldības un plūdu postījumu ierobežošanas pasākumos būtu jāievēro solidaritātes princips. Tādēļ plūdu riska pārvaldība divās vai vairākās kaimiņvalstīs plūstošas upes sateces baseinā jāorganizē tā, lai nevienā no apgabaliem nepastāvētu plūdu risks upes nepastāvīgas pārvaldības dēļ. |
| --- | --- |

(7)

Riska pārvaldības un plūdu postījumu ierobežošanas pasākumos būtu jāievēro solidaritātes princips. Tādēļ plūdu riska pārvaldība divās vai vairākās kaimiņvalstīs plūstošas upes sateces baseinā jāorganizē tā, lai nevienā no apgabaliem nepastāvētu plūdu risks upes nepastāvīgas pārvaldības dēļ.

| (8) | Padome (Vides jautājumos) 2004. gada 14. oktobra secinājumos atzina, ka cilvēka darbība veicina (ļoti spēcīgu) plūdu iespējamību un to negatīvo ietekmi un ka arī klimata pārmaiņas veicinās plūdu pastiprināšanos. Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā noteikto pastāvīgas attīstības principu Eiropas Savienības politikas jomās jāparedz augsts vides aizsardzības līmenis. Tāpēc Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai uzlabotu plūdu novēršanu un aizsardzību pret plūdu risku, kā arī mazinātu postījumus. |
| --- | --- |

(8)

Padome (Vides jautājumos) 2004. gada 14. oktobra secinājumos atzina, ka cilvēka darbība veicina (ļoti spēcīgu) plūdu iespējamību un to negatīvo ietekmi un ka arī klimata pārmaiņas veicinās plūdu pastiprināšanos. Saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantā noteikto pastāvīgas attīstības principu Eiropas Savienības politikas jomās jāparedz augsts vides aizsardzības līmenis. Tāpēc Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveic pasākumi, lai uzlabotu plūdu novēršanu un aizsardzību pret plūdu risku, kā arī mazinātu postījumus.

| (9) | Pašlaik Eiropas līmenī nav tiesiska instrumenta aizsardzībai pret plūdu risku.
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (3), paredzēts katram upes baseinam izstrādāt integrētu apsaimniekošanas plānu, lai sasniegtu labu ekoloģisko stāvokli un ūdens ķīmisko sastāvu, un tas veicinās plūdu ietekmes mazināšanu. Tomēr plūdu riska samazināšana nav viens no minētās direktīvas galvenajiem mērķiem.
  Šis risks, kas klimata pārmaiņu dēļ nākotnē kļūs arvien biežāks,
  nav ņemts vērā. |
| --- | --- |

(9)

Pašlaik Eiropas līmenī nav tiesiska instrumenta aizsardzībai pret plūdu risku.
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvā 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (3), paredzēts katram upes baseinam izstrādāt integrētu apsaimniekošanas plānu, lai sasniegtu labu ekoloģisko stāvokli un ūdens ķīmisko sastāvu, un tas veicinās plūdu ietekmes mazināšanu. Tomēr plūdu riska samazināšana nav viens no minētās direktīvas galvenajiem mērķiem.
  Šis risks, kas klimata pārmaiņu dēļ nākotnē kļūs arvien biežāks,
  nav ņemts vērā.

| (10) | Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Plūdu riska pārvaldība: plūdu novēršana, mazināšana un pretplūdu aizsardzība”, kurā izklāstīta pieeja un analizēts plūdu risks Kopienas mērogā, teikts, ka saskaņota un koordinēta rīcība Kopienas mērogā dos ievērojamu pievienoto vērtību un uzlabos vispārējo pretplūdu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(10)

Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Plūdu riska pārvaldība: plūdu novēršana, mazināšana un pretplūdu aizsardzība”, kurā izklāstīta pieeja un analizēts plūdu risks Kopienas mērogā, teikts, ka saskaņota un koordinēta rīcība Kopienas mērogā dos ievērojamu pievienoto vērtību un uzlabos vispārējo pretplūdu aizsardzības līmeni.

| (11) | Piemērojot Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu 2001/792/EK, Euratom ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās palīdzības intervenču jomā (4), mobilizē palīdzību un atbalstu no dalībvalstīm dabas katastrofu, arī plūdu, gadījumā. Civilās aizsardzības sistēma var nodrošināt pietiekamu palīdzību apdraudētajiem iedzīvotājiem un uzlabot sagatavotību un elastīgumu, tomēr tā nerisina jautājumus par plūdu galvenajiem iemesliem. |
| --- | --- |

(11)

Piemērojot Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmumu 2001/792/EK, Euratom ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās palīdzības intervenču jomā (4), mobilizē palīdzību un atbalstu no dalībvalstīm dabas katastrofu, arī plūdu, gadījumā. Civilās aizsardzības sistēma var nodrošināt pietiekamu palīdzību apdraudētajiem iedzīvotājiem un uzlabot sagatavotību un elastīgumu, tomēr tā nerisina jautājumus par plūdu galvenajiem iemesliem.

| (12) | Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (5), dod iespēju saņemt drīzu finansiālu palīdzību dabas katastrofu gadījumā, lai palīdzētu katastrofas skartajām
  ekosistēmām,
  cilvēkiem, reģioniem un valstīm atgūt iespējami normālus dzīves apstākļus, bet šādu palīdzību var saņemt tikai tad, kad ārkārtas situācija jau ir iestājusies. |
| --- | --- |

(12)

Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (5), dod iespēju saņemt drīzu finansiālu palīdzību dabas katastrofu gadījumā, lai palīdzētu katastrofas skartajām
  ekosistēmām,
  cilvēkiem, reģioniem un valstīm atgūt iespējami normālus dzīves apstākļus, bet šādu palīdzību var saņemt tikai tad, kad ārkārtas situācija jau ir iestājusies.

| (13) | Lielākā daļa Eiropas upju baseinu atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī. Efektīvas plūdu novēršanas nolūkā papildus Kopienas līmeņa koordinācijai nepieciešama arī pārrobežu sadarbība. |
| --- | --- |

(13)

Lielākā daļa Eiropas upju baseinu atrodas vairāk nekā vienā dalībvalstī. Efektīvas plūdu novēršanas nolūkā papildus Kopienas līmeņa koordinācijai nepieciešama arī pārrobežu sadarbība.

| (14) | Dalībvalstīm un Kopienai, nosakot un īstenojot politiku jebkurā jomā, tai skaitā, piemēram, transporta politiku, teritoriālās plānošanas, pilsētu attīstības un rūpniecības politiku, lauksaimniecības politiku, kohēzijas politiku, enerģētikas politiku un pētniecības politiku, būtu jāņem vērā noteikumi par plūdu riska pastāvīgu pārvaldību. |
| --- | --- |

(14)

Dalībvalstīm un Kopienai, nosakot un īstenojot politiku jebkurā jomā, tai skaitā, piemēram, transporta politiku, teritoriālās plānošanas, pilsētu attīstības un rūpniecības politiku, lauksaimniecības politiku, kohēzijas politiku, enerģētikas politiku un pētniecības politiku, būtu jāņem vērā noteikumi par plūdu riska pastāvīgu pārvaldību.

| (15) | Kopienā novērojami dažādu veidu plūdi, tai skaitā upju pārplūšana, pēkšņi plūdi, pilsētu applūšana, kanalizācijas
  pārplūšana, piekrastes zonas
  applūšana
  un spēcīgu lietusgāžu izraisīti plūdi
  . Plūdu nodarītie postījumi dažādās Kopienas valstīs un reģionos ir dažādi. Tāpēc plūdu riska pārvaldības mērķi būtu jānosaka, ievērojot reģionālos un vietējos apstākļus. |
| --- | --- |

(15)

Kopienā novērojami dažādu veidu plūdi, tai skaitā upju pārplūšana, pēkšņi plūdi, pilsētu applūšana, kanalizācijas
  pārplūšana, piekrastes zonas
  applūšana
  un spēcīgu lietusgāžu izraisīti plūdi
  . Plūdu nodarītie postījumi dažādās Kopienas valstīs un reģionos ir dažādi. Tāpēc plūdu riska pārvaldības mērķi būtu jānosaka, ievērojot reģionālos un vietējos apstākļus.

| (16) | Noteiktās vietās Kopienā plūdu risku var uzskatīt par nenozīmīgu, piemēram, mazapdzīvotos vai neapdzīvotos apgabalos vai apgabalos ar ierobežotiem ekonomikas līdzekļiem vai ekoloģisko vērtību.
  Tomēr šādi apgabali var būt nozīmīgi plūdu mazināšanai.
  Lai katrā atsevišķā gadījumā noteiktu plūdu risku
  , plūdu mazināšanas iespējas
  un to, vai ir nepieciešama turpmāka rīcība, upes baseina apgabalu līmenī jāveic iepriekšējs katra upes baseina, apakšbaseina un ar tiem saistītā piekrastes
  apgabala
  novērtējums. |
| --- | --- |

(16)

Noteiktās vietās Kopienā plūdu risku var uzskatīt par nenozīmīgu, piemēram, mazapdzīvotos vai neapdzīvotos apgabalos vai apgabalos ar ierobežotiem ekonomikas līdzekļiem vai ekoloģisko vērtību.
  Tomēr šādi apgabali var būt nozīmīgi plūdu mazināšanai.
  Lai katrā atsevišķā gadījumā noteiktu plūdu risku
  , plūdu mazināšanas iespējas
  un to, vai ir nepieciešama turpmāka rīcība, upes baseina apgabalu līmenī jāveic iepriekšējs katra upes baseina, apakšbaseina un ar tiem saistītā piekrastes
  apgabala
  novērtējums.

| (17) | Lai iegūtu noderīgu informācijas rīku, kā arī būtisku pamatinformāciju prioritāšu noteikšanai un turpmākai tehnisku, finansiālu un politisku lēmumu pieņemšanai, ir jāparedz plūdu karšu un indikatīvo plūdu postījumu karšu sagatavošana, kurās būtu attēloti apgabali ar dažādu plūdu riska
  , tostarp plūdu radītā vides piesārņojuma riska,
  līmeni. |
| --- | --- |

(17)

Lai iegūtu noderīgu informācijas rīku, kā arī būtisku pamatinformāciju prioritāšu noteikšanai un turpmākai tehnisku, finansiālu un politisku lēmumu pieņemšanai, ir jāparedz plūdu karšu un indikatīvo plūdu postījumu karšu sagatavošana, kurās būtu attēloti apgabali ar dažādu plūdu riska
  , tostarp plūdu radītā vides piesārņojuma riska,
  līmeni.

| (18) | Ņemot vērā dalībvalstu pašreizējās iespējas un saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jānodrošina būtisks elastības līmenis vietējā un reģionālā līmenī, it īpaši attiecībā uz iestāžu organizāciju un atbildību, plūdu pārvaldības plāniem un riska kartēm, aizsardzības līmeni un izvirzīto mērķu sasniegšanai nepieciešamajiem pasākumiem un grafikiem. |
| --- | --- |

(18)

Ņemot vērā dalībvalstu pašreizējās iespējas un saskaņā ar subsidiaritātes principu būtu jānodrošina būtisks elastības līmenis vietējā un reģionālā līmenī, it īpaši attiecībā uz iestāžu organizāciju un atbildību, plūdu pārvaldības plāniem un riska kartēm, aizsardzības līmeni un izvirzīto mērķu sasniegšanai nepieciešamajiem pasākumiem un grafikiem.

| (19) | Lai konkrētajā zonā izvairītos no plūdiem un lai samazinātu to negatīvās sekas, ir lietderīgi izstrādāt plūdu riska pārvaldības plānus. Plūdu cēloņi un sekas dažādos Kopienas reģionos un valstīs ir dažādi. Tāpēc plūdu riska pārvaldības plānos jāņem vērā
  apdraudētā
  upes baseina, apakšbaseina vai piekrastes joslas konkrētie ģeogrāfiskie,
  ģeoloģiskie,
  hidroloģiskie
  , topogrāfiskie
  un citi būtiskie apstākļi, tostarp
  iedzīvotāju blīvums un saimnieciskā darbība, un jānodrošina piemēroti risinājumi saskaņā ar upes baseina, apakšbaseina vai piekrastes joslas atbilstīgajām vajadzībām un prioritātēm, vienlaikus nodrošinot koordināciju upes baseina apgabalu mērogā.
  Lai novērstu šādu piesārņojumu, plūdu riska pārvaldības plānos būtu jāņem vērā arī rūpniecības un lauksaimniecības iekārtas un citi iespējamie piesārņojuma avoti attiecīgajā apgabalā. |
| --- | --- |

(19)

Lai konkrētajā zonā izvairītos no plūdiem un lai samazinātu to negatīvās sekas, ir lietderīgi izstrādāt plūdu riska pārvaldības plānus. Plūdu cēloņi un sekas dažādos Kopienas reģionos un valstīs ir dažādi. Tāpēc plūdu riska pārvaldības plānos jāņem vērā
  apdraudētā
  upes baseina, apakšbaseina vai piekrastes joslas konkrētie ģeogrāfiskie,
  ģeoloģiskie,
  hidroloģiskie
  , topogrāfiskie
  un citi būtiskie apstākļi, tostarp
  iedzīvotāju blīvums un saimnieciskā darbība, un jānodrošina piemēroti risinājumi saskaņā ar upes baseina, apakšbaseina vai piekrastes joslas atbilstīgajām vajadzībām un prioritātēm, vienlaikus nodrošinot koordināciju upes baseina apgabalu mērogā.
  Lai novērstu šādu piesārņojumu, plūdu riska pārvaldības plānos būtu jāņem vērā arī rūpniecības un lauksaimniecības iekārtas un citi iespējamie piesārņojuma avoti attiecīgajā apgabalā.

| (20) | Vienam no plūdu riska pārvaldības plāna pamatelementiem būtu jābūt plūdu riska pārvaldības ciklam, kurā ietilpst plūdu novēršana, pretplūdu aizsardzība, sagatavotība plūdiem, rīcība ārkārtas situācijā un plūdu seku novēršana, pārsvarā koncentrējoties uz plūdu novēršanu, pretplūdu aizsardzību un sagatavotību plūdiem. |
| --- | --- |

(20)

Vienam no plūdu riska pārvaldības plāna pamatelementiem būtu jābūt plūdu riska pārvaldības ciklam, kurā ietilpst plūdu novēršana, pretplūdu aizsardzība, sagatavotība plūdiem, rīcība ārkārtas situācijā un plūdu seku novēršana, pārsvarā koncentrējoties uz plūdu novēršanu, pretplūdu aizsardzību un sagatavotību plūdiem.

| (21) | Lai izvairītos no darbu dublēšanās, dalībvalstīm šīs direktīvas prasību izpildē būtu jāizmanto esošās plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plāni. |
| --- | --- |

(21)

Lai izvairītos no darbu dublēšanās, dalībvalstīm šīs direktīvas prasību izpildē būtu jāizmanto esošās plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plāni.

| (22) | Komisijas Kopīgais pētniecības centrs pašlaik izstrādā Eiropas brīdinājuma sistēmu plūdu gadījumā (EFAS), kura spēj nodrošināt vidēja rādiusa plūdu modelēšanu Eiropā ar sagatavošanās laiku no trim līdz desmit dienām. EFAS informācija var uzlabot sagatavotību gaidāmo plūdu gadījumā. Tāpēc EFAS būtu jāsāk darboties pēc tam, kad ir pabeigts pārbaudes posms. Iespējams, tā varētu sākt darboties 2010. gadā. |
| --- | --- |

(22)

Komisijas Kopīgais pētniecības centrs pašlaik izstrādā Eiropas brīdinājuma sistēmu plūdu gadījumā (EFAS), kura spēj nodrošināt vidēja rādiusa plūdu modelēšanu Eiropā ar sagatavošanās laiku no trim līdz desmit dienām. EFAS informācija var uzlabot sagatavotību gaidāmo plūdu gadījumā. Tāpēc EFAS būtu jāsāk darboties pēc tam, kad ir pabeigts pārbaudes posms. Iespējams, tā varētu sākt darboties 2010. gadā.

| (23) | Upes baseina plūdu pārvaldībai būtu jābūt virzītai uz kopējas atbildības un solidaritātes nodibināšanu attiecīgajā baseinā. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jācenšas palielināt informētību un veicināt sadarbību visu ieinteresēto pušu starpā, kā arī apgabalos, kuri nav vai ir mazāk pakļauti applūšanas riskam, bet kuri var sniegt ieguldījumu ar savu zemes izmantošanu un praksi plūdu novirzīšanā uz upes lejteci vai augšteci. |
| --- | --- |

(23)

Upes baseina plūdu pārvaldībai būtu jābūt virzītai uz kopējas atbildības un solidaritātes nodibināšanu attiecīgajā baseinā. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jācenšas palielināt informētību un veicināt sadarbību visu ieinteresēto pušu starpā, kā arī apgabalos, kuri nav vai ir mazāk pakļauti applūšanas riskam, bet kuri var sniegt ieguldījumu ar savu zemes izmantošanu un praksi plūdu novirzīšanā uz upes lejteci vai augšteci.

| (24) | Attiecībā uz īstermiņa prognozēšanu dalībvalstīm savos plānos par pamatu būtu jāizmanto labākā pieejamā paraugprakse un vismodernākās tehnoloģijas, tādas kā LAM modelēšana (divu līdz četru stundu prognozēšana). |
| --- | --- |

(24)

Attiecībā uz īstermiņa prognozēšanu dalībvalstīm savos plānos par pamatu būtu jāizmanto labākā pieejamā paraugprakse un vismodernākās tehnoloģijas, tādas kā LAM modelēšana (divu līdz četru stundu prognozēšana).

| (25) | Direktīvā 2000/60/EK paredzēto upes baseina apsaimniekošanas plānu un šajā direktīvā paredzēto plūdu riska pārvaldības plānu izstrāde ir integrētās upju baseinu apsaimniekošanas pasākumi; tāpēc to gaitā būtu jāizmanto abpusējais sinerģijas potenciāls. Lai nodrošinātu saprātīgu un efektīvu resursu izmantošanu, šīs direktīvas ieviešanai jābūt saskaņotai ar Direktīvu 2000/60/EK. |
| --- | --- |

(25)

Direktīvā 2000/60/EK paredzēto upes baseina apsaimniekošanas plānu un šajā direktīvā paredzēto plūdu riska pārvaldības plānu izstrāde ir integrētās upju baseinu apsaimniekošanas pasākumi; tāpēc to gaitā būtu jāizmanto abpusējais sinerģijas potenciāls. Lai nodrošinātu saprātīgu un efektīvu resursu izmantošanu, šīs direktīvas ieviešanai jābūt saskaņotai ar Direktīvu 2000/60/EK.

| (26) | Gadījumā
  , kad ūdenstilpes tiek izmantotas
  konkurējošā
  ilgtspējīgā cilvēku darbībā (piemēram, plūdu riska pārvaldībā, ekoloģijā, iekšzemes kuģošanā vai hidroelektroenerģijas ražošanā)
  , kas ietekmē attiecīgās ūdenstilpes,
  Direktīvā
  2000/60/EK paredzēts skaidrs un pārredzams process rīcībai attiecībā uz šādiem izmantošanas veidiem un ietekmi.
  Pretrunīgu tiesību gadījumā prioritāte vienmēr jāpiešķir cilvēka veselības un dzīvības, nevis vides aizsardzībai. |
| --- | --- |

(26)

Gadījumā
  , kad ūdenstilpes tiek izmantotas
  konkurējošā
  ilgtspējīgā cilvēku darbībā (piemēram, plūdu riska pārvaldībā, ekoloģijā, iekšzemes kuģošanā vai hidroelektroenerģijas ražošanā)
  , kas ietekmē attiecīgās ūdenstilpes,
  Direktīvā
  2000/60/EK paredzēts skaidrs un pārredzams process rīcībai attiecībā uz šādiem izmantošanas veidiem un ietekmi.
  Pretrunīgu tiesību gadījumā prioritāte vienmēr jāpiešķir cilvēka veselības un dzīvības, nevis vides aizsardzībai.

| (27) | Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto pilnvaru īstenošanas
  kārtību

   (6). |
| --- | --- |

(27)

Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto pilnvaru īstenošanas
  kārtību

   (6).

| (28) | Tā
  kā īstenojamās rīcības mērķus nevar veiksmīgi sasniegt tikai atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc šīs rīcības mēroga un rezultāta dēļ tie ir veiksmīgāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
  šī direktīva
  nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.
  Tāpēc darba pirmajā posmā līdz 2018. gadam dalībvalstis var izmantot savus esošos plānus, ja tiek ievēroti 4. pantā minētie obligātie kritēriji. |
| --- | --- |

(28)

Tā
  kā īstenojamās rīcības mērķus nevar veiksmīgi sasniegt tikai atsevišķās dalībvalstīs, un tāpēc šīs rīcības mēroga un rezultāta dēļ tie ir veiksmīgāk sasniedzami Kopienas līmenī, Kopiena var paredzēt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu
  šī direktīva
  nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.
  Tāpēc darba pirmajā posmā līdz 2018. gadam dalībvalstis var izmantot savus esošos plānus, ja tiek ievēroti 4. pantā minētie obligātie kritēriji.

| (29) | Šīs direktīvas izstrādē pilnībā ņemti vērā Līgumam pievienotā 30. protokola nosacījumi par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu, |
| --- | --- |

(29)

Šīs direktīvas izstrādē pilnībā ņemti vērā Līgumam pievienotā 30. protokola nosacījumi par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

I NODAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Šīs direktīvas mērķis ir izveidot
  sistēmu
  plūdu riska izvērtēšanai un pārvaldībai nolūkā mazināt
  ar plūdiem
  saistīto negatīvo ietekmi uz
  cilvēku
  veselību, vidi
  un
  saimniecisko darbību
  Kopienā.
  Turklāt tā palīdzēs sasniegt spēkā esošajos Kopienas tiesību aktos noteiktos mērķus vides jomā.

2. pants

Šajā direktīvā papildus Direktīvas 2000/60/EK 2. pantā noteiktajām definīcijām terminiem “upe”, “upes baseins”, “apakšbaseins” un “upes baseina apgabals” piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “plūdi” ir sauszemes, kas parasti nav klāta ar ūdeni, īslaicīga applūšana
  , ieskaitot tādu applūšanu, kas notikusi spēcīgu lietusgāžu rezultātā un kas radījusi neapdzīvotu un/vai industriālo teritoriju applūšanu
  ; |
| --- | --- |

1)

“plūdi” ir sauszemes, kas parasti nav klāta ar ūdeni, īslaicīga applūšana
  , ieskaitot tādu applūšanu, kas notikusi spēcīgu lietusgāžu rezultātā un kas radījusi neapdzīvotu un/vai industriālo teritoriju applūšanu
  ;

| 2) | “plūdu risks”
  ir plūdu
  rašanās varbūtība un iespējamie ar šiem plūdiem saistītie kaitējumi cilvēka
  dzīvībai un
  veselībai, videi un saimnieciskajai darbībai. |
| --- | --- |

2)

“plūdu risks”
  ir plūdu
  rašanās varbūtība un iespējamie ar šiem plūdiem saistītie kaitējumi cilvēka
  dzīvībai un
  veselībai, videi un saimnieciskajai darbībai.

3. pants

Šīs direktīvas īstenošanai dalībvalstis izmanto pasākumus, kas paredzēti Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 1., 2., 3.,
  5.
  un 6. punktā.

Ja dalībvalstis minētās direktīvas īstenošanai nozīmē citu kompetento iestādi, piemēro Direktīvas 2000/60/EK 3. panta 6., 8. un 9. punkta noteikumus.

II NODAĻA

SĀKOTNĒJAIS PLŪDU RISKA NOVĒRTĒJUMS

4. pants

1.   Dalībvalstis katram upes baseina apgabalam vai to teritorijā esošai starptautiska upes baseina apgabala daļai veic plūdu riska iepriekšēju novērtējumu saskaņā ar 2. punktu.
  Šajā nolūkā var izmantot jau esošos dalībvalstu sagatavotos novērtējumus, kuri atbilst šīs direktīvas prasībām.

2.   Sākotnējā plūdu riska novērtējumā iekļauj vismaz šādus elementus:

| a) | upes baseina apgabala karte ar upju baseinu, apakšbaseinu un
  piekrastes apgabalu
  robežām, kurā attēlota topogrāfija un zemes izmantošana; |
| --- | --- |

a)

upes baseina apgabala karte ar upju baseinu, apakšbaseinu un
  piekrastes apgabalu
  robežām, kurā attēlota topogrāfija un zemes izmantošana;

| b) | iepriekš notikušo plūdu
  , un kuriem bijusi būtiska negatīva ietekme uz cilvēku dzīvi, saimniecisko darbību un vidi,
  apraksts; |
| --- | --- |

b)

iepriekš notikušo plūdu
  , un kuriem bijusi būtiska negatīva ietekme uz cilvēku dzīvi, saimniecisko darbību un vidi,
  apraksts;

| c) | applūšanas procesu
  , tostarp
  to jutīguma pret izmaiņām,
  it īpaši augsnes iegrimšanu, un
  palieņu apgabalu kā dabiskas plūdu aiztures/buferzonas nozīmes apraksts
  , kā arī
  plūdu izplatīšanās
  pašreizējo un turpmāko ceļu apraksts
  ; |
| --- | --- |

c)

applūšanas procesu
  , tostarp
  to jutīguma pret izmaiņām,
  it īpaši augsnes iegrimšanu, un
  palieņu apgabalu kā dabiskas plūdu aiztures/buferzonas nozīmes apraksts
  , kā arī
  plūdu izplatīšanās
  pašreizējo un turpmāko ceļu apraksts
  ;

| d) | to attīstības plānu apraksts, kas var izraisīt zemes lietojuma vai iedzīvotāju un saimnieciskās darbības objektu izvietojuma izmaiņas, rezultātā palielinot plūdu risku šajā zonā vai zonās uz augšu vai uz leju pa straumi; |
| --- | --- |

d)

to attīstības plānu apraksts, kas var izraisīt zemes lietojuma vai iedzīvotāju un saimnieciskās darbības objektu izvietojuma izmaiņas, rezultātā palielinot plūdu risku šajā zonā vai zonās uz augšu vai uz leju pa straumi;

| e) | novērtējums plūdu varbūtībai nākotnē, izmantojot hidroloģiskos datus, izvērtējot konkrēto plūdu veidu, paredzēto klimata pārmaiņu ietekmi un zemes lietojuma tendences; |
| --- | --- |

e)

novērtējums plūdu varbūtībai nākotnē, izmantojot hidroloģiskos datus, izvērtējot konkrēto plūdu veidu, paredzēto klimata pārmaiņu ietekmi un zemes lietojuma tendences;

| f) | prognoze par nākotnē iespējamo plūdu ietekmi uz cilvēka veselību, vidi un saimniecisko darbību, ņemot vērā ilgtermiņa attīstības tendences, arī klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

f)

prognoze par nākotnē iespējamo plūdu ietekmi uz cilvēka veselību, vidi un saimniecisko darbību, ņemot vērā ilgtermiņa attīstības tendences, arī klimata pārmaiņas;

| g) | lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem garantētu plūdu riska pārvaldības pasākumu ilgtermiņa dzīvotspēju, šie pasākumi, it īpaši tie, kas saistīti ar infrastruktūras būvniecību, jāpakļauj rūpīgam un pārredzamam novērtējumam no ekonomikas un vides viedokļa, ņemot vērā izmaksu, tostarp vides un resursu izmaksu, segšanas principu; |
| --- | --- |

g)

lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem garantētu plūdu riska pārvaldības pasākumu ilgtermiņa dzīvotspēju, šie pasākumi, it īpaši tie, kas saistīti ar infrastruktūras būvniecību, jāpakļauj rūpīgam un pārredzamam novērtējumam no ekonomikas un vides viedokļa, ņemot vērā izmaksu, tostarp vides un resursu izmaksu, segšanas principu;

| h) | jau esošās mākslīgi izveidotās pretplūdu aizsardzības infrastruktūras efektivitātes novērtējums, ņemot vērā tās reālo spēju novērst postījumus, kā arī tās efektivitāti no ekonomikas un vides viedokļa. |
| --- | --- |

h)

jau esošās mākslīgi izveidotās pretplūdu aizsardzības infrastruktūras efektivitātes novērtējums, ņemot vērā tās reālo spēju novērst postījumus, kā arī tās efektivitāti no ekonomikas un vides viedokļa.

3.
     
  Attiecībā uz tiem upju baseiniem, apakšbaseiniem un piekrastes joslām, kuriem jau ir noteikts pietiekami augsts riska potenciāls, dalībvalstis var izlemt atteikties no 1. punktā minētā riska iepriekšējā novērtējuma ar nosacījumu, ka:

| a) | sākot ar 6. panta 1. punktā noteikto datumu, jau ir pieejamas plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plāni; |
| --- | --- |

a)

sākot ar 6. panta 1. punktā noteikto datumu, jau ir pieejamas plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plāni;

| b) | dalībvalstis līdz 6. panta 1. punktā noteiktajam datumam informē Komisiju par savu nodomu izmantot šo atkāpi; un |
| --- | --- |

b)

dalībvalstis līdz 6. panta 1. punktā noteiktajam datumam informē Komisiju par savu nodomu izmantot šo atkāpi; un

| c) | attiecīgi līdz 6. panta 2. punktā, 8. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā noteiktajam termiņam un saskaņā ar II, III un IV nodaļas noteikumiem ir veikta plūdu riska iepriekšējā novērtējuma, plūdu riska karšu un plūdu riska pārvaldības plānu pārskatīšana. |
| --- | --- |

c)

attiecīgi līdz 6. panta 2. punktā, 8. panta 2. punktā un 10. panta 2. punktā noteiktajam termiņam un saskaņā ar II, III un IV nodaļas noteikumiem ir veikta plūdu riska iepriekšējā novērtējuma, plūdu riska karšu un plūdu riska pārvaldības plānu pārskatīšana.

5. pants

1.   Pamatojoties uz 4. pantā paredzēto novērtējumu, visus upes baseina apgabalā ietilpstošos upes baseinus,
  apakšbaseinus, piekrastes
  joslas
  un to daļas
  iedala kādā no šādām kategorijām:

| a) | upes baseini,
  apakšbaseini, piekrastes joslas un to daļas
  , attiecībā uz kuriem ir nolemts, ka
  nepastāv būtisks potenciālais plūdu risks, vai arī uzskata, ka iespējamā plūdu ietekme
  uz vidi
  vai saimniecisko darbību ir pieļaujami maza
  , ņemot vērā paredzamo zemes izmantošanu un klimata pārmaiņas
  ; |
| --- | --- |

a)

upes baseini,
  apakšbaseini, piekrastes joslas un to daļas
  , attiecībā uz kuriem ir nolemts, ka
  nepastāv būtisks potenciālais plūdu risks, vai arī uzskata, ka iespējamā plūdu ietekme
  uz vidi
  vai saimniecisko darbību ir pieļaujami maza
  , ņemot vērā paredzamo zemes izmantošanu un klimata pārmaiņas
  ;

| b) | upes baseini, apakšbaseini un piekrastes joslas, attiecībā uz kuriem ir nolemts, ka
  pastāv
  būtisks potenciālais plūdu risks. |
| --- | --- |

b)

upes baseini, apakšbaseini un piekrastes joslas, attiecībā uz kuriem ir nolemts, ka
  pastāv
  būtisks potenciālais plūdu risks.

2.   Iesaistītās dalībvalstis savā starpā koordinē starptautiskā upes baseina apgabalā ietilpstošo starptautisku upes baseinu, apakšbaseinu, piekrastes joslu un to daļu iedalīšanu kategorijās saskaņā ar 1. punktu.

Dalībvalstis kopējos upes baseinos nodrošina attiecīgo datu pārsūtīšanu šajā pantā minētajā nolūkā.

6. pants

1.   Dalībvalstīs sākotnējo plūdu risku novērtē ne vēlāk kā līdz ... (7)
  .

2.   Dalībvalstis 1. punktā paredzēto novērtējumu pārskata un, ja nepieciešams, atjaunina ne vēlāk kā līdz 2018. gadam un pēc tam — reizi sešos gados.

III NODAĻA

PLŪDU RISKA KARTES

7. pants

1.   Dalībvalstis upes baseina apgabalu mērogā sagatavo plūdu kartes un indikatīvās plūdu nodarīto postījumu kartes (turpmāk — “plūdu riska kartes”) upes baseiniem, apakšbaseiniem un piekrastes joslām, kas noteiktas saskaņā ar 5. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un lieto plūdu riska kartes, lai pakāpeniski likvidētu tiešas vai netiešas subsīdijas, kuru ietekmē palielinās plūdu risks. Šajā nolūkā var izmantot jau esošās dalībvalstu sagatavotās kartes, kuras atbilst šīs direktīvas prasībām
  .

2.   Plūdu kartēs norāda ģeogrāfiskās zonas, kas var tikt applūst šādos veidos:

| a) | plūdi, kuru
  iespējamās atkārtošanās
  periods ir 10
  —30
  gadi; |
| --- | --- |

a)

plūdi, kuru
  iespējamās atkārtošanās
  periods ir 10
  —30
  gadi;

| b) | plūdi, kuru
  iespējamās atkārtošanās
  periods ir 100 gadi; |
| --- | --- |

b)

plūdi, kuru
  iespējamās atkārtošanās
  periods ir 100 gadi;

| c) | plūdi ar mazu iespējamību (galēji gadījumi). |
| --- | --- |

c)

plūdi ar mazu iespējamību (galēji gadījumi).

Katram ar šā punkta pirmo daļu noteiktajam veidam norāda šādus raksturlielumus:

| a) | paredzamais ūdens dziļums; |
| --- | --- |

a)

paredzamais ūdens dziļums;

| b) | plūsmas ātrums, kur nepieciešams; |
| --- | --- |

b)

plūsmas ātrums, kur nepieciešams;

| c) | apgabali, kuros var notikt
  plūdu terašu un upju ieleju nogāžu erozija un krastu erozija un sanešu plūsmas nogulsnēšanās; |
| --- | --- |

c)

apgabali, kuros var notikt
  plūdu terašu un upju ieleju nogāžu erozija un krastu erozija un sanešu plūsmas nogulsnēšanās;

| d) | stāvu nogāžu apgabali, kas var būt pakļauti plūdiem, kuriem raksturīga strauja ūdens plūsma un lieli sanešu apjomi; |
| --- | --- |

d)

stāvu nogāžu apgabali, kas var būt pakļauti plūdiem, kuriem raksturīga strauja ūdens plūsma un lieli sanešu apjomi;

| e) | faktori, kas var izraisīt plūdus un kas var būt sastopami riska kartē atzīmētajā apgabalā; |
| --- | --- |

e)

faktori, kas var izraisīt plūdus un kas var būt sastopami riska kartē atzīmētajā apgabalā;

| f) | palienes un citi dabas apgabali, kas pašreiz vai nākotnē var kalpot par plūdu aizturēšanas/buferzonām. |
| --- | --- |

f)

palienes un citi dabas apgabali, kas pašreiz vai nākotnē var kalpot par plūdu aizturēšanas/buferzonām.

3.   Indikatīvajās plūdu nodarīto postījumu kartēs norāda potenciālo ar plūdiem saistīto
  negatīvo ietekmi
  saskaņā ar 2. punktā minētajiem iespējamiem plūdu norises veidiem, kuru raksturo ar šādu rādītāju palīdzību:

| a) | potenciāli apdraudēto iedzīvotāju skaits; |
| --- | --- |

a)

potenciāli apdraudēto iedzīvotāju skaits;

| b) | potenciālie saimnieciskie zaudējumi attiecīgajā apgabalā; |
| --- | --- |

b)

potenciālie saimnieciskie zaudējumi attiecīgajā apgabalā;

| c) | potenciālais kaitējums videi
  — tostarp apgabalos, kas noteikti par aizsargājamiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 6. pantu, ņemot vērā stacionāro vai izkliedēto piesārņojuma avotu izvietojumu un ar tiem saistīto apdraudējumu ūdens un sauszemes ekosistēmām, kā arī cilvēka veselībai plūdu gadījumā; |
| --- | --- |

c)

potenciālais kaitējums videi
  — tostarp apgabalos, kas noteikti par aizsargājamiem saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 6. pantu, ņemot vērā stacionāro vai izkliedēto piesārņojuma avotu izvietojumu un ar tiem saistīto apdraudējumu ūdens un sauszemes ekosistēmām, kā arī cilvēka veselībai plūdu gadījumā;

| d) | tehniskās iekārtas, kas minētas I pielikumā Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīvai 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (8), uz ko attiecas Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīva 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (9), un kas plūdu gadījumā var radīt nejaušu piesārņojumu, un Direktīvas 2000/60/EK 6. pantā minētie aizsargājamie apgabali. |
| --- | --- |

d)

tehniskās iekārtas, kas minētas I pielikumā Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīvai 96/61/EK par piesārņojuma integrētu novēršanu un kontroli (8), uz ko attiecas Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīva 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (9), un kas plūdu gadījumā var radīt nejaušu piesārņojumu, un Direktīvas 2000/60/EK 6. pantā minētie aizsargājamie apgabali.

Plūdu riska kartēs apgabalus var iedalīt zonās atkarībā no zemes izmantošanas un jutīguma pret jebkāda veida iespējamiem kaitējumiem.

4.
     
  Dalībvalstis nosaka īpašos punktus, kuros plūdu risks ir lielāks. Šī informācija jāņem vērā, kad tiek plānota zemes izmantošana.

5.
     
  Atkarībā no īpašajām reģionu iezīmēm dalībvalstis, ja tās uzskata par piemērotu, var paredzēt īpašus noteikumus attiecībā uz savām riska kartēm.

8. pants

1.   Dalībvalstis nodrošina plūdu riska karšu sagatavošanu ne vēlāk kā 2013. gada 22. decembrī.

2.   Šīs kartes pārskata un, ja nepieciešams, atjaunina ne vēlāk kā 2019. gada 22. decembrī un pēc tam — reizi sešos gados.

IV NODAĻA

PLŪDU RISKA PĀRVALDĪBAS PLĀNI

9. pants

1.   Dalībvalstis upju baseinu apgabalu mērogā
  apstiprina
  un īsteno plūdu riska pārvaldības plānus upju baseiniem, apakšbaseiniem un piekrastes joslām, kas atbilst 5. panta 1. punkta b) apakšpunktam, saskaņā ar šī panta 4. un 5. punktu
  , ka arī ar Padomes 1979. gada 2. aprīļa Direktīvu 79/409/EEK par savvaļas putnu aizsardzību (10) un Padomes 1992. gada 21.maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (11), un saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 1. un 4. pantā noteiktajiem mērķiem.

2.
     
  Izstrādājot minētos plānus, dalībvalstis apraksta applūšanas procesus un to jutīgumu pret izmaiņām, tostarp palieņu apgabalu kā dabiskas plūdu aiztures/buferzonas nozīmi, kā arī plūdu izplatīšanās pašreizējos un turpmākos ceļus. Tās apraksta arī attīstības plānus, kas paredz izmaiņas zemes izmantošanā vai iedzīvotāju un saimnieciskās darbības izvietojumā, kuras var palielināt plūdu risku attiecīgajā apgabalā vai arī reģionos, kas atrodas upes augšteces vai lejteces reģionos.

3.
     
  Ja attiecībā uz upes baseina apgabaliem vai to daļām jau ir pieejamas kartes un plāni, kas atbilst šīs direktīvas prasībām, dalībvalstis tos var izmantot šīs direktīvas nolūkā. Arī uz šīm kartēm un plāniem attiecas pārskatīšanas un atjaunināšanas prasība, kā noteikts 11. panta 2. punktā.

4.   Dalībvalstis
  ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālām iestādēm katram upes baseinam, apakšbaseinam un piekrastes joslai nosaka raksturīgu atbilstošu aizsardzības līmeni, koncentrējoties uz iespējamās ietekmes uz cilvēka veselību, vidi un saimniecisko darbību
  samazināšanu
  , jāņem vērā attiecīgie aspekti: ūdens resursu apsaimniekošana, augsnes izmantošana, teritoriālā plānošana, zemes izmantošana,
  attiecīgā apgabala jutība pret jebkāda veida iespējamiem kaitējumiem,
  dabas
  saglabāšana, kā arī izmaksas un ieguvumi. Kopēju upes baseinu, apakšbaseinu vai piekrastes joslu gadījumā dalībvalstis sadarbojas minēto saistību īstenošanā. Palieņu izmantošanai cilvēku vajadzībām jābūt saskaņotai ar noteikto plūdu risku.

5.   Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj pasākumus, kas:

| a) | saistīti ar dabiskiem procesiem, piemēram, palieņu saglabāšanu un/vai atjaunošanu nolūkā atdot upēm teritoriju, kur vien tas ir iespējams, un veicināt piemērotu zemes izmantošanu un lauksaimniecisko, kā arī mežsaimniecisko darbību visā upes baseinā; |
| --- | --- |

a)

saistīti ar dabiskiem procesiem, piemēram, palieņu saglabāšanu un/vai atjaunošanu nolūkā atdot upēm teritoriju, kur vien tas ir iespējams, un veicināt piemērotu zemes izmantošanu un lauksaimniecisko, kā arī mežsaimniecisko darbību visā upes baseinā;

| b) | dod ieguldījumu plūdu pārvaldībā upes augšteces vai lejteces reģionos vai vismaz neietekmē plūdu risku tādā veidā, ka upes augšteces vai lejteces reģioniem nākas saskarties ar neproporcionāli augstām izmaksām, lai sasniegtu pienācīgu riska novēršanas un aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

b)

dod ieguldījumu plūdu pārvaldībā upes augšteces vai lejteces reģionos vai vismaz neietekmē plūdu risku tādā veidā, ka upes augšteces vai lejteces reģioniem nākas saskarties ar neproporcionāli augstām izmaksām, lai sasniegtu pienācīgu riska novēršanas un aizsardzības līmeni;

| c) | ņem vērā mākslīgi radītās plūdu aizsardzības infrastruktūras efektivitāti, tostarp no ekonomikas un vides viedokļa. |
| --- | --- |

c)

ņem vērā mākslīgi radītās plūdu aizsardzības infrastruktūras efektivitāti, tostarp no ekonomikas un vides viedokļa.

Plūdu riska pārvaldības plānos iekļauj visus plūdu riska pārvaldības cikla posmus, īpaši koncentrējoties uz plūdu novēršanu, pretplūdu aizsardzību un sagatavotību plūdiem un ņemot vērā konkrētā upes baseina vai apakšbaseina īpatnības.
  Plūdu riska pārvaldības plānā iekļauj arī glābšanas darbu un plūdu seku novēršanas pasākumu novērtējumu.

Plūdu riska pārvaldības plānā iekļauj pasākumus tāda nejauša piesārņojuma novēršanai, kuru plūdu gadījumā rada tehniskas iekārtas, kas minētas Direktīvas 96/61/EK I pielikumā un uz ko attiecas Direktīva 96/82/EK.

6.
     
  Plūdu riska pārvaldības pasākumi, it īpaši tie, kas saistīti ar infrastruktūras būvniecību, jāpakļauj rūpīgam un pārredzamam novērtējumam no ekonomikas un vides viedokļa, lai iedzīvotājiem un uzņēmumiem nodrošinātu šo pasākumu ilgtermiņa raksturu, ņemot vērā izmaksu, tai skaitā vides un resursu izmaksu, segšanas principu.

7.   
  Saskaņā ar solidaritātes principu pasākumi upes augšteces vai lejteces apgabalos vajadzības gadījumā ir jāuzskata par daļu no plūdu riska pārvaldības plāniem
  . Dalībvalsts īstenotie plūdu riska pārvaldības pasākumi
  vai jebkuri citi pasākumi
  nedrīkst palielināt plūdu risku kaimiņvalstīs.

8.
     
  Ja dalībvalsts plāno būtiski mainīt īstenošanas pasākumus vai īstenošanas grafiku, kas paredzēts starplaikam starp 11. panta 2. punktā noteikto pārskatīšanu, tā veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ar citām dalībvalstīm saskaņotu rīcību starptautiskā upes baseina apgabalā, publiski pieejamu informāciju un līdzdalību.

10. pants

1.   Pirmajā plūdu riska pārvaldības plānā ietver elementus, kas minēti pielikuma A daļā. Plāna turpmākajā pārskatīšanā, kuru veic saskaņā ar 11. panta 2. punktu, aptver elementus, kas minēti pielikuma B daļā.

2.   Trijos gados pēc plūdu riska pārvaldības plāna vai atjauninātā plāna publicēšanas dalībvalstis Komisijai iesniedz starpposma ziņojumu par plānoto pasākumu virzības gaitu.

11. pants

1.   Dalībvalstis plūdu riska pārvaldības plānu sagatavo un publicē ne vēlāk kā 2015. gada 22. decembrī, un to īsteno no 2015. gada 23. decembra.

2.   Plūdu riska pārvaldības plānu pārskata un atjaunina ne vēlāk kā 2021. gadā un pēc tam — reizi sešos gados.

12. pants

1.   Upes baseina apgabaliem, kas pilnībā ietilpst vienas dalībvalsts teritorijā, šī dalībvalsts nodrošina viena vienota plūdu riska pārvaldības plāna izstrādi.

2.   Ja starptautisks upes baseina apgabals pilnībā atrodas Kopienas teritorijā, dalībvalstis nodrošina darbības koordināciju,
  piemēram, izveidojot informācijas apmaiņas tīklus starp kompetentajām iestādēm, nolūkā izstrādāt vienotu starptautisku plūdu riska pārvaldības plānu.
  Pievienošanās sarunvalstis un kandidātvalstis tiek mudinātas aktīvi piedalīties šādos koordinācijas pasākumos.

Ja šāda plāna nav, dalībvalstis izstrādā plūdu riska pārvaldības plānu, kas aptver vismaz tās starptautiskā upes baseina apgabala daļas, kas atrodas to teritorijā.
  Izstrādājot šādus plānus, tās apspriežas ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas attiecīgajā starptautiskajā upes baseinā, sniedz ziņojumu par šo valstu viedokli un ņem vērā to plānu ietekmi uz kaimiņos esošajām dalībvalstīm.

3.
     
  Dalībvalstis nodrošina, lai šīs direktīvas prasības tiktu saskaņotas visā attiecīgajā upes baseina apgabalā. Attiecībā uz starptautiskiem upes baseina apgabaliem iesaistītās dalībvalstis šo saskaņošanu nodrošina kopīgi un šajā nolūkā drīkst izmantot esošās struktūras, kuru pamatā ir starptautiski nolīgumi.

4.   Ja starptautiska upes baseina apgabals plešas ārpus Kopienas robežām un ja tam nav izstrādāts plūdu riska pārvaldības plāns ar attiecīgās trešās valsts līdzdalību,
  iesaistītā dalībvalsts vai
  dalībvalstis
  kopā ar attiecīgajām trešām valstīm cenšas nodibināt pienācīgu koordināciju, lai sasniegtu minētās direktīvas mērķus visā
  upes baseina
  apgabalā
  .

5.
     
  Attiecībā uz jebkuru jautājumu, kas ietekmē plūdu riska pārvaldību kādā dalībvalstī un ko nav iespējams risināt dalībvalsts līmenī, ir jāskata Direktīvas 2000/60/EK 12. pants.

V NODAĻA

SASKAŅOŠANA AR DIREKTĪVU 2000/60/EK, SABIEDRĪBAS INFORMĒŠANA UN IESAISTĪŠANA

13. pants

1.   Šīs direktīvas 8. pantā minēto plūdu riska karšu sagatavošanu un to turpmāku pārskatīšanu veic saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 5. panta 2. punktā paredzētajiem pārskatiem, un tos
  var integrēt
  minētajos pārskatos.

2.   Šīs direktīvas 10. pantā minēto pirmo plūdu riska pārvaldības plānu sagatavošanu un to turpmāku pārskatīšanu veic saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 13. panta 7. punktā paredzētajiem upes baseina pārvaldības plānu pārskatiem, un tos
  integrē
  minētajos pārskatos.

3.   Dalībvalstis nodrošina to, ka ieinteresēto personu aktīvā iesaistīšana atbilstīgi šīs direktīvas 14. pantam notiek saskaņoti ar ieinteresēto personu aktīvo iesaistīšanu atbilstīgi Direktīvas 2000/60/EK 14. pantam.

14. pants

1.   
  Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvu 2003/4/EK par vides informācijas pieejamību sabiedrībai (12) un Orhūsas konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem,
  dalībvalstis dara sabiedrībai pieejamu plūdu riska iepriekšējo novērtējumu, plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plānu.

2.   Dalībvalstis nodrošina to, ka ieinteresētās personas aktīvi iesaistās IV nodaļā minēto plūdu riska pārvaldības plānu izstrādē, pārskatīšanā un atjaunināšanā.

3.
     
  Dalībvalstis informē un aktīvi iesaista sabiedrību nolūkā nodrošināt augsta līmeņa sagatavotību kā daļu no plūdu riska pārvaldības plāniem, lai pēc iespējas samazinātu plūdu postošās sekas.

VI nodaļa

IEVIEŠANAS PASĀKUMI UN GROZĪJUMI

15. pants

1.   Komisija saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto procedūru var apstiprināt tehnisko formātu datu pārnesei un apstrādei, ieskaitot statistiskos un kartogrāfiskos datus.

2.   Komisija var, ņemot vērā pārskatīšanai un atjaunināšanai noteiktos termiņus un saskaņā ar 16. panta 2. punktā noteikto procedūru, pielāgot 4. panta 2. punkta, 7. panta 2. un 3. punkta un pielikuma prasības zinātnes un tehnikas attīstībai.

3.
     
  Dalībvalstis regulāri informē un apmāca 7. panta 2. punktā minēto apgabalu iedzīvotājus, lai viņi varētu veikt atbilstīgus piesardzības pasākumus pirms plūdiem un pēcplūdu pasākumus.

16. pants

1.   Komisijai palīdz saskaņā ar Direktīvas 2000/60/EK 21. pantu izveidotā komiteja (turpmāk — “Komiteja”).

2.   Ja ir izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

17. pants

1.
     
  Dalībvalstis var nolemt neizstrādāt 4. pantā minēto plūdu riska iepriekšējo novērtējumu attiecībā uz tiem upes baseiniem un piekrastes joslām, kuriem tas izstrādāts līdz ... (13), ja pastāv potenciāls būtisks risks vai ir pamats uzskatīt, ka pastāv šāda riska varbūtība tādā pakāpē, ka šie apgabali jāidentificē kā 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētie apgabali.

2.
     
  Dalībvalstis var nolemt līdz ... (14) izmantot esošās plūdu riska kartes, ja tās atbilst 7. pantā minētajām karšu prasībām.

3.
     
  Dalībvalstis var nolemt neizstrādāt 9. pantā minētos plūdu riska pārvaldības plānus, ja ... (14) esošie plāni ir piemēroti 1. un 9. pantā minēto mērķu sasniegšanai.

4.
     
  Dalībvalstis saskaņā ar šī panta 1., 2. un 3. punktu informē Komisiju par saviem lēmumiem 6. panta 1. punktā, 8. panta 1. punktā un 11. panta 1. punktā minētajos termiņos.

VII nodaļa

ZIŅOJUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

18. pants

Plūdu riska iepriekšējo novērtējumu, plūdu riska kartes un plūdu riska pārvaldības plānus, tostarp attiecībā uz pārrobežu plūdu risku, dalībvalstis iesniedz Komisijai trīs mēnešu laikā pēc to izstrādes pabeigšanas.

19. pants

Ne vēlāk kā 2018. gada 22. decembrī un pēc tam reizi sešos gados Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par šīs direktīvas īstenošanu.
  Šī ziņojuma izstrādē jāņem vērā klimata pārmaiņu ietekme.

20. pants

1.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā ... (15). Tās tūlīt dara Komisijai zināmu šo tiesību aktu tekstu un minēto tiesību aktu un šīs direktīvas atbilstības tabulu.

Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

2.   Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos tiesību aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

21. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”

22. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C...

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. jūnija Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 13. jūnija Nostāja.

(3)  
  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

3

OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.).

(4)  OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

4

(5)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

5

(6)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

6

(7)  Trīs gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

7

(8)  OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 166/2006 (OV L 33, 4.2.2006., 1. lpp.).

8

(9)  OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/105/EK (OV L 345, 31.12.2003., 97. lpp.).

9

(10)  OV L 103, 25.4.1979., 1. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.).

10

(11)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

11

(12)  OV L 41, 14.2.2003., 26. lpp.

12

(13)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

13

(14)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

14

(15)  Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

15

Divi gadi pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

PIELIKUMS

PLŪDU RISKA PĀRVALDĪBAS PLĀNI

A.   Pirmā plūdu riska pārvaldības plāna elementi:

| 1) | atbilstīgi II nodaļai veiktā sākotnējā plūdu riska novērtējuma secinājumi; |
| --- | --- |

1)

atbilstīgi II nodaļai veiktā sākotnējā plūdu riska novērtējuma secinājumi;

| 2) | plūdu riska kartes, kas sagatavotas saskaņā ar III nodaļu, un no tām izrietošie secinājumi; |
| --- | --- |

2)

plūdu riska kartes, kas sagatavotas saskaņā ar III nodaļu, un no tām izrietošie secinājumi;

| 3) | saskaņā ar 9. panta 4. punktu noteiktā atbilstošā aizsardzības līmeņa apraksts; |
| --- | --- |

3)

saskaņā ar 9. panta 4. punktu noteiktā atbilstošā aizsardzības līmeņa apraksts;

| 4) | atbilstošā aizsardzības līmeņa sasniegšanai nepieciešamo pasākumu apraksts, tai skaitā to pasākumu apraksts, kas veicami saskaņā ar 9. pantu, un to ar plūdiem saistīto pasākumu apraksts, kas veikti saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem; |
| --- | --- |

4)

atbilstošā aizsardzības līmeņa sasniegšanai nepieciešamo pasākumu apraksts, tai skaitā to pasākumu apraksts, kas veicami saskaņā ar 9. pantu, un to ar plūdiem saistīto pasākumu apraksts, kas veikti saskaņā ar citiem Kopienas tiesību aktiem;

| 5) | prioritātes noteikšana pasākumiem, kas veicina kaitējuma novēršanu saskaņā ar Direktīvā 2000/60/ EK minētajiem nepasliktināšanās un/vai labu ekoloģiskās un ķīmiskās kvalitātes un kvantitatīvo rādītāju mērķiem, tādiem kā:








  — | mitrzemju un palieņu aizsardzība, |
| --- | --- | --- |

5)

prioritātes noteikšana pasākumiem, kas veicina kaitējuma novēršanu saskaņā ar Direktīvā 2000/60/ EK minētajiem nepasliktināšanās un/vai labu ekoloģiskās un ķīmiskās kvalitātes un kvantitatīvo rādītāju mērķiem, tādiem kā:

—

mitrzemju un palieņu aizsardzība,

| — | degradētu mitrzemju un palieņu (tostarp upju līkumu), it īpaši to, kas savieno upes ar to palienēm, atjaunošana, |
| --- | --- |

—

degradētu mitrzemju un palieņu (tostarp upju līkumu), it īpaši to, kas savieno upes ar to palienēm, atjaunošana,

| — | novecojušu pretplūdu aizsardzības infrastruktūras iekārtu aizvākšana no upēm, |
| --- | --- |

—

novecojušu pretplūdu aizsardzības infrastruktūras iekārtu aizvākšana no upēm,

| — | jaunas (infrastruktūras, ēku utt.) būvniecības nepieļaušana palienēs, |
| --- | --- |

—

jaunas (infrastruktūras, ēku utt.) būvniecības nepieļaušana palienēs,

| — | esošo ēku uzlabošanas būvpasākumu veicināšana (piemēram, pāļu pamatu likšana), |
| --- | --- |

—

esošo ēku uzlabošanas būvpasākumu veicināšana (piemēram, pāļu pamatu likšana),

| — | atbalsts ilgtspējīgai zemes izmantošanas praksei sateces apgabalos, piemēram, mežu atjaunošanai, lai uzlabotu dabisko ūdensaizturi un gruntsūdeņu atjaunošanos, |
| --- | --- |

—

atbalsts ilgtspējīgai zemes izmantošanas praksei sateces apgabalos, piemēram, mežu atjaunošanai, lai uzlabotu dabisko ūdensaizturi un gruntsūdeņu atjaunošanos,

| — | iepriekšēja apstiprināšana vai reģistrācija pastāvīgām darbībām palienēs, tādām kā būvniecība un rūpnieciskā attīstība; |
| --- | --- |

—

iepriekšēja apstiprināšana vai reģistrācija pastāvīgām darbībām palienēs, tādām kā būvniecība un rūpnieciskā attīstība;

| 6) | veikto sabiedrības informēšanas pasākumu un ekspertiem pieprasīto atzinumu apraksts; |
| --- | --- |

6)

veikto sabiedrības informēšanas pasākumu un ekspertiem pieprasīto atzinumu apraksts;

| 7) | koordinācijas procesa apraksts starptautisko upju baseinu apgabaliem un koordinācijas pasākumu apraksts attiecībā uz Direktīvu 2000/60/EK; kompetento iestāžu saraksts. |
| --- | --- |

7)

koordinācijas procesa apraksts starptautisko upju baseinu apgabaliem un koordinācijas pasākumu apraksts attiecībā uz Direktīvu 2000/60/EK; kompetento iestāžu saraksts.

B.   Atjauninātā plūdu riska pārvaldības plāna elementi:

| 1) | izmaiņas vai precizējumi pēc iepriekšējās plūdu riska pārvaldības plāna versijas publicēšanas, arī II, III un IV nodaļā paredzēto pārskatu rezultātu kopsavilkums; |
| --- | --- |

1)

izmaiņas vai precizējumi pēc iepriekšējās plūdu riska pārvaldības plāna versijas publicēšanas, arī II, III un IV nodaļā paredzēto pārskatu rezultātu kopsavilkums;

| 2) | atbilstošā
  riska novēršanas un
  aizsardzības līmeņa sasniegšanai veikto pasākumu virzības novērtējums; |
| --- | --- |

2)

atbilstošā
  riska novēršanas un
  aizsardzības līmeņa sasniegšanai veikto pasākumu virzības novērtējums;

| 3) | to pasākumu apraksts un izskaidrojums, kas paredzēti iepriekšējā plūdu riska pārvaldības plāna versijā, bet tomēr nav veikti; |
| --- | --- |

3)

to pasākumu apraksts un izskaidrojums, kas paredzēti iepriekšējā plūdu riska pārvaldības plāna versijā, bet tomēr nav veikti;

| 4) | to papildu pasākumu apraksts, kas veikti pēc iepriekšējās plūdu riska pārvaldības plāna versijas publicēšanas. |
| --- | --- |

4)

to papildu pasākumu apraksts, kas veikti pēc iepriekšējās plūdu riska pārvaldības plāna versijas publicēšanas.

P6_TA(2006)0254

Gvantanamo

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Gvantanamo ieslodzīto stāvokli

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2005. gada 25. aprīļa rezolūciju par to ieslodzījumu tiesiskumu, ko īsteno ASV Gvantanamo līcī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2005. gada 25. aprīļa rezolūciju par to ieslodzījumu tiesiskumu, ko īsteno ASV Gvantanamo līcī,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību komitejas 2006. gada 15. februāra ziņojumu saistībā ar Gvantanamo, kurā tiek izteikts aicinājums nekavējoties slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru un atlikušos ieslodzītos nodot tiesai vai atbrīvot, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību komitejas 2006. gada 15. februāra ziņojumu saistībā ar Gvantanamo, kurā tiek izteikts aicinājums nekavējoties slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru un atlikušos ieslodzītos nodot tiesai vai atbrīvot,

| — | ņemot vēra ANO Komitejas pret spīdzināšanu secinājumus un ieteikumus attiecībā uz ASV, ko publicēja 2006. gada 19.maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra ANO Komitejas pret spīdzināšanu secinājumus un ieteikumus attiecībā uz ASV, ko publicēja 2006. gada 19.maijā,

| — | ņemot vērā, ka 2006. gada 15.maijā ASV Pentagons publicēja sarakstu ar 729 Gvantanamo bijušajiem un pašreizējiem ieslodzītajiem, turklāt netiek norādīts, vai šajā sarakstā ir iekļauti visi ieslodzītie, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2006. gada 15.maijā ASV Pentagons publicēja sarakstu ar 729 Gvantanamo bijušajiem un pašreizējiem ieslodzītajiem, turklāt netiek norādīts, vai šajā sarakstā ir iekļauti visi ieslodzītie,

| — | ņemot vērā visjaunākos ASV valdības sniegtos datus par ieslodzīto skaitu Gvantanamo, saskaņā ar kuriem aptuveni 275 ieslodzītie ir atbrīvoti, ieslodzījumā joprojām atrodas 465, no kuriem 133 ir paredzēts atbrīvot, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā visjaunākos ASV valdības sniegtos datus par ieslodzīto skaitu Gvantanamo, saskaņā ar kuriem aptuveni 275 ieslodzītie ir atbrīvoti, ieslodzījumā joprojām atrodas 465, no kuriem 133 ir paredzēts atbrīvot,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Gvantanamo ieslodzīto tiesībām uz taisnīgu tiesu un jo īpaši tā 2002. gada 7. februāra rezolūciju par ieslodzītajiem Gvantanamo līcī (1), tā 2004. gada 10.marta ieteikumu par Gvantanamo ieslodzīto tiesībām uz taisnīgu tiesu (2), kā arī tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Gvantanamo (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Gvantanamo ieslodzīto tiesībām uz taisnīgu tiesu un jo īpaši tā 2002. gada 7. februāra rezolūciju par ieslodzītajiem Gvantanamo līcī (1), tā 2004. gada 10.marta ieteikumu par Gvantanamo ieslodzīto tiesībām uz taisnīgu tiesu (2), kā arī tā 2006. gada 16. februāra rezolūciju par Gvantanamo (3),

| — | ņemot vērā tā 2006. gada 18.maija rezolūciju par cilvēktiesībām pasaulē 2004. gadā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2006. gada 18.maija rezolūciju par cilvēktiesībām pasaulē 2004. gadā (4),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālajā asamblejā 1984. gada 10. decembrī pieņemto Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem (UNCAT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālajā asamblejā 1984. gada 10. decembrī pieņemto Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem (UNCAT),

| — | ņemot vērā ES Pamatnostādnes par spīdzināšanas un nāvessoda izskaušanu un tā Pamatnostādnes par cilvēktiesību dialogu ar trešām valstīm, ko pieņēma 2001. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamatnostādnes par spīdzināšanas un nāvessoda izskaušanu un tā Pamatnostādnes par cilvēktiesību dialogu ar trešām valstīm, ko pieņēma 2001. gadā,

| — | ņemot vērā ES ārlietu ministru neformālo tikšanos Vīnē 2006. gada 27.—28. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ārlietu ministru neformālo tikšanos Vīnē 2006. gada 27.—28. maijā,

| — | ņemot vērā Vācijas kancleres, Lielbritānijas premjerministra un ANO ģenerālsekretāra, kā arī citu aicinājumus slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas kancleres, Lielbritānijas premjerministra un ANO ģenerālsekretāra, kā arī citu aicinājumus slēgt Gvantanamo aizturēšanas centru,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām paredz, ka neviens nedrīkst tikt patvaļīgi apcietināts un ka brīvības atņemšanai jābalstās uz likumā noteiktiem pamatojumiem un procedūrām, un mudina visas puses piemērot šā pakta noteikumus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām paredz, ka neviens nedrīkst tikt patvaļīgi apcietināts un ka brīvības atņemšanai jābalstās uz likumā noteiktiem pamatojumiem un procedūrām, un mudina visas puses piemērot šā pakta noteikumus;

| B. | tā kā ziņojumi par slikto izturēšanos pret ieslodzītajiem ASV ieslodzījuma vietā, ieslodzīto pašnāvības mēģinājumiem un sacelšanos Gvantanamo rosina nopietnas bažas; atzīmējot, ka ASV nav darījusi daudz, lai izmeklētu notiekošo un sodītu vainīgos darbiniekus, ja viņu vaina ir pierādīta; |
| --- | --- |

B.

tā kā ziņojumi par slikto izturēšanos pret ieslodzītajiem ASV ieslodzījuma vietā, ieslodzīto pašnāvības mēģinājumiem un sacelšanos Gvantanamo rosina nopietnas bažas; atzīmējot, ka ASV nav darījusi daudz, lai izmeklētu notiekošo un sodītu vainīgos darbiniekus, ja viņu vaina ir pierādīta;

| C. | tā kā 2006. gada 10. jūnija trīs ieslodzīto pašnāvības Gvantanamo līcī izraisīja turpmākās starptautiskās bažas attiecībā uz aizturēšanas centriem; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2006. gada 10. jūnija trīs ieslodzīto pašnāvības Gvantanamo līcī izraisīja turpmākās starptautiskās bažas attiecībā uz aizturēšanas centriem;

| D. | atzinīgi vērtējot to, ka dažiem ieslodzītajiem tika sniegta iespēja personīgi apspriesties ar neatkarīgiem advokātiem, |
| --- | --- |

D.

atzinīgi vērtējot to, ka dažiem ieslodzītajiem tika sniegta iespēja personīgi apspriesties ar neatkarīgiem advokātiem,

| 1. | atkārtoti aicina ASV administrāciju slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru un uzstāj, ka pret ikvienu ieslodzīto jāizturas saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesību normām un, ja tiek izvirzīta apsūdzība, lieta bez kavēšanās jāizskata taisnīgā un atklātā veidā kompetentā, neatkarīgā un objektīvā vispārējās jurisdikcijas tiesā vai starptautiskā tribunālā; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti aicina ASV administrāciju slēgt Gvantanamo līča aizturēšanas centru un uzstāj, ka pret ikvienu ieslodzīto jāizturas saskaņā ar starptautiskajām cilvēktiesību normām un, ja tiek izvirzīta apsūdzība, lieta bez kavēšanās jāizskata taisnīgā un atklātā veidā kompetentā, neatkarīgā un objektīvā vispārējās jurisdikcijas tiesā vai starptautiskā tribunālā;

| 2. | nosoda visu veidu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos un atkārtoti uzsver nepieciešamību ievērot starptautiskos tiesību aktus; |
| --- | --- |

2.

nosoda visu veidu spīdzināšanu un sliktu izturēšanos un atkārtoti uzsver nepieciešamību ievērot starptautiskos tiesību aktus;

| 3. | aicina ASV iestādes īstenot ANO Konvencijas pret spīdzināšanu ieteikumus un nodrošināt, ka netiek izmantotas visas “speciālās pratināšanas metodes”, tostarp metodes, kas saistītas ar seksuālu pazemošanu, iegremdēšanu ūdenī, īslaicīgu ieslēgšanu važās un suņu izmantošanu baiļu izraisīšanai, jo šādas metodes ir uzskatāmas par spīdzināšanu vai cietsirdīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos; |
| --- | --- |

3.

aicina ASV iestādes īstenot ANO Konvencijas pret spīdzināšanu ieteikumus un nodrošināt, ka netiek izmantotas visas “speciālās pratināšanas metodes”, tostarp metodes, kas saistītas ar seksuālu pazemošanu, iegremdēšanu ūdenī, īslaicīgu ieslēgšanu važās un suņu izmantošanu baiļu izraisīšanai, jo šādas metodes ir uzskatāmas par spīdzināšanu vai cietsirdīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos;

| 4. | aicina ASV valdību nodrošināt attiecīgajām ANO iestādēm un starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām netraucētu piekļuvi ieslodzītajiem Gvantanamo līcī; atzīmē, ka Sarkanā krusta Starptautiskā komiteja ir vienīgā starptautiskā organizācija, kurai ir oficiāla piekļuve ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

4.

aicina ASV valdību nodrošināt attiecīgajām ANO iestādēm un starptautiskajām cilvēktiesību organizācijām netraucētu piekļuvi ieslodzītajiem Gvantanamo līcī; atzīmē, ka Sarkanā krusta Starptautiskā komiteja ir vienīgā starptautiskā organizācija, kurai ir oficiāla piekļuve ieslodzītajiem;

| 5. | atzīmē, ka ASV militāro spēku nozīmīgos centienus nodrošināt labākus apstākļus ieslodzītajiem, nekā līdz šim, jo īpaši attiecībā uz medicīnisko aprūpi, uzturu, reliģisko tiesību izpausmi un īstenošanu, kā arī atpūtas iespējām; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka ASV militāro spēku nozīmīgos centienus nodrošināt labākus apstākļus ieslodzītajiem, nekā līdz šim, jo īpaši attiecībā uz medicīnisko aprūpi, uzturu, reliģisko tiesību izpausmi un īstenošanu, kā arī atpūtas iespējām;

| 6. | uzskata, ka ieslodzījuma apstākļu uzlabošana neatrisina patieso problēmu — tiesiskuma neievērošanu, starptautisko likumu un cilvēktiesību standartu pārkāpšanu; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ieslodzījuma apstākļu uzlabošana neatrisina patieso problēmu — tiesiskuma neievērošanu, starptautisko likumu un cilvēktiesību standartu pārkāpšanu;

| 7. | izsaka nožēlu par ASV Aizsardzības departamenta neslēptajiem plāniem svītrot no noteikumiem par izturēšanos pret ieslodzītajiem pazemojošas izturēšanās aizliegumu, kā arī dzēst skaidro atsauci uz Ženēvas konvencijām un ANO Konvenciju pret spīdzināšanu no ASV armijas noteikumiem par pratināšanu (UNCAT); |
| --- | --- |

7.

izsaka nožēlu par ASV Aizsardzības departamenta neslēptajiem plāniem svītrot no noteikumiem par izturēšanos pret ieslodzītajiem pazemojošas izturēšanās aizliegumu, kā arī dzēst skaidro atsauci uz Ženēvas konvencijām un ANO Konvenciju pret spīdzināšanu no ASV armijas noteikumiem par pratināšanu (UNCAT);

| 8. | atzīmē, ka ASV dēvē cīņu pret terorismu par “karu”, bet tajā pašā laikā neatzīst Ženēvas konvenciju noteiktās aizturēto tiesības; uzskata, ka par spīti tam, ka cīņa pret terorismu ir īpaša, starptautiskie likumi ir jāpiemēro; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka ASV dēvē cīņu pret terorismu par “karu”, bet tajā pašā laikā neatzīst Ženēvas konvenciju noteiktās aizturēto tiesības; uzskata, ka par spīti tam, ka cīņa pret terorismu ir īpaša, starptautiskie likumi ir jāpiemēro;

| 9. | atzīmē, ka jaunās 6. nometnes būvniecība, kuru paredzēts atvērt 2006. gada augustā, un kurā būs vismodernākais aprīkojums, bet vispār nebūs logu, nebūt neliecina par to, ka šo aizturēšanas vietu drīzumā slēgs; |
| --- | --- |

9.

atzīmē, ka jaunās 6. nometnes būvniecība, kuru paredzēts atvērt 2006. gada augustā, un kurā būs vismodernākais aprīkojums, bet vispār nebūs logu, nebūt neliecina par to, ka šo aizturēšanas vietu drīzumā slēgs;

| 10. | 10 aicina ASV iestādes nodrošināt, ka attiecībā uz visiem apvainojumiem par spīdzināšanas un sliktas izturēšanās gadījumiem, kuros ir iesaistīti ASV darbinieki, nevilcinoties tiek veikta pamatīga, neatkarīga un ticama izmeklēšana un tiesāšana; |
| --- | --- |

10.

10 aicina ASV iestādes nodrošināt, ka attiecībā uz visiem apvainojumiem par spīdzināšanas un sliktas izturēšanās gadījumiem, kuros ir iesaistīti ASV darbinieki, nevilcinoties tiek veikta pamatīga, neatkarīga un ticama izmeklēšana un tiesāšana;

| 11. | aicina ASV valdību precizēt, vai pretrunā ANO Bērnu tiesību konvencijai, Gvantanamo ir bijuši ieslodzīti vai vēl joprojām ir ieslodzīti nepilngadīgie; |
| --- | --- |

11.

aicina ASV valdību precizēt, vai pretrunā ANO Bērnu tiesību konvencijai, Gvantanamo ir bijuši ieslodzīti vai vēl joprojām ir ieslodzīti nepilngadīgie;

| 12. | aicina ASV iestādes nodrošināt, ka atbrīvotie ieslodzītie netiek atgriezti valstīs, kur viņi var saskarties ar spīdzināšanas vai nežēlīgas, necilvēcīgas un cieņu pazemojošas apiešanās draudiem; |
| --- | --- |

12.

aicina ASV iestādes nodrošināt, ka atbrīvotie ieslodzītie netiek atgriezti valstīs, kur viņi var saskarties ar spīdzināšanas vai nežēlīgas, necilvēcīgas un cieņu pazemojošas apiešanās draudiem;

| 13. | uzsver, ka mūsdienu terorisms, jo īpaši globālais terorisms, kas vērsts pret valstīm un to iedzīvotājiem, apdraud mūsu sabiedrības cilvēku pamattiesības; atkārtoti pauž viedokli, ka cīņu pret terorismu — vienu no ASV un ES prioritātēm, nedrīkst īstenot uz vispāratzītu kopējo pamatvērtību, piemēram, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma rēķina; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka mūsdienu terorisms, jo īpaši globālais terorisms, kas vērsts pret valstīm un to iedzīvotājiem, apdraud mūsu sabiedrības cilvēku pamattiesības; atkārtoti pauž viedokli, ka cīņu pret terorismu — vienu no ASV un ES prioritātēm, nedrīkst īstenot uz vispāratzītu kopējo pamatvērtību, piemēram, cilvēktiesību ievērošanas un tiesiskuma rēķina;

| 14. | uzskata, ka, neievērojot starptautiskās tiesības pasludinātajā “karā pret terorismu” tiek būtiski iedragāta pretterorisma cīņas uzticamība un efektivitāte; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka, neievērojot starptautiskās tiesības pasludinātajā “karā pret terorismu” tiek būtiski iedragāta pretterorisma cīņas uzticamība un efektivitāte;

| 15. | aicina ES panākt kopēju nostāju ES un ASV sammitā un uzsākt vienotu rīcību, aicinot ASV valdību slēgt Gvantanamo centru un rīkoties saskaņā ar starptautisko tiesību normām attiecībā uz izturēšanos pret ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

15.

aicina ES panākt kopēju nostāju ES un ASV sammitā un uzsākt vienotu rīcību, aicinot ASV valdību slēgt Gvantanamo centru un rīkoties saskaņā ar starptautisko tiesību normām attiecībā uz izturēšanos pret ieslodzītajiem;

| 16. | iesaka, saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu delegācijas, kas nesen apmeklēja Gvantanamo, ieteikumu, sūtīt uz Gvantanamo ad hoc delegāciju, kad EP uzskata to par nepieciešamu vai atbilstīgu; |
| --- | --- |

16.

iesaka, saskaņā ar Eiropas Parlamenta deputātu delegācijas, kas nesen apmeklēja Gvantanamo, ieteikumu, sūtīt uz Gvantanamo ad hoc delegāciju, kad EP uzskata to par nepieciešamu vai atbilstīgu;

| 17. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KĀDP Augstajam pārstāvim, dalībvalstu parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam. |
| --- | --- |

17.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KĀDP Augstajam pārstāvim, dalībvalstu parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas priekšsēdētājam, kā arī Amerikas Savienoto Valstu prezidentam un Kongresam.

---

(1)  OV C 284 E, 21.11.2002., 353. lpp.

(2)  OV C 102 E, 28.4.2004., 640. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0070.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0220.

P6_TA(2006)0255

Lūgumrakstu komitejas debates (2004.—2005. g.)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm parlamentārajā gadā no 2004. gada marta līdz 2005. gada decembrim (2005/2135(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriedēm,

| — | ņemot vērā 1989. gada aprīļa Iestāžu nolīgumu par lūgumrakstu iesniegšanas tiesību stiprināšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada aprīļa Iestāžu nolīgumu par lūgumrakstu iesniegšanas tiesību stiprināšanu (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 21. un 194. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 21. un 194. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 192. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu un 192. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A6-0178/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A6-0178/2006),

| A. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu pamattiesības, kas neizbēgami saistītas ar Eiropas Savienības pilsonību; |
| --- | --- |

A.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu pamattiesības, kas neizbēgami saistītas ar Eiropas Savienības pilsonību;

| B. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstus ir iekļautas EK Līgumā kopš 1992. gada un ir apstiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantā un Eiropas Parlamenta Reglamenta 191. pantā; |
| --- | --- |

B.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstus ir iekļautas EK Līgumā kopš 1992. gada un ir apstiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantā un Eiropas Parlamenta Reglamenta 191. pantā;

| C. | tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir apstiprinājuši tiesības iesniegt lūgumrakstus un ir nodrošinājuši garantiju attiecībā uz lūgumrakstu starpiestāžu pārraudzību; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments, Padome un Komisija ir apstiprinājuši tiesības iesniegt lūgumrakstus un ir nodrošinājuši garantiju attiecībā uz lūgumrakstu starpiestāžu pārraudzību;

| D. | tā kā šo tiesību īstenošana ir īpaši svarīga Eiropas pilsoņiem un tā kā tā ir nozīmīga arī Eiropas iestādēm, jo ļauj izmantot tiešu informāciju no parastiem Eiropas pilsoņiem par viņu bažām un grūtībām saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā šo tiesību īstenošana ir īpaši svarīga Eiropas pilsoņiem un tā kā tā ir nozīmīga arī Eiropas iestādēm, jo ļauj izmantot tiešu informāciju no parastiem Eiropas pilsoņiem par viņu bažām un grūtībām saistībā ar ES tiesību aktu piemērošanu;

| E. | tā kā Parlaments uzskata, ka lūgumraksti ir līdzeklis, kā uzlabot tā politisko uzraudzību un kontroli pār ES darbībām, kā arī veids, kādā ES, dalībvalstu, reģionālās un vietējās varasiestādes transponē un īsteno ES politiku; |
| --- | --- |

E.

tā kā Parlaments uzskata, ka lūgumraksti ir līdzeklis, kā uzlabot tā politisko uzraudzību un kontroli pār ES darbībām, kā arī veids, kādā ES, dalībvalstu, reģionālās un vietējās varasiestādes transponē un īsteno ES politiku;

| F. | tā kā pēc ES paplašināšanās 2004. gada maijā desmit jauno dalībvalstu pilsoņi ieguva tiesības iesniegt Parlamentam lūgumrakstus savā valsts valodā un bija jāpieliek ievērojamas pūles, lai tehniski nodrošinātu viņiem iespēju šīs tiesības izmantot savās interesēs; |
| --- | --- |

F.

tā kā pēc ES paplašināšanās 2004. gada maijā desmit jauno dalībvalstu pilsoņi ieguva tiesības iesniegt Parlamentam lūgumrakstus savā valsts valodā un bija jāpieliek ievērojamas pūles, lai tehniski nodrošinātu viņiem iespēju šīs tiesības izmantot savās interesēs;

| G. | tā kā pastāvīgi jānodrošina, ka ES pilsoņi ir pienācīgi informēti savām likumīgajām tiesībām iesniegt Parlamentam lūgumrakstus par jautājumiem, kas ir Eiropas Savienības kompetencē; |
| --- | --- |

G.

tā kā pastāvīgi jānodrošina, ka ES pilsoņi ir pienācīgi informēti savām likumīgajām tiesībām iesniegt Parlamentam lūgumrakstus par jautājumiem, kas ir Eiropas Savienības kompetencē;

| H. | tā kā gandrīz viena trešdaļa lūgumrakstu, ko saņem Parlaments, ir atzīti par nepieņemamiem, daļēji nepietiekamās informētības dēļ par Parlamenta, Eiropas ombuda un Eiropas Cilvēktiesību tiesas kompetences atšķirībām, kā arī par pieejamajiem dažādajiem palīdzības veidiem dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

H.

tā kā gandrīz viena trešdaļa lūgumrakstu, ko saņem Parlaments, ir atzīti par nepieņemamiem, daļēji nepietiekamās informētības dēļ par Parlamenta, Eiropas ombuda un Eiropas Cilvēktiesību tiesas kompetences atšķirībām, kā arī par pieejamajiem dažādajiem palīdzības veidiem dalībvalstu līmenī;

| I. | tā kā Parlaments ir uzlabojis lūgumrakstu pārbaudes procedūras, lai darbu, kas saistīts ar lūgumrakstiem, varētu veikt daudz efektīvāk un pārredzamāk, taču uzskata, ka daudz vairāk varētu darīt, lai apvienotu un nostiprinātu administratīvās struktūras, kuras atbild par lūgumrakstu apstrādi, jo īpaši, lai turpmāk nodrošinātu līdzsvarotu un taisnīgu attieksmi pret lūgumrakstu iesniedzējiem, kā arī, lai garantētu, pēc lūgumrakstu iesniedzēju prasības, šā procesa konfidencialitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā Parlaments ir uzlabojis lūgumrakstu pārbaudes procedūras, lai darbu, kas saistīts ar lūgumrakstiem, varētu veikt daudz efektīvāk un pārredzamāk, taču uzskata, ka daudz vairāk varētu darīt, lai apvienotu un nostiprinātu administratīvās struktūras, kuras atbild par lūgumrakstu apstrādi, jo īpaši, lai turpmāk nodrošinātu līdzsvarotu un taisnīgu attieksmi pret lūgumrakstu iesniedzējiem, kā arī, lai garantētu, pēc lūgumrakstu iesniedzēju prasības, šā procesa konfidencialitāti;

| J. | tā kā sadarbība starp Parlamentu, ombudu un Komisiju vēl joprojām ir obligāta prasība, tiem risinot jautājumus, par ko ziņo pilsoņi lūgumrakstos un sūdzībās, un lielāku efektivitāti varētu panākt, uzlabojot atsevišķas procedūras starp trim iestādēm, piemēram, lūgumraksta izskatīšanas procedūru apvienojot ar izmeklēšanu, ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegts gan lūgumraksts, gan arī sūdzība; |
| --- | --- |

J.

tā kā sadarbība starp Parlamentu, ombudu un Komisiju vēl joprojām ir obligāta prasība, tiem risinot jautājumus, par ko ziņo pilsoņi lūgumrakstos un sūdzībās, un lielāku efektivitāti varētu panākt, uzlabojot atsevišķas procedūras starp trim iestādēm, piemēram, lūgumraksta izskatīšanas procedūru apvienojot ar izmeklēšanu, ja par vienu un to pašu jautājumu ir iesniegts gan lūgumraksts, gan arī sūdzība;

| K. | tā kā atbilstoši EK Līguma 230. pantam Parlamentam ir tiesības Eiropas Kopienu tiesā ierosināt lietas saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kā Padomei un Komisijai, un tādējādi teorētiski tā pārziņā ir gan juridiski, gan politiski instrumenti, lai daudz efektīvāk strādātu pilsoņu likumīgo interešu labā; |
| --- | --- |

K.

tā kā atbilstoši EK Līguma 230. pantam Parlamentam ir tiesības Eiropas Kopienu tiesā ierosināt lietas saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem, kā Padomei un Komisijai, un tādējādi teorētiski tā pārziņā ir gan juridiski, gan politiski instrumenti, lai daudz efektīvāk strādātu pilsoņu likumīgo interešu labā;

| L. | tā kā Parlaments tomēr ir pastāvīgi veicinājis uzticamu sadarbību it īpaši ar Komisiju kā ar līgumu sargātāju, jo tas ir efektīvs veids, kā risināt problēmas, kuru dēļ pilsoņiem jāmeklē palīdzība; |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlaments tomēr ir pastāvīgi veicinājis uzticamu sadarbību it īpaši ar Komisiju kā ar līgumu sargātāju, jo tas ir efektīvs veids, kā risināt problēmas, kuru dēļ pilsoņiem jāmeklē palīdzība;

| M. | tā kā saskaņā ar 2005. gada 26. maija Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (2)“Komisijai ir jāpublisko visas likumdošanas iniciatīvas vai nozīmīgas iniciatīvas vai lēmumi pirms rakstiskas paziņošanas par tiem Parlamentam”; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar 2005. gada 26. maija Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Komisijas attiecībām (2)“Komisijai ir jāpublisko visas likumdošanas iniciatīvas vai nozīmīgas iniciatīvas vai lēmumi pirms rakstiskas paziņošanas par tiem Parlamentam”;

| N. | tā kā dalībvalstu un Padomes īpašais pienākums ir nodrošināt ES pilsoņiem, ka dalībvalstu, reģionālās un vietējās varasiestādes, kā arī to pakļautībā esošās aģentūras ievēro un pareizi piemēro ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

N.

tā kā dalībvalstu un Padomes īpašais pienākums ir nodrošināt ES pilsoņiem, ka dalībvalstu, reģionālās un vietējās varasiestādes, kā arī to pakļautībā esošās aģentūras ievēro un pareizi piemēro ES tiesību aktus;

| O. | tā kā ir jāatceras, ka, protams, ne vienmēr tiek apmierinātas Eiropas pilsoņu prasības, kas izteiktas saņemtajos un izmeklētajos pieņemamajos lūgumrakstos, taču pietiekoši liela daļa no lūgumrakstiem palīdz atrisināt kādu noteiktu jautājumu vai arī norāda uz kādu problēmu, kas vēlāk var noderēt Parlamentam jaunu Kopienas tiesību aktu apspriešanas gaitā, |
| --- | --- |

O.

tā kā ir jāatceras, ka, protams, ne vienmēr tiek apmierinātas Eiropas pilsoņu prasības, kas izteiktas saņemtajos un izmeklētajos pieņemamajos lūgumrakstos, taču pietiekoši liela daļa no lūgumrakstiem palīdz atrisināt kādu noteiktu jautājumu vai arī norāda uz kādu problēmu, kas vēlāk var noderēt Parlamentam jaunu Kopienas tiesību aktu apspriešanas gaitā,

| 1. | vēlreiz apstiprina Lūgumrakstu komitejas nozīmīgo lomu, saglabājot saikni starp ES un tās pilsoņiem, kā arī stiprinot Eiropas sabiedrības viedokli par ES lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko likumību un atbildību; |
| --- | --- |

1.

vēlreiz apstiprina Lūgumrakstu komitejas nozīmīgo lomu, saglabājot saikni starp ES un tās pilsoņiem, kā arī stiprinot Eiropas sabiedrības viedokli par ES lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko likumību un atbildību;

| 2. | atgādina, ka lūgumraksti arī ziņo Eiropas iestādēm par to, ko pilsoņi vēlas sagaidīt no ES politikas un kādā mērā šīs vēlmes tiek piepildītas; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka lūgumraksti arī ziņo Eiropas iestādēm par to, ko pilsoņi vēlas sagaidīt no ES politikas un kādā mērā šīs vēlmes tiek piepildītas;

| 3. | uzskata, ka Lūgumrakstu komiteja piedāvā pilsoņiem svarīgu kanālu, lai viņi darītu zināmas savas domas par Eiropas tiesību aktiem un politikas virzieniem, tādējādi veicinot demokrātisko kontroli pār Kopienas tiesību aktiem un to īstenošanu ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka Lūgumrakstu komiteja piedāvā pilsoņiem svarīgu kanālu, lai viņi darītu zināmas savas domas par Eiropas tiesību aktiem un politikas virzieniem, tādējādi veicinot demokrātisko kontroli pār Kopienas tiesību aktiem un to īstenošanu ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī;

| 4. | uzsver, ka lūgumrakstu procedūra piedāvā Parlamentam iespēju piekļūt un, ja nepieciešams, rīkoties, lai novērstu neskaidrības, kas saistītas ar ES politiskajiem mērķiem, kā arī Kopienas tiesību aktu nepilnības vai to nepareizu īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka lūgumrakstu procedūra piedāvā Parlamentam iespēju piekļūt un, ja nepieciešams, rīkoties, lai novērstu neskaidrības, kas saistītas ar ES politiskajiem mērķiem, kā arī Kopienas tiesību aktu nepilnības vai to nepareizu īstenošanu dalībvalstīs;

| 5. | atbalsta viedokli, ka principā lūgumrakstu izskatīšanai ir jābūt tiesībām, kas paredzētas ES pilsoņiem, kuriem nav citu iespēju saņemt palīdzību no Eiropas Parlamenta; atgādina, ka Parlamenta deputāti var izmantot šīs tiesības saskaņā ar Parlamenta noteikumiem; atgādina deputātiem, ka viņiem ir pieejami citi parlamentārās procedūras; |
| --- | --- |

5.

atbalsta viedokli, ka principā lūgumrakstu izskatīšanai ir jābūt tiesībām, kas paredzētas ES pilsoņiem, kuriem nav citu iespēju saņemt palīdzību no Eiropas Parlamenta; atgādina, ka Parlamenta deputāti var izmantot šīs tiesības saskaņā ar Parlamenta noteikumiem; atgādina deputātiem, ka viņiem ir pieejami citi parlamentārās procedūras;

| 6. | uzsver Komisijas nozīmīgo lomu lūgumrakstu iepriekšējas analīzes nodrošināšanā, kas palīdz komitejai rast atbilstošus risinājumus jautājumiem, kas izraisa pilsoņu bažas, un problēmām, ar kurām tie saskaras ikdienā; |
| --- | --- |

6.

uzsver Komisijas nozīmīgo lomu lūgumrakstu iepriekšējas analīzes nodrošināšanā, kas palīdz komitejai rast atbilstošus risinājumus jautājumiem, kas izraisa pilsoņu bažas, un problēmām, ar kurām tie saskaras ikdienā;

| 7. | uzsver, ka turpmāka sadarbība starp Parlamentu, ombudu un Komisiju ir savstarpēji noderīga kopējo mērķu sasniegšanai — Eiropas administrācijas sistēmas pilnveidošanai un kvalitatīvāku tiesību aktu izstrādāšanai ar lielāku pilsoņu līdzdalību; uzsver, ka vispārējās ētikas normas visām Kopienas iestādēm jāievieš atbilstoši Labas administratīvās prakses kodeksam, ko izveidoja Eiropas ombuds un apstiprināja Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka turpmāka sadarbība starp Parlamentu, ombudu un Komisiju ir savstarpēji noderīga kopējo mērķu sasniegšanai — Eiropas administrācijas sistēmas pilnveidošanai un kvalitatīvāku tiesību aktu izstrādāšanai ar lielāku pilsoņu līdzdalību; uzsver, ka vispārējās ētikas normas visām Kopienas iestādēm jāievieš atbilstoši Labas administratīvās prakses kodeksam, ko izveidoja Eiropas ombuds un apstiprināja Eiropas Parlaments;

| 8. | tāpēc pauž bažas un izbrīnu par to, ka Komisijas 22. gada ziņojumā par Kopienas tiesību aktu (2004) (COM(2005)0570) piemērošanas uzraudzību nav atzīta lūgumrakstu procedūras svarīgā nozīme pārkāpumu atklāšanā, jo ziņojuma saturā nav minēta neviena atsauce uz lūgumrakstiem, vienīgā atsauce atrodama 1. pielikuma tabulā; |
| --- | --- |

8.

tāpēc pauž bažas un izbrīnu par to, ka Komisijas 22. gada ziņojumā par Kopienas tiesību aktu (2004) (COM(2005)0570) piemērošanas uzraudzību nav atzīta lūgumrakstu procedūras svarīgā nozīme pārkāpumu atklāšanā, jo ziņojuma saturā nav minēta neviena atsauce uz lūgumrakstiem, vienīgā atsauce atrodama 1. pielikuma tabulā;

| 9. | uzskata, ka Komisijai, izmantojot oficiāla paziņojuma vēstuli, jāziņo par lēmumu atklāt pārkāpumu izmeklēšanas procesu pirms darba uzsākšanas, it īpaši, ja lūgumraksts par attiecīgo jautājumu ir iesniegts Parlamentam; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Komisijai, izmantojot oficiāla paziņojuma vēstuli, jāziņo par lēmumu atklāt pārkāpumu izmeklēšanas procesu pirms darba uzsākšanas, it īpaši, ja lūgumraksts par attiecīgo jautājumu ir iesniegts Parlamentam;

| 10. | ierosina, risinot jautājumu, par kuru ir iesniegts gan lūgumraksts Parlamentam, gan sūdzība Komisijai, abas procedūras pienācīgi saskaņot, ņemot vērā, ka tiesības iesniegt lūgumrakstu ir Līgumā garantētās pamattiesības, turklāt Parlaments nodrošina pārredzamus noteikumus debatēm, kas ir atvērtības un sabiedriskās atbildības pilnveidošanas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

10.

ierosina, risinot jautājumu, par kuru ir iesniegts gan lūgumraksts Parlamentam, gan sūdzība Komisijai, abas procedūras pienācīgi saskaņot, ņemot vērā, ka tiesības iesniegt lūgumrakstu ir Līgumā garantētās pamattiesības, turklāt Parlaments nodrošina pārredzamus noteikumus debatēm, kas ir atvērtības un sabiedriskās atbildības pilnveidošanas priekšnoteikums;

| 11. | pauž aizvien lielākas bažas par nepamatoto un pārmērīgi ilgo laiku, bieži vien vairāku gadu garumā, ko Komisija pēc pārkāpumu tiesvedības uzsākšanas velta tās veikšanai un pabeigšanai, un pauž neapmierinātību ar bieži sastopamajiem gadījumiem, kad dalībvalstis nepilda Eiropas Kopienu Tiesas lēmumus; uzskata, ka tas apdraud EK tiesību aktu nostādņu uzticamību un to saskaņotu ieviešanu, kā arī diskreditē ES mērķus; |
| --- | --- |

11.

pauž aizvien lielākas bažas par nepamatoto un pārmērīgi ilgo laiku, bieži vien vairāku gadu garumā, ko Komisija pēc pārkāpumu tiesvedības uzsākšanas velta tās veikšanai un pabeigšanai, un pauž neapmierinātību ar bieži sastopamajiem gadījumiem, kad dalībvalstis nepilda Eiropas Kopienu Tiesas lēmumus; uzskata, ka tas apdraud EK tiesību aktu nostādņu uzticamību un to saskaņotu ieviešanu, kā arī diskreditē ES mērķus;

| 12. | turklāt vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir ātri ieviest dalībvalstīs Tiesas spriedumus pārkāpumu izmeklēšanas procesu gadījumos; atzinīgi vērtē stingrāku politiku, ko 2005. gada decembrī pieņēma Komisija, saistībā ar tiesvedību pret dalībvalstīm Tiesā, liekot tām izmaksāt vienreizējus maksājumus vai kavējuma naudas; uzskata, ka šī politika jāīsteno noteikti, lai nodrošinātu ES autoritāti un apmierinātu Eiropas pilsoņu likumīgās vēlmes; |
| --- | --- |

12.

turklāt vērš uzmanību uz to, cik svarīgi ir ātri ieviest dalībvalstīs Tiesas spriedumus pārkāpumu izmeklēšanas procesu gadījumos; atzinīgi vērtē stingrāku politiku, ko 2005. gada decembrī pieņēma Komisija, saistībā ar tiesvedību pret dalībvalstīm Tiesā, liekot tām izmaksāt vienreizējus maksājumus vai kavējuma naudas; uzskata, ka šī politika jāīsteno noteikti, lai nodrošinātu ES autoritāti un apmierinātu Eiropas pilsoņu likumīgās vēlmes;

| 13. | uzskata, ka šī nepieņemamā situācija ir pilnīgāk jāizmeklē kompetentām Parlamenta komitejām, lai sagatavotu ieteikumus par noteiktāku parlamentu līdzdalību pārkāpumu tiesvedībā, kā arī par efektīvākiem veidiem, kā palīdzēt pilsoņiem; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka šī nepieņemamā situācija ir pilnīgāk jāizmeklē kompetentām Parlamenta komitejām, lai sagatavotu ieteikumus par noteiktāku parlamentu līdzdalību pārkāpumu tiesvedībā, kā arī par efektīvākiem veidiem, kā palīdzēt pilsoņiem;

| 14. | uzsver, cik nozīmīgas ir valsts līmeņa informācijas kampaņas par EK tiesību aktiem, politikas virzieniem un mērķiem, lai pilnveidotu pilsoņu zināšanas, kas varētu arī veicināt nepamatoto lūgumrakstu un sūdzību skaita samazināšanos, vienlaikus uzlabojot Parlamenta un Komisijas spēju nodrošināt pareizu ES likumu un politikas ieviešanu sadarbībā ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik nozīmīgas ir valsts līmeņa informācijas kampaņas par EK tiesību aktiem, politikas virzieniem un mērķiem, lai pilnveidotu pilsoņu zināšanas, kas varētu arī veicināt nepamatoto lūgumrakstu un sūdzību skaita samazināšanos, vienlaikus uzlabojot Parlamenta un Komisijas spēju nodrošināt pareizu ES likumu un politikas ieviešanu sadarbībā ar dalībvalstīm;

| 15. | atgādina, ka dalībvalstīm ir izšķirošā loma EK tiesību aktu pareizā īstenošanā un ES veidošanā atbilstoši tās pilsoņu vajadzībām; uzsver nepieciešamību labāk saskaņot dalībvalstu un to parlamentu pārstāvju dalību Lūgumrakstu komitejas debatēs; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka dalībvalstīm ir izšķirošā loma EK tiesību aktu pareizā īstenošanā un ES veidošanā atbilstoši tās pilsoņu vajadzībām; uzsver nepieciešamību labāk saskaņot dalībvalstu un to parlamentu pārstāvju dalību Lūgumrakstu komitejas debatēs;

| 16. | mudina veikt faktu izmeklēšanas misijas ar skaidru nolūku un mērķi, laiku pa laikam nosūtot tās uz dažādām dalībvalstīm vai ES reģioniem atbilstoši Reglamenta 192. pantam, lai izmeklētu lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītos jautājumus, un turpina atbalstīt šādu izmeklēšanu, ja tas nodrošina lielāku skaidrību par problēmām, kas bieži vien pēc būtības ir sarežģītas, un palīdz pievērst atbildīgo iestāžu uzmanību šiem jautājumiem, kas arī mudina pilsoņu interesēs rast efektīvu un praktisku risinājumu; |
| --- | --- |

16.

mudina veikt faktu izmeklēšanas misijas ar skaidru nolūku un mērķi, laiku pa laikam nosūtot tās uz dažādām dalībvalstīm vai ES reģioniem atbilstoši Reglamenta 192. pantam, lai izmeklētu lūgumrakstu iesniedzēju izvirzītos jautājumus, un turpina atbalstīt šādu izmeklēšanu, ja tas nodrošina lielāku skaidrību par problēmām, kas bieži vien pēc būtības ir sarežģītas, un palīdz pievērst atbildīgo iestāžu uzmanību šiem jautājumiem, kas arī mudina pilsoņu interesēs rast efektīvu un praktisku risinājumu;

| 17. | pieprasa, lai ziņojumus, kas ir apstiprināti pēc šādas izmeklēšanas, informēšanas nolūkā pārsūtītu Parlamenta Prezidijam un vajadzības gadījumā arī citām komitejām, kuras piedalās attiecīgo jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

17.

pieprasa, lai ziņojumus, kas ir apstiprināti pēc šādas izmeklēšanas, informēšanas nolūkā pārsūtītu Parlamenta Prezidijam un vajadzības gadījumā arī citām komitejām, kuras piedalās attiecīgo jautājumu risināšanā;

| 18. | uzsver pastāvīgo vajadzību pēc lielākas Padomes līdzdalības komitejas kā iestādes darbībā un mudina apstiprināt tās dalību komitejas sanāksmēs atbilstošā līmenī, kā tas noteikts Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas 2003. gada 16. decembrī pieņemtajā Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanu (3); |
| --- | --- |

18.

uzsver pastāvīgo vajadzību pēc lielākas Padomes līdzdalības komitejas kā iestādes darbībā un mudina apstiprināt tās dalību komitejas sanāksmēs atbilstošā līmenī, kā tas noteikts Padomes, Eiropas Parlamenta un Komisijas 2003. gada 16. decembrī pieņemtajā Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanu (3);

| 19. | atkārtoti uzsver priekšlikumu Padomei par kādas vecākās amatpersonas iecelšanu, kas koordinētu ar lūgumrakstiem saistītos jautājumus, jo daudzi lūgumraksti var skart politiski jutīgus jautājumus par EK likumdošanas aktu un ES mērķu transponēšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti uzsver priekšlikumu Padomei par kādas vecākās amatpersonas iecelšanu, kas koordinētu ar lūgumrakstiem saistītos jautājumus, jo daudzi lūgumraksti var skart politiski jutīgus jautājumus par EK likumdošanas aktu un ES mērķu transponēšanu dalībvalstīs;

| 20. | norāda, ka pirmajā gadā kopš ES paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm Parlamentā iesniegto lūgumrakstu skaits pretēji paredzētajam ir palicis samērā nemainīgs; taču jo labāk jauno dalībvalstu pilsoņi iepazīsies ar lūgumrakstu procedūru, jo biežāk viņi izmantos šīs tiesības, kas ir nenovēršami; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka pirmajā gadā kopš ES paplašināšanās līdz 25 dalībvalstīm Parlamentā iesniegto lūgumrakstu skaits pretēji paredzētajam ir palicis samērā nemainīgs; taču jo labāk jauno dalībvalstu pilsoņi iepazīsies ar lūgumrakstu procedūru, jo biežāk viņi izmantos šīs tiesības, kas ir nenovēršami;

| 21. | aicina Parlamentu veikt pasākumus gan ES, gan dalībvalstu līmenī, lai palielinātu jauno dalībvalstu pilsoņu zināšanas par viņu tiesībām iesniegt Parlamentam lūgumrakstus saskaņā ar EK Līguma 194. pantu par jautājumiem, kas attiecas uz tām ES darbības jomām, kuras viņus skar tieši, kā arī lai uzsvērtu, ka sūdzības ombudam saskaņā ar EK līguma 195. punktu attiecas vienīgi uz aizdomām par sliktu pārvaldību ES iestādēs vai struktūrvienībās; |
| --- | --- |

21.

aicina Parlamentu veikt pasākumus gan ES, gan dalībvalstu līmenī, lai palielinātu jauno dalībvalstu pilsoņu zināšanas par viņu tiesībām iesniegt Parlamentam lūgumrakstus saskaņā ar EK Līguma 194. pantu par jautājumiem, kas attiecas uz tām ES darbības jomām, kuras viņus skar tieši, kā arī lai uzsvērtu, ka sūdzības ombudam saskaņā ar EK līguma 195. punktu attiecas vienīgi uz aizdomām par sliktu pārvaldību ES iestādēs vai struktūrvienībās;

| 22. | atzinīgi vērtē un apsveic paveikto, lai stiprinātu komitejas sekretariātu ar mērķi īstenot vajadzību pēc valodnieciskas, juridiskas un politiskas ekspertīzes un uzsver, ka šis process jāturpina, lai jautājumi tiktu ātrāk atrisināti, izmeklēšana būtu daudz efektīvāka un dienesti būtu vienlīdz pieejami visiem ES pilsoņiem; tomēr ar nožēlu atzīmē pastāvīgo personāla trūkumu komitejas sekretariātā, ņemot vērā augošo lūgumrakstu skaitu no jaunajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē un apsveic paveikto, lai stiprinātu komitejas sekretariātu ar mērķi īstenot vajadzību pēc valodnieciskas, juridiskas un politiskas ekspertīzes un uzsver, ka šis process jāturpina, lai jautājumi tiktu ātrāk atrisināti, izmeklēšana būtu daudz efektīvāka un dienesti būtu vienlīdz pieejami visiem ES pilsoņiem; tomēr ar nožēlu atzīmē pastāvīgo personāla trūkumu komitejas sekretariātā, ņemot vērā augošo lūgumrakstu skaitu no jaunajām dalībvalstīm;

| 23. | aicina Priekšsēdētāju piemērotā laikā konferenci izskatīt jautājumu par Lūgumrakstu komitejas locekļu skaita ievērojamu palielināšanu līdz 50 pilntiesīgiem locekļiem, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu labāku izpratni par viņu lietām komitejā, tādējādi ļaujot Parlamentam efektīvāk atbildēt uz lūgumrakstu iesniedzēju vēlmēm; |
| --- | --- |

23.

aicina Priekšsēdētāju piemērotā laikā konferenci izskatīt jautājumu par Lūgumrakstu komitejas locekļu skaita ievērojamu palielināšanu līdz 50 pilntiesīgiem locekļiem, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu labāku izpratni par viņu lietām komitejā, tādējādi ļaujot Parlamentam efektīvāk atbildēt uz lūgumrakstu iesniedzēju vēlmēm;

| 24. | atzinīgi vērtē 2005. gada jūlijā ieviesto jauno datorizētās vadības sistēmu darbam ar lūgumrakstiem, kas darbojas gan kā datubāze, gan kā pārvaldības līdzeklis, nodrošinot informāciju par darba procesu attiecībā uz lūgumrakstiem; norāda, ka elektroniskā lūgumrakstu programmatūra ir pieejama komitejas locekļiem, viņu asistentiem, kā arī politisko grupu personālam un ka tā ir paredzēta komitejas darbību pārredzamības un efektivitātes pastiprināšanai; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē 2005. gada jūlijā ieviesto jauno datorizētās vadības sistēmu darbam ar lūgumrakstiem, kas darbojas gan kā datubāze, gan kā pārvaldības līdzeklis, nodrošinot informāciju par darba procesu attiecībā uz lūgumrakstiem; norāda, ka elektroniskā lūgumrakstu programmatūra ir pieejama komitejas locekļiem, viņu asistentiem, kā arī politisko grupu personālam un ka tā ir paredzēta komitejas darbību pārredzamības un efektivitātes pastiprināšanai;

| 25. | norāda, ka Līguma 230. pants dod iespēju Parlamentam nosūtīt Tiesai lietas par Līguma vai jebkura cita likuma piemērošanas pārkāpumiem; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka Līguma 230. pants dod iespēju Parlamentam nosūtīt Tiesai lietas par Līguma vai jebkura cita likuma piemērošanas pārkāpumiem;

| 26. | uzsver, ka Parlamentam tika piešķirtas likumīgas tiesības izmantot savas pilnvaras, ja tas ir nepieciešams, lai novērstu nopietnu Kopienas tiesību aktu pārkāpumu, kas atklāts lūgumraksta izskatīšanas gaitā; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka Parlamentam tika piešķirtas likumīgas tiesības izmantot savas pilnvaras, ja tas ir nepieciešams, lai novērstu nopietnu Kopienas tiesību aktu pārkāpumu, kas atklāts lūgumraksta izskatīšanas gaitā;

| 27. | atgādina, ka kopš 1998. gada Eiropas Parlaments aicina pārskatīt 1989. gada Iestāžu nolīgumu; aicina Padomi un Komisiju kopā ar Parlamentu pārskatīt šo nolīgumu, lai efektīvāk apmierinātu lūgumus un noteiktu attiecīgajā jomā skaidru un saskaņotu iestāžu sadarbības sistēmu; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka kopš 1998. gada Eiropas Parlaments aicina pārskatīt 1989. gada Iestāžu nolīgumu; aicina Padomi un Komisiju kopā ar Parlamentu pārskatīt šo nolīgumu, lai efektīvāk apmierinātu lūgumus un noteiktu attiecīgajā jomā skaidru un saskaņotu iestāžu sadarbības sistēmu;

| 28. | aicina atbildīgo komiteju ciešā sadarbībā ar Lūgumrakstu komiteju izvērtēt pašreizējo lūgumrakstu procedūras reglamentu ar mērķi saskaņot to ar pašreizējo paraugpraksi un stiprināt atsevišķus elementus saistībā ar datu aizsardzību un konfidencialitāti, nemazinot pašas lūgumrakstu procedūras nepieciešamo pārredzamības līmeni; |
| --- | --- |

28.

aicina atbildīgo komiteju ciešā sadarbībā ar Lūgumrakstu komiteju izvērtēt pašreizējo lūgumrakstu procedūras reglamentu ar mērķi saskaņot to ar pašreizējo paraugpraksi un stiprināt atsevišķus elementus saistībā ar datu aizsardzību un konfidencialitāti, nemazinot pašas lūgumrakstu procedūras nepieciešamo pārredzamības līmeni;

| 29. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Komisijai, Padomei, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un to lūgumrakstu komitejām un ombudiem vai līdzīgām atbildīgajām iestādēm. |
| --- | --- |

29.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu Komisijai, Padomei, Eiropas ombudam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un to lūgumrakstu komitejām un ombudiem vai līdzīgām atbildīgajām iestādēm.

---

(1)  OV C 120, 12.4.1989., 90. lpp.

(2)  OV C 117 E, 18.5.2006., 123. lpp.

(3)  OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

---

Trešdiena, 2006. gada 14. jūnijs

| 9.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 300/143 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 300/143

---

PROTOKOLS

(2006/C 300 E/03)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Josep BORRELL FONTELLES

Priekšsēdētājs

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst. 9.00.

2.   Eiropadome (Briselē, 2006. gada 15.—16. jūnijā) (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Eiropadomes sagatavošana, ieskaitot pārdomu perioda turpmākos posmus.

Mutisks jautājums (O-0033/2006), ko Jo Leinen AFCO komitejas vārdā uzdeva Komisijai: Turpmākie pasākumi attiecībā uz pārdomu periodu (B6-0208/2006).

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un José Manuel Barroso (Komisijas priekšsēdētājs) sniedza paziņojumus.

Jo Leinen izvērsa mutisko jautājumu.

Margot Wallström (Komisijas priekšsēdētāja vietniece) atbildēja uz mutisko jautājumu.

Uzstājās: Hans-Gert Poettering PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Graham Watson ALDE grupas vārdā, Monica Frassoni Verts/ALE grupas vārdā, Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā, Brian Crowley UEN grupas vārdā, Jens-Peter Bonde IND/DEM grupas vārdā, Hans-Peter Martin, pie grupām nepiederošs deputāts, un Othmar Karas.

SĒDI VADA: Edward McMILLAN-SCOTT

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Jan Marinus Wiersma, Silvana Koch-Mehrin, Johannes Voggenhuber, Gabriele Zimmer, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, Mirosław Mariusz Piotrowski, Jean-Marie Le Pen, Timothy Kirkhope, Hannes Swoboda, Karin Riis-Jørgensen, Pierre Jonckheer, Erik Meijer, Konrad Szymański, Bastiaan Belder, Roger Helmer, Gerardo Galeote, Robert Goebbels, Andrew Duff, Bernat Joan i Marí, Jonas Sjöstedt, Roger Knapman, Mario Borghezio, Jacques Toubon, Magda Kósáné Kovács, Bronisław Geremek, Georgios Karatzaferis, Jana Bobošíková, Antonio Tajani, Harlem Désir, Karin Resetarits, Nils Lundgren, Paweł Bartłomiej Piskorski, Bogusław Sonik, Poul Nyrup Rasmussen, Markus Ferber, Genowefa Grabowska, Íñigo Méndez de Vigo, Achille Occhetto, Tunne Kelam, Stavros Lambrinidis, Geoffrey Van Orden, Richard Corbett, Margie Sudre, Carlos Carnero González, Francisco José Millán Mon, Riitta Myller, Alexander Stubb, Zsolt László Becsey, Charles Tannock, Hubert Pirker, Panayiotis Demetriou, Hans Winkler un José Manuel Barroso.

Rezolūciju priekšlikumi, kuri debašu noslēgumā iesniegti pamatojoties uz Reglamenta 103. panta 2. punktu un 108. panta 5. punktu:

Bulgārija un Rumānija (2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome)

| — | André Brie GUE/NGL grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas gatavības līmeni, lai iestātos ES (B6-0343/2006), |
| --- | --- |

—

André Brie GUE/NGL grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas gatavības līmeni, lai iestātos ES (B6-0343/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Joost Lagendijk, Milan Horáček un Elly de Groen-Kouwenhoven Verts/ALE grupas vārdā par gatavošanos 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomei (B6-0344/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Joost Lagendijk, Milan Horáček un Elly de Groen-Kouwenhoven Verts/ALE grupas vārdā par gatavošanos 2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadomei (B6-0344/2006),

| — | Nicholson of Winterbourne un Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0345/2006), |
| --- | --- |

—

Nicholson of Winterbourne un Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0345/2006),

| — | Geoffrey Van Orden, Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra un Francisco José Millán Mon PPE-DE grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0346/2006), |
| --- | --- |

—

Geoffrey Van Orden, Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra un Francisco José Millán Mon PPE-DE grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0346/2006),

| — | Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0347/2006), |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0347/2006),

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici un Alexandra Dobolyi PSE grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0348/2006). |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici un Alexandra Dobolyi PSE grupas vārdā par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos (B6-0348/2006).

Turpmākie soļi pārdomu periodā (2006. gada 15. un 16. jūnijs)

| — | Jo Leinen, vārdā AFCO komiteja, par turpmākajiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni (B6-0327/2006). |
| --- | --- |

—

Jo Leinen, vārdā AFCO komiteja, par turpmākajiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni (B6-0327/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 14. jūnija protokola 4.7. punkts un 2006. gada 14. jūnija protokola 4.8. punkts.

3.   Oficiāla sveikšana

Sēdes vadītājs Parlamenta vārdā sveica K. P. Sharma Oli, Nepālas premjerministra vietnieku un ārlietu ministru, kas bija ieņēmis vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

SĒDI VADA: Pierre MOSCOVICI

Priekšsēdētāja vietnieks

4.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

4.1.   Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana * (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes pamatlēmumu par Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā [07307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referents: Ioannis Varvitsiotis (A6-0187/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

INICIATĪVA, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0256).

4.2.   Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru [COM(2005)0399 — C6-0256/2005 — 2005/0166(COD)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Frieda Brepoels (A6-0124/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0257).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA2006)0257).

4.3.   Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību [COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Martine Roure (A6-0192/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Martine Roure (referente) norādīja uz kļūdu rezolūcijas priekšlikumā un iesniedza mutisku grozījumu 29. grozījumā, kas tika iekļauts.

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0258).

NORMATĪVAS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Martine Roure, pamatojoties uz Reglamenta 53. panta 2. punktu, aicināja atlikt balsojumu par normatīvās rezolūcijas priekšlikumu;

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

Tādējādi jautājums ir jānosūta atbildīgajai komitejai atkārtotai pārskatīšanai.

4.4.   Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā (balsošana)

Ziņojums par gatavību gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošanu Eiropas Kopienā [2006/2062(INI)] — Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja.

Referents: Adamos Adamou (A6-0176/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0259).

4.5.   Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekas (C-176/03 Komisija pret Padomi) (balsošana)

Ziņojums par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) [2006/2007(INI)] — Juridiskā komiteja.

Referents: Giuseppe Gargani (A6-0172/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0260).

4.6.   Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija (balsošana)

Ziņojums par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem — pamatstratēģija [2005/2191(INI)] — Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja.

Referente: Tatjana Ždanoka (A6-0189/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

Uzstājās Alessandra Mussolini, kas izteica personisku paziņojumu (sēdes vadītājs viņai liedza izteikties, jo viņas uzstāšanās neattiecās uz personisku paziņojumu).

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0261).

4.7.   Bulgārija un Rumānija (2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome) (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0343/2006, B6-0344/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006 un B6-0348/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0343/2006

(aizstāj B6-0343/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006 un B6-0348/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Geoffrey Van Orden un Francisco José Millán Mon PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Elmar Brok, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Geoffrey Van Orden un Francisco José Millán Mon PPE-DE grupas vārdā,

| — | Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici un Alexandra Dobolyi PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Martin Schulz, Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Pierre Moscovici un Alexandra Dobolyi PSE grupas vārdā,

| — | Nicholson of Winterbourne un Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Nicholson of Winterbourne un Alexander Lambsdorff ALDE grupas vārdā,

| — | André Brie un Miloslav Ransdorf GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

André Brie un Miloslav Ransdorf GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański un Inese Vaidere UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0262).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0344/2006 vairs nav spēkā.)

Par balsojumu uzstājās:

| — | José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE grupas vārdā iepazīstināja ar mutisku grozījumu 6. punktā, kas tika iekļauts. |
| --- | --- |

—

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE grupas vārdā iepazīstināja ar mutisku grozījumu 6. punktā, kas tika iekļauts.

4.8.   Turpmākie soļi pārdomu periodā (2006. gada 15. un 16. jūnija Eiropadome) (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0327/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0263).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Gerard Batten apstrīdēja šā balsojuma likumīgumu, pamatojoties uz Reglamenta 35. pantu (sēdes vadītājs viņam liedza izteikties, šis Reglamenta noteikums attiecas vienīgi uz Komisijas priekšlikumiem vai citiem dokumentiem, kam ir tiesību akta raksturs); |
| --- | --- |

—

Gerard Batten apstrīdēja šā balsojuma likumīgumu, pamatojoties uz Reglamenta 35. pantu (sēdes vadītājs viņam liedza izteikties, šis Reglamenta noteikums attiecas vienīgi uz Komisijas priekšlikumiem vai citiem dokumentiem, kam ir tiesību akta raksturs);

| — | Brian Crowley un Dirk Sterckx par balsošanas norisi attiecībā uz 2. grozījuma otro daļu. |
| --- | --- |

—

Brian Crowley un Dirk Sterckx par balsošanas norisi attiecībā uz 2. grozījuma otro daļu.

5.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

Ioannis Varvitsiotis ziņojums — A6-0187/2006

| — | Bruno Gollnisch |
| --- | --- |

—

Bruno Gollnisch

Martine Roure ziņojums — A6-0192/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Giuseppe Gargani ziņojums — A6-0172/2006

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

Tatjanas Ždanokas ziņojums — A6-0189/2006

| — | Lasse Lehtinen, Frank Vanhecke, Philip Claeys |
| --- | --- |

—

Lasse Lehtinen, Frank Vanhecke, Philip Claeys

Bulgārija un Rumānija (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā) — RC-B6-0343/2006

| — | Andreas Mölzer |
| --- | --- |

—

Andreas Mölzer

Pārdomu perioda turpmākie pasākumi (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā) — B6-0327/2006

| — | Frank Vanhecke |
| --- | --- |

—

Frank Vanhecke

*

- *

Uzstājās Brian Crowley par balsojumu attiecībā uz Eiropas Parlamenta rezolūciju par turpmākajiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni (B6-0327/2006).

6.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm):

Giuseppe Gargani ziņojums — A6-0172/2006

| — | 2. punkts

  par: Lissy Gröner |
| --- | --- |

—

2. punkts

par: Lissy Gröner

| — | 4. punkts

  par: Rainer Wieland |
| --- | --- |

—

4. punkts

par: Rainer Wieland

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Anders Wijkman |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Anders Wijkman

Tatjanas Ždanokas ziņojums — A6-0189/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Mathieu Grosch |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Mathieu Grosch

Turpmākie soļi pārdomu periodā — B6-0327/2006

| — | grozījums Nr. 1

  pret: John Attard-Montalto |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 1

pret: John Attard-Montalto

| — | 2. punkta 2. daļa

  par: John Attard-Montalto, Hubert Pirker, Alain Lipietz, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

  pret: Jeffrey Titford |
| --- | --- |

—

2. punkta 2. daļa

par: John Attard-Montalto, Hubert Pirker, Alain Lipietz, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

pret: Jeffrey Titford

| — | grozījums Nr. 11

  par: Claude Turmes |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 11

par: Claude Turmes

| — | 7. punkta 2. daļa

  par: Inger Segelström

  pret: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou |
| --- | --- |

—

7. punkta 2. daļa

par: Inger Segelström

pret: Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Zita Pleštinská |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Zita Pleštinská

Maria Berger norādīja, ka pirmajos balsojumos viņa nepiedalījās, jo viņas balsošanas iekārta nedarbjās.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 13.20 un atsākta plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

7.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

8.   Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (debates)

Mutisks jautājums (O-0041/2006), ko uzdeva Anders Wijkman, John Bowis un Karl-Heinz Florenz PPE-DE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0209/2006).

Mutisks jautājums (O-0042/2006), ko uzdeva Anders Wijkman, John Bowis un Karl-Heinz Florenz PPE-DE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0210/2006).

Mutisks jautājums (O-0043/2006), ko uzdeva Chris Davies ALDE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0211/2006).

Mutisks jautājums (O-0044/2006), ko uzdeva Chris Davies ALDE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0212/2006).

Mutisks jautājums (O-0045/2006), ko uzdeva Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0213/2006).

Mutisks jautājums (O-0046/2006), ko uzdeva Satu Hassi Verts/ALE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0214/2006).

Mutisks jautājums (O-0047/2006), ko uzdeva Adamos Adamou un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0215/2006).

Mutisks jautājums (O-0048/2006), ko uzdeva Adamos Adamou un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0216/2006).

Mutisks jautājums (O-0050/2006), ko uzdeva Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0217/2006).

Mutisks jautājums (O-0051/2006), ko uzdevaJohannes Blokland IND/DEM grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0218/2006).

Mutisks jautājums (O-0052/2006), ko uzdeva Guido Sacconi PSE grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0219/2006).

Mutisks jautājums (O-0053/2006), ko uzdeva Guido Sacconi PSE grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0220/2006).

Mutisks jautājums (O-0056/2006), ko uzdeva Liam Aylward UEN grupas vārdā Padomei: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0222/2006).

Mutisks jautājums (O-0057/2006), ko uzdeva Liam Aylward UEN grupas vārdā Komisijai: Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (B6-0223/2006).

Anders Wijkman izvērsa mutiskos jautājumus (B6-0209/2006 un B6-0210/2006).

Chris Davies izvērsa mutiskos jautājumus B6-0211/2006 un B6-0212/2006.

Satu Hassi izvērsa mutiskos jautājumus B6-0213/2006 un B6-0214/2006.

Adamos Adamou izvērsa mutiskos jautājumus B6-0215/2006 un B6-0216/2006.

Johannes Blokland izvērsa mutiskos jautājumus B6-0217/2006 un B6-0218/2006.

Guido Sacconi izvērsa mutiskos jautājumus B6-0219/2006 un B6-0220/2006.

Alessandro Foglietta (autora aizvietotājs) izvērsa mutiskos jautājumus B6-0222/2006 un B6-0223/2006.

Josef Pröll (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz mutiskiem jautājumiem B6-0209/2006, B6-0211/2006, B6-0213/2006, B6-0215/2006, B6-0217/2006, B6-0219/2006 un B6-0222/2006.

Joe Borg (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutiskiem jautājumiem B6-0210/2006, B6-0212/2006, B6-0214/2006, B6-0216/2006, B6-0218/2006, B6-0220/2006 un B6-0223/2006.

Uzstājās: Cristina Gutiérrez-Cortines PPE-DE grupas vārdā, Riitta Myller PSE grupas vārdā, Fiona Hall ALDE grupas vārdā, Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā, Gabriele Zimmer GUE/NGL grupas vārdā, Michael Henry Nattrass IND/DEM grupas vārdā, Alessandro Battilocchio, pie grupām nepiederošs deputāts, Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Jean-Claude Martinez, Charlotte Cederschiöld, Britta Thomsen, Marie Anne Isler Béguin un András Gyürk.

SĒDI VADA: Ingo FRIEDRICH

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Carl Schlyter, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Josef Pröll un Joe Borg.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Karl-Heinz Florenz, John Bowis, Anders Wijkman un Françoise Grossetête PPE-DE grupas vārdā, Anne Ferreira un Guido Sacconi PSE grupas vārdā, Chris Davies ALDE grupas vārdā, Satu Hassi, Elisabeth Schroedter, Carl Schlyter un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā, Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā, Liam Aylward, Alessandro Foglietta un Adriana Poli Bortone UEN grupas vārdā, Johannes Blokland par pārskatīto Noturīgas attīstības stratēģiju (B6-0335/2006). |
| --- | --- |

—

Karl-Heinz Florenz, John Bowis, Anders Wijkman un Françoise Grossetête PPE-DE grupas vārdā, Anne Ferreira un Guido Sacconi PSE grupas vārdā, Chris Davies ALDE grupas vārdā, Satu Hassi, Elisabeth Schroedter, Carl Schlyter un Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf Verts/ALE grupas vārdā, Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā, Liam Aylward, Alessandro Foglietta un Adriana Poli Bortone UEN grupas vārdā, Johannes Blokland par pārskatīto Noturīgas attīstības stratēģiju (B6-0335/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.9. punkts.

9.   Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (debates)

Padomes un Komisijas paziņojumi: Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumus.

Uzstājās: Patrick Gaubert PPE-DE grupas vārdā, Martin Schulz PSE grupas vārdā, Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, Jean Lambert Verts/ALE grupas vārdā, Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, Wojciech Roszkowski UEN grupas vārdā, Bogdan Pęk IND/DEM grupas vārdā, Maciej Marian Giertych, pie grupām nepiederošs deputāts, Bogusław Sonik, Martine Roure, Frédérique Ries, Bairbre de Brún, Eoin Ryan, Urszula Krupa, Frank Vanhecke, Alexander Stubb, Józef Pinior, Mojca Drčar Murko, Dimitrios Papadimoulis, Jan Tadeusz Masiel, Michael Cashman, Sarah Ludford, Kader Arif, Claude Moraes, Hélène Goudin, Hans Winkler un Vladimír Špidla.

Rezolūcijas priekšlikumi, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegti debašu noslēgumā:

| — | Patrick Gaubert PPE-DE grupas vārdā par rasistiskiem uzbrukumiem Eiropas Savienībā (B6-0328/2006), |
| --- | --- |

—

Patrick Gaubert PPE-DE grupas vārdā par rasistiskiem uzbrukumiem Eiropas Savienībā (B6-0328/2006),

| — | Brian Crowley un Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā par rasistiskas vardarbības pieaugumu Eiropā (B6-0329/2006), |
| --- | --- |

—

Brian Crowley un Romano Maria La Russa UEN grupas vārdā par rasistiskas vardarbības pieaugumu Eiropā (B6-0329/2006),

| — | Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par rasistiskas vardarbības pieaugumu Eiropā (B6-0330/2006), |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā par rasistiskas vardarbības pieaugumu Eiropā (B6-0330/2006),

| — | Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā par rasistiskas vardarbības pieaugumu Eiropā (B6-0331/2006), |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā par rasistiskas vardarbības pieaugumu Eiropā (B6-0331/2006),

| — | Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach un Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā par rasistisku un homofobu vardarbību (B6-0332/2006), |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach un Elisabeth Schroedter Verts/ALE grupas vārdā par rasistisku un homofobu vardarbību (B6-0332/2006),

| — | Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman un Claude Moraes PSE grupas vārdā par rasistiskas un homofobas vardarbības pieaugumu un šo retoriku (B6-0333/2006). |
| --- | --- |

—

Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman un Claude Moraes PSE grupas vārdā par rasistiskas un homofobas vardarbības pieaugumu un šo retoriku (B6-0333/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.10. punkts.

10.   Kājnieku ieroči (debates)

Mutisks jautājums (O-0014/2006)) ko uzdeva Elmar Brok un Karl von Wogau, AFET komitejas vārdā Padomei: Eiropas Savienība un ANO 2006. gada pārskata konference par kājnieku ieročiem (B6-0225/2006).

Mutisks jautājums (O-0015/2006) ko uzdevaElmar Brok un Karl von Wogau, AFET komitejas vārdā Komisijai: Eiropas Savienība un ANO 2006. gada pārskata konference par kājnieku ieročiem (B6-0226/2006).

Raül Romeva i Rueda (aizvietojot autorus) izvērsa mutiskos jautājumus.

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz jautājumu B6-0225/2006.

SĒDI VADA: Manuel António dos SANTOS

Priekšsēdētāja vietnieks

Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) atbildēja uz jautājumu B6-0226/2006.

Uzstājās: Geoffrey Van Orden PPE-DE grupas vārdā, Ana Maria Gomes PSE grupas vārdā, Tobias Pflüger GUE/NGL grupas vārdā un Richard Howitt.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Raül Romeva i Rueda, vārdā AFET komiteja, par kājnieku un vieglajiem ieročiem, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada konferencei par Rīcības programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai pārskatīšanu un par starptautiska ieroču tirdzniecības līguma izstrādāšanu (B6-0334/2006). |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda, vārdā AFET komiteja, par kājnieku un vieglajiem ieročiem, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada konferencei par Rīcības programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai pārskatīšanu un par starptautiska ieroču tirdzniecības līguma izstrādāšanu (B6-0334/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.11. punkts.

11.   Jautājumu laiks (jautājumi Padomei)

Parlaments izskatīja vairākus jautājumus Padomei (B6-0224/2006).

Pirmā daļa

Jautājums Nr. 1 (Bernd Posselt): Pievienošanās sarunas ar Horvātiju.

Hans Winkler (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Bernd Posselt, Reinhard Rack un Andreas Mölzer.

Jautājums Nr. 2 (Robert Evans): Cilvēku orgānu un audu tirdzniecība.

Hans Winkler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Richard Howitt (aizstājot autoru).

Jautājums Nr. 3 (Gay Mitchell): Irānas kodolambīcijas.

Hans Winkler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Gay Mitchell, Piia-Noora Kauppi un Andreas Mölzer.

Jautājums Nr. 4 (Miguel Angel Martínez Martínez): Āfrikas stratēģija, attīstība un migrācija.

Hans Winkler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Miguel Angel Martínez Martínez, Gay Mitchell un Reinhard Rack.

Jautājums Nr. 5 (Laima Liucija Andrikienė): Turpmākā Eiropas Savienības politika saistībā ar nesen parakstīto nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krieviju par vīzu režīma vienkāršošanu.

Hans Winkler atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Laima Liucija Andrikienė, Justas Vincas Paleckis un Alexander Stubb.

Otrā daļa

Jautājums Nr. 6 (Fiona Hall): Biodegvielas ilgtspējīga ražošana.

Jautājums Nr. 7 (Agnes Schierhuber): Biomasa un biodegvielas.

Josef Pröll (Padomes pašreizējais priekšsēdētājs) atbildēja uz šiem jautājumiem, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Fiona Hall, Agnes Schierhuber, Georgios Papastamkos, Glenis Willmott un Andreas Mölzer.

Jautājumu Nr. 8 atsauca.

Jautājums Nr. 9 (Othmar Karas): Piesārņojoša emisija no mehāniskajiem transportlīdzekļiem.

Josef Pröll atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Othmar Karas un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 10 (Seán Ó Neachtain): Atbalsts mežu programmām Eiropā.

Josef Pröll atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Seán Ó Neachtain.

Jautājums Nr. 11 (Emanuel Jardim Fernandes): Eiropas mežu stratēģija.

Josef Pröll atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Emanuel Jardim Fernandes un Reinhard Rack.

Jautājums Nr. 12 (Péter Olajos): Putu veidošanās Rabas upē.

Josef Pröll atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumiem, ko uzdeva Péter Olajos un Paul Rübig.

Jautājums Nr. 13 (Antonios Trakatellis): Vides aizsardzības pasākumu īstenošana Vidusjūrā Eiropas Savienības teritorijā un Vidusjūras valstīs saistībā ar partnerības nolīgumiem un Barselonas procesu.

Josef Pröll atbildēja uz šo jautājumu, kā arī uz papildjautājumu, ko uzdeva Antonios Trakatellis.

Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk. sēdes stenogrammas pielikumu).

Padomei atvēlētais jautājumu laiks ir beidzies.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 19.15 un atsākta plkst. 21.00.)

SĒDI VADA: Luigi COCILOVO

Priekšsēdētāja vietnieks

12.   Kopīgi noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I (debates)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā [COM(2005)0429 — C6-0290/2005 — 2005/0191(COD)] — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0194/2006).

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Paolo Costa iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Romano Maria La Russa (LIBE komitejas atzinuma sagatavotājs), Philip Bradbourn PPE-DE grupas vārdā, Saïd El Khadraoui PSE grupas vārdā, Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, Eva Lichtenberger Verts/ALE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, Mieczysław Edmund Janowski UEN grupas vārdā, Georg Jarzembowski, Inger Segelström, Kyriacos Triantaphyllides, Stanisław Jałowiecki, Inés Ayala Sender, Christine De Veyrac, Bogusław Liberadzki un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.4. punkts.

13.   Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana (debates)

Ziņojums par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanu [2005/2168(INI)] — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Michael Cramer (A6-0183/2006).

Michael Cramer iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Jacques Barrot (Komisijas priekšsēdētāja vietnieks).

Uzstājās: Georg Jarzembowski PPE-DE grupas vārdā, Jörg Leichtfried PSE grupas vārdā, Dirk Sterckx ALDE grupas vārdā, Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā un Johannes Blokland IND/DEM grupas vārdā.

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

Uzstājās: Reinhard Rack, Gilles Savary, Arūnas Degutis, Marta Vincenzi, Inés Ayala Sender, Saïd El Khadraoui un Jacques Barrot.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.12. punkts.

14.   Piekrastes zvejniecība un piekrastes zvejnieku problēmas (debates)

Ziņojums par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejnieku problēmām [2004/2264(INI)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Seán Ó Neachtain (A6-0141/2006).

Seán Ó Neachtain iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Joe Borg (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Teresa Riera Madurell (FEMM komitejas atzinuma sagatavotāja), Carmen Fraga Estévez PPE-DE grupas vārdā, Rosa Miguélez Ramos PSE grupas vārdā, Dirk Sterckx ALDE grupas vārdā, Ian Hudghton Verts/ALE grupas vārdā, Pedro Guerreiro GUE/NGL grupas vārdā, Sebastiano (Nello) Musumeci UEN grupas vārdā, James Hugh Allister, pie grupām nepiederošs deputāts, Neil Parish, Paulo Casaca, Leopold Józef Rutowicz, Iles Braghetto, Stavros Arnaoutakis, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Ioannis Gklavakis un Joe Borg.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.13. punkts.

15.   Finanšu instrumentu tirgu direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (2. līmenis) (debates)

Komisijas paziņojums: Finanšu instrumentu tirgu direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (2. līmenis).

Joe Borg (Komisijas loceklis) sniedza paziņojumu.

Uzstājās: Piia-Noora Kauppi PPE-DE grupas vārdā, Pervenche Berès PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Alexander Radwan, Ieke van den Burg un Joe Borg.

Rezolūcijas priekšlikums, kas saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu ir iesniegts debašu noslēgumā:

| — | Piia-Noora Kauppi PPE-DE grupas vārdā, Ieke van den Burg un Pervenche Berès PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Alain Lipietz Verts/ALE grupas vārdā, Sahra Wagenknecht GUE/NGL grupas vārdā, Guntars Krasts UEN grupas vārdā par Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas izpildes pasākumu projektu (B6-0371/2006). |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi PPE-DE grupas vārdā, Ieke van den Burg un Pervenche Berès PSE grupas vārdā, Margarita Starkevičiūtė ALDE grupas vārdā, Alain Lipietz Verts/ALE grupas vārdā, Sahra Wagenknecht GUE/NGL grupas vārdā, Guntars Krasts UEN grupas vārdā par Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas izpildes pasākumu projektu (B6-0371/2006).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.8. punkts.

16.   Nākamās sēdes darba kārtība

Tika noteikta nākamās dienas sēdes darba kārtība (dokuments “Darba kārtība” PE 374.611/OJJE).

17.   Sēdes slēgšana

Sēde tika slēgta plkst. 23.55.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Miroslav Ouzký

Priekšsēdētāja vietnieks

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andersson, Andrejevs, Andria, Andrikienė, Angelilli, Antoniozzi, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Atkins, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Baco, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Bennahmias, Beňová, Berend, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bloom, Bobošíková, Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Booth, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bourzai, Bowis, Bowles, Bozkurt, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Brie, Brunetta, Budreikaitė, van Buitenen, Buitenweg, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chichester, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Clark, Cocilovo, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dimitrakopoulos, Dobolyi, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Ek, El Khadraoui, Elles, Esteves, Estrela, Ettl, Eurlings, Jill Evans, Jonathan Evans, Robert Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Fazakas, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Figueiredo, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Friedrich, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gebhardt, Gentvilas, Geremek, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glante, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guellec, Guerreiro, Guidoni, Gurmai, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hazan, Heaton-Harris, Hegyi, Helmer, Henin, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herczog, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kilroy-Silk, Kindermann, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Koch-Mehrin, Konrad, Korhola, Kósáné Kovács, Koterec, Kozlík, Krahmer, Krarup, Krasts, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Laignel, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lang, Langen, Laperrouze, La Russa, Lauk, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Lehne, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Jean-Marie Le Pen, Marine Le Pen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Lienemann, Liotard, Lipietz, Locatelli, López-Istúriz White, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McCarthy, McGuinness, McMillan-Scott, Madeira, Maldeikis, Malmström, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikko, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Morgantini, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscardini, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Obiols i Germà, Achille Occhetto, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Patrie, Peillon, Pęk, Alojz Peterle, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podestà, Podkański, Poettering, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Rasmussen, Remek, Resetarits, Reul, Reynaud, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salafranca Sánchez-Neyra, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Saryusz-Wolski, Savary, Savi, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Frithjof Schmidt, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schulz, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Sifunakis, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Stauner, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Tajani, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Tatarella, Thomsen, Thyssen, Titford, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Hecke, Van Lancker, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wagenknecht, Walter, Watson, Henri Weber, Manfred Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wurtz, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Abadjiev, Anastase, Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Iacob Ridzi, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Marinescu, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Paşcu, Petre, Podgorean, Popa, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Stoyanov, Szabó, Ţicău, Tîrle, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana *

Ziņojums: Ioannis VARVITSIOTIS (A6-0187/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | PS | + | 484, 53, 9 |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

PS

+

484, 53, 9

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

2.   Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I

Ziņojums: Frieda BREPOELS (A6-0124/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-7
  9-14
  16-17
  19-23
  25-26 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 8 | komiteja | ats. | - | |
| 15 | komiteja | ats. | - | |
| 2. pants, a) apakšpunkts aiz 5. punkta | 33 | GUE/NGL | | - | |
| 34 | GUE/NGL | | - | |
| 35 | GUE/NGL | | - | |
| 2. pants, aiz d) apakšpunkta | 37 | GUE/NGL | | - | |
| 5. pants, 1. § | 39 | GUE/NGL | | - | |
| 11. pants, 1. § | 29 | PPE-DE | | + | |
| 18 | komiteja | | | |
| 13. pants, 2. §, 3. daļa | 24 | komiteja | | - | |
| 30 | PPE-DE | | + | |
| 25. pants | 31 | PPE-DE | | + | |
| 1. pielikums, A iedaļa, 2. apakšpunkts | 27 | komiteja | | + | |
| 38/rev | GUE/NGL | | - | |
| 1. pielikums, A iedaļa, aiz 2. apakšpunkta | 36 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 7. apsv. | 32 | GUE/NGL | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-7

9-14

16-17

19-23

25-26

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

8

komiteja

ats.

-

15

komiteja

ats.

-

2. pants, a) apakšpunkts aiz 5. punkta

33

GUE/NGL

-

34

GUE/NGL

-

35

GUE/NGL

-

2. pants, aiz d) apakšpunkta

37

GUE/NGL

-

5. pants, 1. §

39

GUE/NGL

-

11. pants, 1. §

29

PPE-DE

+

18

komiteja

13. pants, 2. §, 3. daļa

24

komiteja

-

30

PPE-DE

+

25. pants

31

PPE-DE

+

1. pielikums, A iedaļa, 2. apakšpunkts

27

komiteja

+

38/rev

GUE/NGL

-

1. pielikums, A iedaļa, aiz 2. apakšpunkta

36

GUE/NGL

-

Aiz 7. apsv.

32

GUE/NGL

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumu Nr. 28 atcēla.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: groz. Nr. 8 un 15

3.   Personas datu aizsardzība (policijas un tiesu iestāžu sadarbība) *

Ziņojums: Martine Roure (A6-0192/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-28
  30-61 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 29 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | grozīts mutiski |
| 2 | + | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | balsojuma atlikšana
  (Reglamenta 53. panta 2. punkts) | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-28

30-61

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

29

komiteja

bd

1

+

grozīts mutiski

2

+

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

balsojuma atlikšana

(Reglamenta 53. panta 2. punkts)

Grozījumi Nr. 4 un Nr. 5 tika apvienoti, bet grozījums Nr. 62 tika atcelts.

Pieprasījumi balsot pa daļām

GUE/NGL

Groz. Nr. 29

1. daļa: viss grozījums, izņemot 6. punktu

2. daļa: 6. punkts

Dažādi

Referents ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 29 (8. panta 5. punkts) — aizvietot vārdu “saistībām” ar vārdu “nolīgumiem”.

4.   Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā

Ziņojums: Adamos ADAMOU (A6-0176/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 586, 35, 18 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 612, 26, 7 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

28. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

586, 35, 18

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

612, 26, 7

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: galīgais balsojums

ALDE: 28. §

5.   Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekas (C-176/03 Komisija pret Padomi)

Ziņojums: Giuseppe GARGANI (A6-0172/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Viss teksts | 1 | IND/DEM | PS | - | 118, 517, 14 |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 515, 101, 31 |
| 3. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 4. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 516, 130, 7 |
| Aiz 4. § | 2=
  12= | ALDE
  PSE + ALDE | | + | |
| 3=
  13= | ALDE
  PSE + ALDE | EB | + | 319, 304, 6 |
| 4 | ALDE | | - | |
| 5. §, ievaddaļa | 16 | PSE | | - | |
| 14 | PSE + ALDE | EB | - | 300, 323, 14 |
| § | sākotnējais teksts | | - | |
| 15. § | 5 | ALDE | | - | |
| 15 | PSE | | - | |
| Aiz A apsv. | 6 | PSE + ALDE | EB | + | 325, 317, 5 |
| E apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Aiz H apsv. | 7 | PSE + ALDE | EB | - | 269, 389, 3 |
| 8 | PSE + ALDE | | + | |
| I apsv. | 9 | PSE + ALDE | PS | - | 294, 355, 6 |
| K apsv. | 10 | PSE + ALDE | EB | - | 263, 363, 12 |
| M apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| N apsv. | 11 | PSE + ALDE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 523, 78, 57 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viss teksts

1

IND/DEM

PS

-

118, 517, 14

2. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

515, 101, 31

3. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

4. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

516, 130, 7

Aiz 4. §

2=

12=

ALDE

PSE + ALDE

+

3=

13=

ALDE

PSE + ALDE

EB

+

319, 304, 6

4

ALDE

-

5. §, ievaddaļa

16

PSE

-

14

PSE + ALDE

EB

-

300, 323, 14

§

sākotnējais teksts

-

15. §

5

ALDE

-

15

PSE

-

Aiz A apsv.

6

PSE + ALDE

EB

+

325, 317, 5

E apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Aiz H apsv.

7

PSE + ALDE

EB

-

269, 389, 3

8

PSE + ALDE

+

I apsv.

9

PSE + ALDE

PS

-

294, 355, 6

K apsv.

10

PSE + ALDE

EB

-

263, 363, 12

M apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

N apsv.

11

PSE + ALDE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

523, 78, 57

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: groz. Nr. 1 un 9 un 2., 4. §, kā arī galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: 3. §

IND/DEM: M apsvērums un 5. §

GUE/NGL: 4. un 5. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

E apsvērums

1. daļa:“tā kā Tiesas prakses .. trešajam pīlāram”

2. daļa:“un līdz ar to .. kriminālprocesa tiesībās”

6.   Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija

Ziņojums: Tatjana ŽDANOKA (A6-0189/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. § | 10 | PSE | | + | |
| Aiz 5. § | 13 | GUE/NGL | EB | + | 336, 236, 10 |
| 6. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 322, 242, 27 |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 8. § | 4 | PPE-DE | EB | - | 284, 345, 18 |
| 10. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 11. § | 16S | UEN | PS | + | 378, 233, 26 |
| § | sākotnējais teksts | | | |
| 12. § | 7 | ALDE + PSE | EB | + | 335, 262, 19 |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | ats./EB | + | 326, 284, 14 |
| 16. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 18. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 19. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 20. § | 11/rev | PSE | | + | |
| 21. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 22. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 23. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 24. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 25. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 534, 80, 38 |
| 27. § | 5 | PPE-DE | | - | |
| 29. § | 8 | ALDE + PSE | | + | |
| 30. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| 4. atsauce | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 5. atsauce | 1=
  14= | PPE-DE
  UEN | | + | |
| 7. un 8. atsauce | - | - | | + | 7. un 8. atsauce apmainītas vietām |
| Aiz 8. atsauces | 6 | ALDE + PSE | | + | |
| C apsv. | 9 | PSE | | + | |
| D apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz D apsv. | 12 | GUE/NGL | | - | |
| E apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| J apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| K apsv. | 2=
  15= | PPE-DE
  UEN | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | | |
| P apsv. | 3 | PPE-DE | EB | - | 305, 318, 22 |
| § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 343, 301, 9 |
| R apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| S apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 390, 222, 47 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

1. §

10

PSE

+

Aiz 5. §

13

GUE/NGL

EB

+

336, 236, 10

6. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

322, 242, 27

7. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

8. §

4

PPE-DE

EB

-

284, 345, 18

10. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

11. §

16S

UEN

PS

+

378, 233, 26

§

sākotnējais teksts

12. §

7

ALDE + PSE

EB

+

335, 262, 19

15. §

§

sākotnējais teksts

ats./EB

+

326, 284, 14

16. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

18. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

19. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

20. §

11/rev

PSE

+

21. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

22. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

23. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

24. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

25. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

534, 80, 38

27. §

5

PPE-DE

-

29. §

8

ALDE + PSE

+

30. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

4. atsauce

§

sākotnējais teksts

ats.

+

5. atsauce

1=

14=

PPE-DE

UEN

+

7. un 8. atsauce

-

-

+

7. un 8. atsauce apmainītas vietām

Aiz 8. atsauces

6

ALDE + PSE

+

C apsv.

9

PSE

+

D apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz D apsv.

12

GUE/NGL

-

E apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

J apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

K apsv.

2=

15=

PPE-DE

UEN

+

§

sākotnējais teksts

P apsv.

3

PPE-DE

EB

-

305, 318, 22

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

343, 301, 9

R apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

S apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

390, 222, 47

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 16, 25. § un galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 4. atsauce, E, J, R un S apsvērums, 7., 10., 15., 16., 18., 19., 21., 22., 23. un 24. punkts

ALDE: 25. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

P apsvērums

1. daļa:“tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas .. izskaušanas politiku”

2. daļa:“tā kā nav pietiekamu .. nelabvēlīgo grupu labā”

6. §

1. daļa:“pauž nožēlu, ka .. šo situāciju labot”

2. daļa:“pieprasa, lai Komisija, .. veiktajos ietekmes pētījumos”

30. §

1. daļa:“mudina Komisiju .. Eiropas Savienības tiesību aktos”

2. daļa:“prasa, lai .. šajā jomā”

Dažādi

Referents ierosināja 7. un 8. atsauci apmainīt vietām.

7.   Bulgārija un Rumānija (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0343/2006, B6-0344/2006, B6-0345/2006, B6-0346/2006, B6-0347/2006, B6-0348/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0343/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL, UEN) |
| 6. § | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu iesniegtie rezolūciju priekšlikumi |
| B6-0343/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0344/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0345/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0346/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0347/2006 | | UEN | | | |
| B6-0348/2006 | | PSE | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0343/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, GUE/NGL, UEN)

6. §

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu iesniegtie rezolūciju priekšlikumi

B6-0343/2006

GUE/NGL

B6-0344/2006

Verts/ALE

B6-0345/2006

ALDE

B6-0346/2006

PPE-DE

B6-0347/2006

UEN

B6-0348/2006

PSE

Dažādi

José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra PPE-DE grupas vārdā ierosināja šādu mutisku grozījumu kopīgās rezolūcijas priekšlikuma 6. §:

uzsver, ka abām valstīm ir jāturpina konsolidēt pašreizējo tiesu sistēmas reformu, pastiprinot tiesu darbības pārredzamību, efektivitāti un objektivitāti, kā arī tām ir jāuzrāda būtiski sasniegumi cīņā pret korupciju, īpašu uzmanību vēršot uz organizētās noziedzības apkarošanu Bulgārijas gadījumā; uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai cīnītos pret tirdzniecību ar cilvēkiem un ievērojami uzlabotu romu kopienu sociālo integrāciju, it īpaši saistībā ar dzīvojamām ēkām, veselības aprūpi, izglītību un nodarbinātību;

8.   Turpmākie pasākumi attiecībā uz pārdomu periodu un Eiropas nākotnes analīze (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0327/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AFCO komitejas rezolūcijas priekšlikums (B6-0327/2006) |
| Pirms 1. § | 13 | IND/DEM | ats./PS | | |
| 1 | - | 145, 432, 5 |
| 2 | - | 127, 453, 26 |
| 1. § | 1 | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | PS | - | 185, 426, 21 |
| 2. § | 2 | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | bd | | |
| 1/EB | - | 305, 309, 16 |
| 2/PS | + | 421, 100, 22 |
| § | sākotnējais teksts | | | |
| Aiz 2. § | 7 | ALDE +
  BERÈS u. c. | EB | + | 329, 266, 40 |
| 4. § | 12 | Verts/ALE | | + | |
| 5. § | 3 | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | | - | |
| Aiz 5. § | 11 | Verts/ALE | PS | - | 153, 466, 18 |
| 6. § | 4 | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | PS | - | 169, 440, 32 |
| 7. § | 5 | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | ats./PS | | |
| 1 | - | 186, 450, 10 |
| 2 | | |
| § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 393, 226, 10 |
| 2 | + | 343, 261, 7 |
| 11. §, f) apakšpunkts | 6 | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | | + | |
| A apsv. | 8/rev | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | | - | |
| D apsv. | 9/rev | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | | - | |
| Aiz F apsv. | 10/rev | ALDE, Verts/ALE +
  BERÈS u. c. | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 347, 212, 70 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

AFCO komitejas rezolūcijas priekšlikums (B6-0327/2006)

Pirms 1. §

13

IND/DEM

ats./PS

1

-

145, 432, 5

2

-

127, 453, 26

1. §

1

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

PS

-

185, 426, 21

2. §

2

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

bd

1/EB

-

305, 309, 16

2/PS

+

421, 100, 22

§

sākotnējais teksts

Aiz 2. §

7

ALDE +

BERÈS u. c.

EB

+

329, 266, 40

4. §

12

Verts/ALE

+

5. §

3

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

-

Aiz 5. §

11

Verts/ALE

PS

-

153, 466, 18

6. §

4

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

PS

-

169, 440, 32

7. §

5

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

ats./PS

1

-

186, 450, 10

2

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

393, 226, 10

2

+

343, 261, 7

11. §, f) apakšpunkts

6

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

+

A apsv.

8/rev

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

-

D apsv.

9/rev

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

-

Aiz F apsv.

10/rev

ALDE, Verts/ALE +

BERÈS u. c.

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

347, 212, 70

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PSE: groz. Nr. 7. un galīgais balsojums

IND/DEM: groz. Nr. 13

ALDE: groz. Nr. 1, 4, 5, 7. §, kā arī galīgais balsojums

GUE/NGL: groz. Nr. 2 otrā daļa

Verts/ALE: groz. Nr. 1, 4, 5, 11, kā arī galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

7. §

1. daļa: teksts, izņemot vārdus “vai kuru tiesības netiek ievērotas, piemēram, nepilsoņi”

2. daļa: šie vārdi

PPE-DE, GUE/NGL

Groz. Nr. 2

1. daļa:“brīdina par .. un sašķelt ES”

2. daļa:“tādēļ apstiprina .. konstitucionālo procesu”

GUE/NGL

Groz. Nr. 5

1. daļa:“aicina visas iestādes .. var patiesi risināt”

2. daļa:“strukturāli un saturiski .. 2004. gada konstitūciju”

Groz. Nr. 13

1. daļa:“atgādina, lai īstenotu .. ratifikācija un”

2. daļa:“pauž nožēlu par .. pret Līguma ratifikāciju”

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   I. Varvitsiotis ziņojums A6-0187/2006

Rezolūcija

Par: 484

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, Dičkutė, Drčar Murko, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pannella, Polfer, Prodi, Resetarits, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leinen, Liberadzki, Lienemann, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Patrie, Peillon, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 53

GUE/NGL: Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Batten, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Schenardi

Atturas: 9

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Kilroy-Silk, Martinez

PPE-DE: Buzek, Pieper

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Tobias Pflüger, Sahra Wagenknecht

2.   A. Adamou ziņojums A6-0176/2006

28. punkts

Par: 586

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 35

ALDE: Ek, Malmström, Ortuondo Larrea, Oviir, Savi, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Krarup, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hökmark, Ibrisagic

UEN: Camre

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 18

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Coûteaux, Sinnott

NI: Gollnisch, Kilroy-Silk, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli

PPE-DE: Konrad

PSE: Hegyi

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Maria Berger

3.   A. Adamou ziņojums A6-0176/2006

Rezolūcija

Par: 612

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 26

ALDE: Ek, Malmström, Matsakis, Ortuondo Larrea, Oviir, Savi

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Titford, Whittaker, Wise

NI: Kilroy-Silk, Mote

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Ibrisagic, Maat, Wijkman

UEN: Tatarella

Atturas: 7

ALDE: Krahmer

IND/DEM: Sinnott

NI: Borghezio, Salvini

PSE: Hegyi

UEN: Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Maria Berger

4.   G. Gargani ziņojums A6-0172/2006

Groz. Nr. 1

Par: 118

ALDE: Cornillet, Davies, Neyts-Uyttebroeck

GUE/NGL: de Brún, Krarup, Liotard, Meijer, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Chichester, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Gill, Glante, Golik, Paleckis, Pleguezuelos Aguilar, Sornosa Martínez, Szejna, Weber Henri

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Libicki, Roszkowski, Szymański, Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Schlyter, Staes

Pret: 517

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Triantaphyllides, Wagenknecht, Zimmer

NI: Battilocchio, Martin Hans-Peter, Piskorski

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 14

GUE/NGL: Henin, Manolakou, Pafilis, Toussas, Wurtz

NI: Baco, Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Siekierski

UEN: Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Hans-Peter Martin

Pret:
  Bart Staes

5.   G. Gargani ziņojums A6-0172/2006

2. punkts

Par: 515

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Wagenknecht

IND/DEM: Titford

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kamiński, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 101

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Hannan, Heaton-Harris, Hökmark, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, Korhola, McMillan-Scott, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Gomes

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Atturas: 31

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

UEN: Krasts

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Balsojuma labojumi

Par:
  Ana Maria Gomes

Pret:
  Malcolm Harbour, Sahra Wagenknecht

Atturas:
  Hans-Peter Martin

6.   G. Gargani ziņojums A6-0172/2006

4. punkts

Par: 516

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 130

GUE/NGL: de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Cederschiöld, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fjellner, Gaubert, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Ibrisagic, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Attard-Montalto, Cashman, Corbett, Ettl, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Pinior, Pittella, Riera Madurell, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Bielan, Camre, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Schlyter

Atturas: 7

GUE/NGL: Henin, Wurtz

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rutowicz

UEN: Krasts

Balsojuma labojumi

Atturas:
  Hans-Peter Martin

7.   G. Gargani ziņojums A6-0172/2006

Groz. Nr. 9

Par: 294

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

NI: Battilocchio, Belohorská, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Mussolini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Esteves, Pieper, Ulmer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 355

ALDE: Ek

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Helmer, Lang, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Cashman, Corbett, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Pinior, Segelström, Skinner, Titley, Westlund, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Schlyter

Atturas: 6

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

Balsojuma labojumi

Pret:
  Glyn Ford

8.   G. Gargani ziņojums A6-0172/2006

Rezolūcija

Par: 523

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Brie, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Markov, Maštálka, Meijer, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Strož, Zimmer

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 78

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Krarup, Liotard, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Busuttil, Florenz, Millán Mon

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter

Atturas: 57

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Henin, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Portas, Wurtz

NI: Baco, Borghezio, Rutowicz

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Cashman, Corbett, Evans Robert, Howitt, Kinnock, McAvan, McCarthy, Martin David, Skinner, Titley, Willmott, Wynn

Balsojuma labojumi

Par:
  Simon Busuttil

Pret:
  Marie-Hélène Aubert

9.   T. Ždanokas ziņojums A6-0189/2006

Groz. Nr. 16

Par: 378

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Takkula, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Titford, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Berend, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chichester, Chmielewski, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ebner, Ehler, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berger, Falbr, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Golik, Grabowska, Ilves, Kuc, Lehtinen, Liberadzki, Mikko, Moraes, Öger, Pahor, Pinior, Riera Madurell, Rosati, Sacconi, Siwiec

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 233

ALDE: Manders, Mohácsi, Szent-Iványi

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Lundgren, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Mote, Piskorski

PPE-DE: Esteves, Járóka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, Désir, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Paleckis, Piecyk, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 26

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Allister, Baco, Czarnecki Ryszard, Kilroy-Silk

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Cederschiöld, Duka-Zólyomi, Fjellner, Glattfelder, Gyürk, Ibrisagic, Olajos, Őry, Schmitt, Schöpflin, Seeberg, Surján

PSE: Gröner

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Claude Moraes

Atturas:
  Gunnar Hökmark

10.   T. Ždanokas ziņojums A6-0189/2006

25. punkts

Par: 534

ALDE: Alvaro, Attwooll, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mayer, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 80

ALDE: Andrejevs, Cocilovo, Cornillet, Costa, Lambsdorff, Onyszkiewicz, Starkevičiūtė

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Bonde, Booth, Clark, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: del Castillo Vera, Eurlings, Hudacký, Mikolášik, Salafranca Sánchez-Neyra, Záborská

PSE: Ilves, Mikko, Moraes, Tarand

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 38

ALDE: Cavada, Gentvilas, Hall, Harkin, Matsakis, Ortuondo Larrea, Polfer, Samuelsen

GUE/NGL: Adamou, Figueiredo, Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Goudin, Lundgren, Sinnott

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Dimitrakopoulos, Gaľa, Gklavakis, Hatzidakis, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis

PSE: Arnaoutakis, Beglitis, Lambrinidis, Matsouka, Sifunakis, Tzampazi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Camiel Eurlings, Claude Moraes

11.   T. Ždanokas ziņojums A6-0189/2006

Rezolūcija

Par: 390

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Kozlík, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Brepoels, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, De Veyrac, Duka-Zólyomi, Esteves, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gál, Gaľa, Gaubert, Glattfelder, Guellec, Gyürk, Hökmark, Ibrisagic, Járóka, Jordan Cizelj, Lamassoure, Mathieu, Olajos, Őry, Queiró, Saïfi, Schöpflin, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Ventre, Vlasto, Weisgerber, Wijkman

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Lienemann, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 222

ALDE: Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bloom, Booth, Clark, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Titford, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Ayuso González, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Ebner, Ehler, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Handzlik, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Tajani, Thyssen, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Weber Manfred, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 47

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde

NI: Baco, Bobošíková

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Belet, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Coveney, Deva, Dimitrakopoulos, Dover, Duchoň, Elles, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Gauzès, Hannan, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Maat, McMillan-Scott, Mayer, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Françoise Grossetête

12.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Groz. Nr. 13, 1. daļa

Par: 145

ALDE: Gentvilas, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Virrankoski

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Piotrowski, Sinnott

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Atkins, Bauer, Böge, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Duchoň, Evans Jonathan, Handzlik, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Jackson, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Reul, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zaleski, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berlinguer, Dührkop Dührkop, Falbr, Ford, Hasse Ferreira, Kreissl-Dörfler, Mikko, Moraes, Tzampazi

UEN: Aylward, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Lipietz, Lucas, Özdemir, Schlyter, Staes, Ždanoka

Pret: 432

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Birutis, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Toia, Van Hecke, Veraldi, Watson

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Pęk, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Ryszard, Masiel, Piskorski, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gyürk, Hatzidakis, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fazakas, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Krasts, Kristovskis, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Bennahmias, Buitenweg, Frassoni, Harms, Hassi, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber

Atturas: 5

NI: Kilroy-Silk, Romagnoli

PPE-DE: Fajmon

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Romeva i Rueda

Balsojuma labojumi

Par:
  Marie Anne Isler Béguin

Pret:
  Etelka Barsi-Pataky, Joel Hasse Ferreira, Glyn Ford, Esther Herranz García, Ioannis Kasoulides, Bárbara Dührkop Dührkop, Evangelia Tzampazi, Marie-Hélène Aubert

13.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Groz. Nr. 13, 2. daļa

Par: 127

ALDE: Ortuondo Larrea, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Baco, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Bauer, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Corbett, Gurmai

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: van Buitenen, Cramer, Flautre, Lucas, Schlyter, Staes

Pret: 453

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Rivera, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Brunetta, Busuttil, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Tajani, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zieleniec

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Haug, Hazan, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Didžiokas, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Pirilli, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Frassoni, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Onesta, Rühle, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 26

IND/DEM: Rogalski

NI: Kilroy-Silk, Kozlík, Martinez, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Zaleski, Zwiefka

UEN: Aylward, Crowley

Verts/ALE: Aubert, Auken, Evans Jill, Hudghton, Joan i Marí, Romeva i Rueda

Balsojuma labojumi

Pret:
  Etelka Barsi-Pataky, Richard Corbett, Joel Hasse Ferreira, Marie-Hélène Aubert

Atturas:
  Marie Anne Isler Béguin

14.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Groz. Nr. 1

Par: 185

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Figueiredo, Guerreiro, Morgantini, Musacchio, Portas, Ransdorf

IND/DEM: Belder, Blokland, Sinnott

NI: Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Mussolini, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Doorn, Eurlings, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Maat, Martens, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arif, Attard-Montalto, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Fruteau, Gill, Goebbels, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Kreissl-Dörfler, Laignel, Mastenbroek, Pahor, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud

UEN: Aylward, Crowley, Ó Neachtain, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 426

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cocilovo, Degutis, Deprez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, in 't Veld, Laperrouze, Lehideux, Ries

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Meijer, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Bösch, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Glante, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Frassoni

Atturas: 21

ALDE: Cavada, Jäätteenmäki, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Manolakou, Maštálka, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Toussas, Wurtz

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Lewandowski

PSE: Wiersma

UEN: Podkański

Balsojuma labojumi

Par:
  Stéphane Le Foll

Pret:
  Evangelia Tzampazi

15.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Groz. Nr. 2, 2. daļa

Par: 421

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Cavada, Costa, De Sarnez, Ek, Fourtou, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jensen, Juknevičienė, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Maaten, Malmström, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Savi, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Portas, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Mölzer, Mussolini, Rivera, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ebner, Eurlings, Fajmon, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Guellec, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pleštinská, Podestà, Poettering, Posdorf, Protasiewicz, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Saryusz-Wolski, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weber Manfred, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Assis, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, Bullmann, van den Burg, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Chiesa, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Dobolyi, Dührkop Dührkop, Evans Robert, Falbr, Fava, Fazakas, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Locatelli, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rasmussen, Reynaud, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Onesta, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Turmes, Voggenhuber

Pret: 100

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Duff, Gibault, in 't Veld, Laperrouze, Lehideux, Lynne, Mohácsi, Ortuondo Larrea, Ries, Schuth, Starkevičiūtė

GUE/NGL: Maštálka, Seppänen

IND/DEM: Bonde, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote, Piskorski, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Berend, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Garriga Polledo, Gaubert, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, Lauk, McMillan-Scott, Nicholson, Pack, Parish, Posselt, Purvis, Stevenson, Sturdy, Sumberg, Tannock, Van Orden, Zatloukal

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Cercas, Christensen, De Vits, El Khadraoui, Gurmai, Jørgensen, Kristensen, Masip Hidalgo, Riera Madurell, Sornosa Martínez, Van Lancker

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Didžiokas, Krasts, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Ryan, Tatarella

Verts/ALE: Buitenweg, de Groen-Kouwenhoven, Hudghton, Joan i Marí, Lagendijk, Staes, Ždanoka

Atturas: 22

ALDE: Chatzimarkakis, Davies, Kułakowski

GUE/NGL: Figueiredo, Guerreiro, Pflüger, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Zapałowski

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

UEN: Podkański

Verts/ALE: Bennahmias, Flautre, Jonckheer, Romeva i Rueda, Trüpel

Balsojuma labojumi

Par:
  Inés Ayala Sender, Andrew Duff

Pret:
  Janelly Fourtou

Atturas:
  Michael Cashman

16.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Groz. Nr. 11

Par: 153

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Costa, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Ek, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Agnoletto, Brie, Catania, Markov, Maštálka, Morgantini, Musacchio, Portas, Zimmer

NI: Belohorská, Bobošíková

PSE: Arif, Berès, Bono, Bourzai, Carlotti, Cashman, Castex, Chiesa, Cottigny, Désir, Ford, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Hegyi, Hutchinson, Laignel, Le Foll, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Tabajdi, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Weiler

UEN: Aylward, Crowley, Libicki, Ó Neachtain, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 466

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cornillet, Degutis, Deprez, Dičkutė, Ries, Takkula, Väyrynen

GUE/NGL: Adamou, de Brún, Figueiredo, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Manolakou, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Eurlings, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Herczog, Howitt, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Roszkowski, Szymański, Tatarella, Vaidere, Zīle

Atturas: 18

ALDE: Chatzimarkakis, Kułakowski

GUE/NGL: Flasarová, Papadimoulis

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Martens

UEN: Podkański

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Michael Cashman, Maria Martens

17.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Groz. Nr. 4

Par: 169

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cocilovo, Costa, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lewandowski, Olbrycht, Ouzký, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Škottová, Sonik, Strejček, Vlasák, Wijkman, Zaleski, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Evans Robert, Fruteau, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Kinnock, Laignel, Mastenbroek, Occhetto, Patrie, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Krasts, Podkański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 440

ALDE: Beaupuy, Birutis, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ries, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 32

ALDE: Chatzimarkakis, Davies, Kułakowski, Onyszkiewicz, Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doorn, Eurlings, Maat, Martens, van Nistelrooij, Wortmann-Kool

PSE: Wiersma

Verts/ALE: Trüpel

Balsojuma labojumi

Par:
  Stéphane Le Foll

18.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Groz. Nr. 5, 1. daļa

Par: 186

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Veraldi, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Krarup, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis

NI: Bobošíková, Claeys, Dillen, Vanhecke

PPE-DE: De Veyrac, Doorn, Eurlings, Maat, Martens, Mayer, van Nistelrooij, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Carlotti, Casaca, Castex, Chiesa, Corbey, Cottigny, Désir, Fruteau, Golik, Gomes, Gottardi, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Laignel, Lavarra, Mastenbroek, Napoletano, Patrie, Peillon, Pittella, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 450

ALDE: Beaupuy, Birutis, Busk, Cavada, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Ries, Riis-Jørgensen

GUE/NGL: Henin, Manolakou, Pafilis, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Bonde, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Ashworth, Atkins, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Berend, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chichester, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Elles, Esteves, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Heaton-Harris, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Kirkhope, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, McMillan-Scott, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Nicholson, Niebler, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Purvis, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Sumberg, Surján, Szájer, Tajani, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Capoulas Santos, Carnero González, Cashman, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moraes, Moreno Sánchez, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Didžiokas, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Tatarella, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 10

ALDE: Chatzimarkakis, Cocilovo, in 't Veld, Kułakowski

NI: Belohorská, Kilroy-Silk, Kozlík, Martin Hans-Peter, Rivera

PSE: Wiersma

Balsojuma labojumi

Par:
  Stéphane Le Foll

Pret:
  Ana Maria Gomes

19.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

7. punkta 1. daļa

Par: 393

ALDE: Birutis, Budreikaitė, Cappato, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, Krahmer, Laperrouze, Lehideux, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Prodi, Ries, Starkevičiūtė, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Mussolini, Rivera

PPE-DE: Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olbrycht, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Protasiewicz, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Busquin, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Goebbels, Golik, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Hazan, Hegyi, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Laignel, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, McCarthy, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Reynaud, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Savary, Schapira, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Van Lancker, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Krasts, Maldeikis, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere

Verts/ALE: van Buitenen

Pret: 226

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Beaupuy, Bowles, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Costa, Davies, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Piskorski, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Brunetta, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Kamall, Kirkhope, Kratsa-Tsagaropoulou, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Olajos, Őry, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Tannock, Toubon, Van Orden, Wijkman, Zvěřina

PSE: Correia, Herczog, Kósáné Kovács, Moraes, Moreno Sánchez, Rasmussen, Sánchez Presedo, Skinner, Thomsen

UEN: Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Szymański

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 10

IND/DEM: Sinnott

NI: Baco, Kilroy-Silk, Kozlík, Rutowicz

PPE-DE: Queiró

PSE: Myller, Wiersma

UEN: Musumeci

Verts/ALE: Trüpel

Balsojuma labojumi

Par:
  Rodi Kratsa-Tsagaropoulou

20.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

7. punkta 2. daļa

Par: 343

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Cavada, Cocilovo, Costa, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ries, Starkevičiūtė, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Antoniozzi, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Goepel, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lauk, Lechner, Lehne, Lewandowski, Liese, López-Istúriz White, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Olbrycht, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Peterle, Pīks, Pinheiro, Pirker, Pleštinská, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Saryusz-Wolski, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Szájer, Tajani, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Capoulas Santos, Carnero González, Casaca, Cashman, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Evans Robert, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Howitt, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Kinnock, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Sifunakis, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Tzampazi, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Crowley, Didžiokas, Maldeikis, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Trüpel

Pret: 261

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Van Hecke, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Helmer, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Becsey, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Doorn, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Friedrich, Glattfelder, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Mauro, Nicholson, Oomen-Ruijten, Ouzký, Parish, Protasiewicz, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Sumberg, Surján, Tannock, Toubon, Van Orden, Vlasák, Wijkman, Zvěřina

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Castex, Christensen, Corbey, Désir, Fruteau, Glante, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Jørgensen, Kósáné Kovács, Laignel, Mastenbroek, Mikko, Myller, Napoletano, Poignant, Reynaud, Rocard, Roure, Sacconi, Savary, Schapira, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri

UEN: Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 7

NI: Kilroy-Silk, Kozlík

PPE-DE: Queiró

PSE: Wiersma

UEN: Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen, Rühle

Balsojuma labojumi

Par:
  Ole Christensen, Dan Jørgensen

Pret:
  Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Jean Louis Cottigny

21.   B6-0327/2006 — Eiropas nākotne

Rezolūcija

Par: 347

ALDE: Beaupuy, Birutis, Budreikaitė, Busk, Cornillet, Degutis, Deprez, De Sarnez, Dičkutė, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Jensen, Laperrouze, Lehideux, Losco, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Kaufmann

NI: Battilocchio, Belohorská, Czarnecki Marek Aleksander, Masiel, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Andrikienė, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Berend, Böge, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Brunetta, Busuttil, Casini, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Demetriou, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dimitrakopoulos, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Ebner, Ehler, Esteves, Eurlings, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Friedrich, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gawronski, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Guellec, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hökmark, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Iturgaiz Angulo, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Koch, Konrad, Korhola, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lehne, Liese, López-Istúriz White, Lulling, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Matsis, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Musotto, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Novak, Olajos, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Peterle, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pirker, Podestà, Poettering, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Queiró, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Salafranca Sánchez-Neyra, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tajani, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zappalà, Zatloukal

PSE: Andersson, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Barón Crespo, Batzeli, Beglitis, Beňová, Berger, Berlinguer, Bösch, Bullmann, Busquin, Capoulas Santos, Carnero González, Cercas, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, De Vits, Dobolyi, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Glante, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Groote, Gruber, Gurmai, Hänsch, Harangozó, Hasse Ferreira, Haug, Herczog, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Kósáné Kovács, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Lehtinen, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Mikko, Moreno Sánchez, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Paleckis, Panzeri, Patrie, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Rasmussen, Riera Madurell, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Schulz, Segelström, Sifunakis, Siwiec, Sornosa Martínez, Sousa Pinto, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Trautmann, Van Lancker, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Didžiokas, Foglietta, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Tatarella, Vaidere, Zīle

Pret: 212

ALDE: Alvaro, Andrejevs, Attwooll, Bowles, Cappato, Carlshamre, Cavada, Costa, Drčar Murko, Duff, Ek, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Koch-Mehrin, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Malmström, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Neyts-Uyttebroeck, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Polfer, Samuelsen, Savi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Watson

GUE/NGL: Adamou, Agnoletto, Brie, Catania, de Brún, Figueiredo, Flasarová, Guerreiro, Henin, Krarup, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Morgantini, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Wagenknecht, Wurtz, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kilroy-Silk, Lang, Le Pen Jean-Marie, Le Pen Marine, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Atkins, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Callanan, Chichester, Deva, Dover, Duchoň, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Heaton-Harris, Jackson, Kamall, Kirkhope, McMillan-Scott, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sumberg, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Chiesa, Christensen, Jørgensen, Laignel

UEN: Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Krasts, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Bennahmias, Breyer, van Buitenen, Buitenweg, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schmidt, Schroedter, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 70

ALDE: Chatzimarkakis, Cocilovo, Davies

PPE-DE: Buzek, Chmielewski, Handzlik, Jałowiecki, Kaczmarek, Klich, Kudrycka, Lauk, Lewandowski, Maat, Olbrycht, Protasiewicz, Saryusz-Wolski, Siekierski, Sonik, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Berès, van den Berg, Berman, Bono, Bourzai, Bozkurt, van den Burg, Carlotti, Cashman, Castex, Corbey, Cottigny, Désir, Evans Robert, Ford, Fruteau, Goebbels, Gröner, Guy-Quint, Hamon, Hazan, Howitt, Le Foll, McAvan, Martin David, Mastenbroek, Moraes, Peillon, Poignant, Reynaud, Rocard, Rosati, Roure, Savary, Schapira, Skinner, Titley, Vaugrenard, Vergnaud, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Bielan

Verts/ALE: Hudghton, Trüpel

Balsojuma labojumi

Par:
  Ole Christensen, Dan Jørgensen

Pret:
  Neena Gill

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0256

Eiropas izpildes rīkojums un notiesāto personu nodošana *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu, lai pieņemtu Padomes Pamatlēmumu par Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā (7307/2005 — C6-0139/2005 — 2005/0805(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu (7307/2005) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu (7307/2005) (1),

| — | ņemot vērā ES Līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Līguma 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES Līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0139/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Līguma 39. panta 1. punktu, saskaņā ar kuru Padome apspriedās ar Parlamentu (C6-0139/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 93. un 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0187/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0187/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;

| 2. | aicina Padomi izdarīt tekstā attiecīgus grozījumus; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi izdarīt tekstā attiecīgus grozījumus;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes iniciatīvu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un Austrijas Republikas, Somijas Republikas un Zviedrijas Karalistes valdībai.

| AUSTRIJAS REPUBLIKAS, SOMIJAS REPUBLIKAS UN ZVIEDRIJAS KARALISTES IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| Virsraksts |
| Par Padomes pamatlēmumu par
  Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā | Par Padomes pamatlēmumu par
  savstarpējās atzīšanas principa piemērošanu spriedumiem krimināllietās, ar ko piespriež brīvības atņemšanas sodus, vai pasākumiem, kuru izpilde Eiropas Savienībā ir saistīta ar brīvības atņemšanu |
| Grozījums Nr. 2 |
| 5. apsvērums |
| (5) Dalībvalstu attiecībās, kas balstās uz īpašu savstarpēju uzticēšanos pārējo dalībvalstu tiesību sistēmām, būtu jāpanāk vairāk nekā tas, ko paredz esošie Eiropas Padomes instrumenti par nodošanu izpildei.
  Būtu jānosaka, ka izpildes valstij ir pamatpienākums uzņemt savus valstspiederīgos un personas, kuras likumīgi un pastāvīgi uzturas šīs valsts teritorijā, uz kurām kādā citā dalībvalstī ir uzlikts galīgais brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, neatkarīgi no attiecīgās personas piekrišanas, ja vien nepastāv īpaši noraidīšanas iemesli. | (5) Dalībvalstu attiecībās, kas balstās uz īpašu savstarpēju uzticēšanos citu dalībvalstu tiesību sistēmām, būtu jāpanāk vairāk nekā tas, ko paredz pašreizējie Eiropas Padomes instrumenti par nodošanu izpildei,
  un izpildes valstī jānodrošina izdevējvalsts iestāžu lēmumu atzīšana. Lai gan notiesātajai personai jānodrošina pienācīga aizsardzība, šīs personas iesaistei tiesas procesos vairs nav jābūt noteicošai, lai prasītu tās piekrišanu sprieduma nosūtīšanai citai dalībvalstij ar mērķi atzīt un izpildīt piespriesto sodu. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 5.a apsvērums (jauns) |
| | (5a) Savstarpējā uzticība Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpai krimināllietās ir jāstiprina, veicot pasākumus Eiropas mērogā, lai nodrošinātu labāku krimināltiesisko lēmumu saskaņošanu un savstarpēju atzīšanu, un paredzot atsevišķus Eiropas krimināltiesību noteikumus un paražas; |
| Grozījums Nr. 4 |
| 6. apsvērums |
| (6) Notiesāto personu nodošana soda izciešanai valstspiederības valstij vai
  valstij, kurā tās likumīgi uzturas, vai valstij, ar ko tām ir citas ciešas saites
  , veicina notiesāto personu sociālo rehabilitāciju. | (6) Notiesāto personu nodošana soda izciešanai valstspiederības valstij vai valstij, kurā tās
  pastāvīgi uzturas likumīgā kārtā
  ,
  veicinās
  notiesāto personu sociālo rehabilitāciju. |
| Grozījums Nr. 5 |
| 7. apsvērums |
| (7) Šajā pamatlēmumā ir paredzēts ievērot pamattiesības un respektēt principi, kas atzīti Līguma 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Nekas šajā pamatlēmumā nebūtu jāinterpretē kā aizliegums atteikties izpildīt rīkojumu, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka sankcija ir uzlikta, lai veiktu personas sodīšanu tās dzimuma, rases, reliģijas, etniskas izcelsmes, valstspiederības, valodas, politisko uzskatu vai seksuālās orientācijas dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda minētā iemesla dēļ. | (7) Šā pamatlēmuma mērķis ir ievērot pamattiesības un principus, kas noteikti Līguma 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Nekas šajā pamatlēmumā nebūtu jāinterpretē kā aizliegums atteikties izpildīt rīkojumu, ja pastāv objektīvi iemesli uzskatīt, ka sods ir piespriests, lai veiktu personas sodīšanu tās dzimuma, rases, reliģijas, etniskās izcelsmes, valstspiederības, valodas, politisko uzskatu vai seksuālās orientācijas dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda minētā iemesla dēļ.
  Kad šis pamatlēmums tiek piemērots, procedūrai jāatbilst ar procesuālajām tiesībām saistītajiem noteikumiem attiecībā uz kriminālprocesu, kā noteikts attiecīgajā Padomes pamatlēmumā. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 1. panta a) apakšpunkts |
| a) | “Eiropas izpildes rīkojums” ir lēmums, ko pieņēmusi izsniegšanas valsts kompetenta iestāde, lai izpildītu galīgo sankciju, ko šīs valsts tiesa uzlikusi fiziskai personai; |

AUSTRIJAS REPUBLIKAS, SOMIJAS REPUBLIKAS UN ZVIEDRIJAS KARALISTES IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

Virsraksts

Par Padomes pamatlēmumu par
  Eiropas izpildes rīkojumu un par notiesāto personu nodošanu Eiropas Savienības dalībvalstu starpā

Par Padomes pamatlēmumu par
  savstarpējās atzīšanas principa piemērošanu spriedumiem krimināllietās, ar ko piespriež brīvības atņemšanas sodus, vai pasākumiem, kuru izpilde Eiropas Savienībā ir saistīta ar brīvības atņemšanu

Grozījums Nr. 2

5. apsvērums

(5) Dalībvalstu attiecībās, kas balstās uz īpašu savstarpēju uzticēšanos pārējo dalībvalstu tiesību sistēmām, būtu jāpanāk vairāk nekā tas, ko paredz esošie Eiropas Padomes instrumenti par nodošanu izpildei.
  Būtu jānosaka, ka izpildes valstij ir pamatpienākums uzņemt savus valstspiederīgos un personas, kuras likumīgi un pastāvīgi uzturas šīs valsts teritorijā, uz kurām kādā citā dalībvalstī ir uzlikts galīgais brīvības atņemšanas sods vai ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, neatkarīgi no attiecīgās personas piekrišanas, ja vien nepastāv īpaši noraidīšanas iemesli.

(5) Dalībvalstu attiecībās, kas balstās uz īpašu savstarpēju uzticēšanos citu dalībvalstu tiesību sistēmām, būtu jāpanāk vairāk nekā tas, ko paredz pašreizējie Eiropas Padomes instrumenti par nodošanu izpildei,
  un izpildes valstī jānodrošina izdevējvalsts iestāžu lēmumu atzīšana. Lai gan notiesātajai personai jānodrošina pienācīga aizsardzība, šīs personas iesaistei tiesas procesos vairs nav jābūt noteicošai, lai prasītu tās piekrišanu sprieduma nosūtīšanai citai dalībvalstij ar mērķi atzīt un izpildīt piespriesto sodu.

Grozījums Nr. 3

5.a apsvērums (jauns)

(5a) Savstarpējā uzticība Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpai krimināllietās ir jāstiprina, veicot pasākumus Eiropas mērogā, lai nodrošinātu labāku krimināltiesisko lēmumu saskaņošanu un savstarpēju atzīšanu, un paredzot atsevišķus Eiropas krimināltiesību noteikumus un paražas;

Grozījums Nr. 4

6. apsvērums

(6) Notiesāto personu nodošana soda izciešanai valstspiederības valstij vai
  valstij, kurā tās likumīgi uzturas, vai valstij, ar ko tām ir citas ciešas saites
  , veicina notiesāto personu sociālo rehabilitāciju.

(6) Notiesāto personu nodošana soda izciešanai valstspiederības valstij vai valstij, kurā tās
  pastāvīgi uzturas likumīgā kārtā
  ,
  veicinās
  notiesāto personu sociālo rehabilitāciju.

Grozījums Nr. 5

7. apsvērums

(7) Šajā pamatlēmumā ir paredzēts ievērot pamattiesības un respektēt principi, kas atzīti Līguma 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Nekas šajā pamatlēmumā nebūtu jāinterpretē kā aizliegums atteikties izpildīt rīkojumu, ja, pamatojoties uz objektīviem apstākļiem, ir iemesls domāt, ka sankcija ir uzlikta, lai veiktu personas sodīšanu tās dzimuma, rases, reliģijas, etniskas izcelsmes, valstspiederības, valodas, politisko uzskatu vai seksuālās orientācijas dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda minētā iemesla dēļ.

(7) Šā pamatlēmuma mērķis ir ievērot pamattiesības un principus, kas noteikti Līguma 6. pantā un atspoguļoti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, jo īpaši tās VI nodaļā. Nekas šajā pamatlēmumā nebūtu jāinterpretē kā aizliegums atteikties izpildīt rīkojumu, ja pastāv objektīvi iemesli uzskatīt, ka sods ir piespriests, lai veiktu personas sodīšanu tās dzimuma, rases, reliģijas, etniskās izcelsmes, valstspiederības, valodas, politisko uzskatu vai seksuālās orientācijas dēļ, vai ka šīs personas stāvokli varētu pasliktināt kāda minētā iemesla dēļ.
  Kad šis pamatlēmums tiek piemērots, procedūrai jāatbilst ar procesuālajām tiesībām saistītajiem noteikumiem attiecībā uz kriminālprocesu, kā noteikts attiecīgajā Padomes pamatlēmumā.

Grozījums Nr. 6

1. panta a) apakšpunkts

a)

| a) | spriedums ir izdevējvalsts tiesas galīgais lēmums vai rīkojums, ar ko fiziskai personai piespriež sodu; |
| --- | --- |

a)

(Pieņemot šo grozījumu, attiecīgas izmaiņas būs jāveic visā tekstā.)

Grozījums Nr. 7

1. panta b) apakšpunkts

| b) | “sankcija” ir jebkurš brīvības atņemšanas sods vai
  ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kuru, pamatojoties uz kriminālprocesu, uz noteiktu vai nenoteiktu laiku ir piespriedusi tiesa par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu
  ; |
| --- | --- |

b)

“sankcija” ir jebkurš brīvības atņemšanas sods vai
  ar brīvības atņemšanu saistīts drošības līdzeklis, kuru, pamatojoties uz kriminālprocesu, uz noteiktu vai nenoteiktu laiku ir piespriedusi tiesa par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu
  ;

| b) | “sods” ir jebkurš brīvības atņemšanas sods vai
  jebkurš līdzeklis, kas saistīts ar brīvības atņemšanu, kurš, pamatojoties uz kriminālprocesu, ir piespriests uz noteiktu vai nenoteiktu laiku par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu
  ; |
| --- | --- |

b)

“sods” ir jebkurš brīvības atņemšanas sods vai
  jebkurš līdzeklis, kas saistīts ar brīvības atņemšanu, kurš, pamatojoties uz kriminālprocesu, ir piespriests uz noteiktu vai nenoteiktu laiku par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu
  ;

Grozījums Nr. 8

1. panta c) apakšpunkts

| c) | “izsniegšanas valsts” ir dalībvalsts,
  kurā ir izsniegts Eiropas izpildes rīkojums; |
| --- | --- |

c)

“izsniegšanas valsts” ir dalībvalsts,
  kurā ir izsniegts Eiropas izpildes rīkojums;

| c) | “izdevējvalsts” ir dalībvalsts,
  kurā ir taisīts spriedums šā pamatlēmuma izpratnē; |
| --- | --- |

c)

“izdevējvalsts” ir dalībvalsts,
  kurā ir taisīts spriedums šā pamatlēmuma izpratnē;

Grozījums Nr. 9

1. panta d) apakšpunkts

| d) | “izpildes valsts” ir dalībvalsts, kurai
  Eiropas izpildes rīkojums
  ir pārsūtīts izpildei
  . |
| --- | --- |

d)

“izpildes valsts” ir dalībvalsts, kurai
  Eiropas izpildes rīkojums
  ir pārsūtīts izpildei
  .

| d) | “izpildes valsts” ir dalībvalsts, kurai
  spriedums
  ir nosūtīts atzīšanai un piespriestā soda izpildei. |
| --- | --- |

d)

“izpildes valsts” ir dalībvalsts, kurai
  spriedums
  ir nosūtīts atzīšanai un piespriestā soda izpildei.

Grozījums Nr. 10

2. panta 2. punkts

2. Neatkarīgi no 4. panta, ja tas ir vajadzīgs valsts tiesību sistēmas iekārtas dēļ, katra dalībvalsts var paredzēt vienu vai vairākas centrālās iestādes, kas ir atbildīgas par Eiropas izpildes rīkojuma administratīvu pārsūtīšanu un saņemšanu un palīdzības sniegšanu kompetentajām iestādēm.

svītrots

Grozījums Nr. 11

2. panta 3. punkts

3. Padomes Ģenerālsekretariāts saņemto informāciju dara pieejamu visām dalībvalstīm
  un Komisijai
  .

3. Padomes Ģenerālsekretariāts saņemto informāciju dara pieejamu visām dalībvalstīm,
  uz kurām tā attiecas
  .

Grozījums Nr. 12

3. panta 1. punkts

1. Šī pamatlēmuma mērķis ir izveidot noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis atzīst
  un izpilda savā teritorijā sankciju, ko uzlikusi citas dalībvalsts tiesa saskaņā ar 1. panta b) punktu
  , neatkarīgi no tā, vai sankcijas izpilde jau ir sākusies vai ne.

1. Šā pamatlēmuma mērķis ir izveidot noteikumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis atzīst
  spriedumu un izpilda piespriesto sodu
  , neatkarīgi no tā, vai soda izpilde jau ir sākusies vai ne.

Grozījums Nr. 13

3. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Šis pamatlēmums attiecas tikai uz spriedumu atzīšanu un sodu izpildi šā pamatlēmuma izpratnē. Tas, ka papildus sodam piespriests naudas sods un/vai izdots konfiskācijas rīkojums, kas vēl vav samaksāts, atgūts vai izpildīts, neaizkavē sprieduma nosūtīšanu. Šādu naudas sodu un konfiskācijas rīkojumu atzīšana un izpilde citā dalībvalstī pamatojas uz dalībvalstīs savstarpēji piemērojamiem instrumentiem, jo īpaši uz Padomes 2005. gada 24. februāra Pamatlēmumu 2005/214/TI par finansiālu sodu savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu (2) un Padomes ... gada ... Pamatlēmumu 2006/ .../TI par konfiskācijas rīkojumu savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu (3)

  .

Grozījums Nr. 14

3. panta 3. punkta a) apakšpunkta ievaddaļa

| a) | Šādus šā pamatlēmuma pantus sankciju izpildei piemēro arī gadījumos, kas atbilstīgi prasībai 5. panta 3. punktā Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm personu nogādā atpakaļ izpildes, lai izciestu
  brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli
  , kas tai piespriests izsniegšanas dalībvalstī: |
| --- | --- |

a)

Šādus šā pamatlēmuma pantus sankciju izpildei piemēro arī gadījumos, kas atbilstīgi prasībai 5. panta 3. punktā Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm personu nogādā atpakaļ izpildes, lai izciestu
  brīvības atņemšanas sodu vai ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli
  , kas tai piespriests izsniegšanas dalībvalstī:

| a) | Ja saskaņā ar Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmuma 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm 5. panta 3. punkta prasību personu nogādā atpakaļ izpildes valstī, lai izciestu
  sodu
  , kas tai piespriests izdevējvalstī, sodu izpildei piemēro šādus šā pamatlēmuma pantus: |
| --- | --- |

a)

Ja saskaņā ar Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmuma 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm 5. panta 3. punkta prasību personu nogādā atpakaļ izpildes valstī, lai izciestu
  sodu
  , kas tai piespriests izdevējvalstī, sodu izpildei piemēro šādus šā pamatlēmuma pantus:

Grozījums Nr. 15

3. panta 3. punkta a) apakšpunkta 3. ievilkums

| — | 4. panta 3. līdz 6. punkts: Eiropas izpildes rīkojuma pārsūtīšana; |
| --- | --- |

—

| — | 4. panta 1., 3.a, 4., 5. un 6. punkts: Sprieduma un apliecinošā dokumenta nosūtīšana; |
| --- | --- |

—

Grozījums Nr. 16

3. panta 3. punkta a) apakšpunkta 5. ievilkums

| — | 8. pants:
  Eiropas izpildes rīkojuma
  atzīšana un izpilde; |
| --- | --- |

—

8. pants:
  Eiropas izpildes rīkojuma
  atzīšana un izpilde;

— 8. pants:
  Sprieduma
  atzīšana un izpilde;

Grozījums Nr. 17

3. panta 3. punkta b) apakšpunkta 2. ievilkums

| — | 8. pants:
  Eiropas izpildes rīkojuma
  atzīšana un izpilde, |
| --- | --- |

—

8. pants:
  Eiropas izpildes rīkojuma
  atzīšana un izpilde,

— 8. pants:
  Sprieduma
  atzīšana un izpilde,

Grozījums Nr. 18

3. panta 3. punkta b) apakšpunkta 2. rindkopa

Valsts, kas izsniegusi Eiropas apcietināšanas orderi, sniedz izpildes valstij
  informāciju, kas ietverta Eiropas izpildes rīkojumā
  . Kompetentās iestādes tieši sazinās par jautājumiem, kas attiecas uz šo punktu.

Valsts, kas izdevusi Eiropas apcietināšanas orderi, izpildes valstij nosūta spriedumu kopā ar 4. pantā minēto apliecinošo dokumentu.
  Kompetentās iestādes tieši sazinās par jautājumiem, kas attiecas uz šo punktu.

Grozījums Nr. 19

4. panta virsraksts

Eiropas izpildes rīkojuma pārsūtīšana

Sprieduma un apliecinošā dokumenta nosūtīšana

Grozījums Nr. 20

4. panta - 1. punkts (jauns)

- 1. Spriedumu kopā ar šajā pantā minēto apliecinošo dokumentu var nosūtīt vienai no šīm dalībvalstīm:

| i) | notiesātās personas valstspiederības valsts vai valsts, kurā tā pastāvīgi uzturas likumīgā kārtā; |
| --- | --- |

i)

notiesātās personas valstspiederības valsts vai valsts, kurā tā pastāvīgi uzturas likumīgā kārtā;

| ii) | notiesātās personas valstspiederības valsts, uz kuru to izraidīs pēc atbrīvošanas no apcietinājuma saskaņā ar spriedumu vai ar šo spriedumu pamatotu administratīvu lēmumu; |
| --- | --- |

ii)

notiesātās personas valstspiederības valsts, uz kuru to izraidīs pēc atbrīvošanas no apcietinājuma saskaņā ar spriedumu vai ar šo spriedumu pamatotu administratīvu lēmumu;

| iii) | notiesātās personas valstspiederības valsts vai valsts, kurā tā pastāvīgi uzturas likumīgā kārtā un kura, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, šo personu izdevusi izdevējvalstij, gadījumā, ja tā pēc lietas izskatīšanas ir nosūtīta atpakaļ uz izpildes valsti, lai tajā izciestu izdevējvalstī piespriesto sodu; |
| --- | --- |

iii)

notiesātās personas valstspiederības valsts vai valsts, kurā tā pastāvīgi uzturas likumīgā kārtā un kura, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, šo personu izdevusi izdevējvalstij, gadījumā, ja tā pēc lietas izskatīšanas ir nosūtīta atpakaļ uz izpildes valsti, lai tajā izciestu izdevējvalstī piespriesto sodu;

| iv) | valsts, kurā notiesātā persona uzturas vai ir tās valstspiederīgā, vai kurā tā ir likumīga pastāvīgā iedzīvotāja un kura piekrīt soda atzīšanai un izpildei; |
| --- | --- |

iv)

valsts, kurā notiesātā persona uzturas vai ir tās valstspiederīgā, vai kurā tā ir likumīga pastāvīgā iedzīvotāja un kura piekrīt soda atzīšanai un izpildei;

| v) | valsts, kurā ir personas likumīga pastāvīgā dzīvesvieta, ja vien šī persona nav zaudējusi uzturēšanās atļauju saskaņā ar spriedumu vai ar šo spriedumu pamatotu administratīvu lēmumu; vai |
| --- | --- |

v)

valsts, kurā ir personas likumīga pastāvīgā dzīvesvieta, ja vien šī persona nav zaudējusi uzturēšanās atļauju saskaņā ar spriedumu vai ar šo spriedumu pamatotu administratīvu lēmumu; vai

| vi) | valsts, kas piekrīt nosūtīt spriedumu kopā ar apliecinošo dokumentu, lai atzītu spriedumu un izpildītu piespriesto sodu. |
| --- | --- |

vi)

valsts, kas piekrīt nosūtīt spriedumu kopā ar apliecinošo dokumentu, lai atzītu spriedumu un izpildītu piespriesto sodu.

Pirms sprieduma nosūtīšanas izdevējvalsts kompetentā iestāde īpaši apsver konsultēšanās iespējas ar izpildes valsti, izmantojot jebkādus piemērotus līdzekļus. Konsultēšanās ir obligāta, ja saskaņā ar 1. punktā noteiktajiem kritērijiem spriedumu var nosūtīt divām vai vairākām dalībvalstīm.

Izpildes valsts pēc savas iniciatīvas var pieprasīt izdevējvalstij nosūtīt spriedumu kopā ar apliecinošo dokumentu.

Grozījums Nr. 21

4. panta 1. punkts

1.
  Eiropas izpildes rīkojums par sankciju atbilstīgi 1. panta b) punktam var pārsūtīt 2. panta 1. punktā minētajām iestādēm tajā dalībvalstī, kuras valstspiederīgajam ir uzlikta sankcija, kurā šī persona likumīgi un pastāvīgi dzīvo vai ar kuru personai ir citas ciešas saites
  .

1.
  Lai spriedumu atzītu un izpildītu piespriesto sodu, spriedumu vai apliecinātu tā kopiju kopā ar apliecinošo dokumentu saskaņā ar 3. panta 3. punkta a) apakšpunkta 3. ievilkumu izdevējvalsts kompetentā iestāde tieši nosūta izpildes valsts kompetentajai iestādei, izmantojot jebkādus līdzekļus, pēc kuriem paliek rakstiska liecība un kuri izpildes valstij ļauj noteikt tā autentiskumu. Sprieduma oriģinālu vai apliecinātu tā kopiju un apliecinošā dokumenta oriģinālu nosūta izpildes valstij, ja tā izvirza šādu prasību. Arī visa oficiālā saziņa notiek tieši starp minētajām kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 22

4. panta 2. punkts

2. Eiropas izpildes rīkojumu nepārsūta, ja personas, attiecībā uz kuru ir noteikta sankcija, pastāvīgā likumīgā uzturēšanās vieta atrodas izsniegšanas valstī, izņemot gadījumus, ja notiesātā persona piekrīt nodošanai vai ja nolēmumā vai no tā izrietošā administratīvā lēmumā ir paredzēta personas izsūtīšana, izraidīšana vai cits pasākums, kas nosaka, ka pēc sankcijas izciešanas personai nav atļauts palikt izsniegšanas valsts teritorijā
  .

svītrots

Grozījums Nr. 23

4. panta 3. punkts

3. Tas, ka papildus sankcijai atbilstīgi 1. panta b) punktam attiecībā uz darbību, kas ir pamatā Eiropas izpildes rīkojumam, ir uzlikts arī naudassods, ko notiesātā persona vēl nav samaksājusi, nekavē Eiropas izpildes rīkojuma pārsūtīšanu. Naudassoda izpilde citā dalībvalstī balstās uz attiecīgiem noteikumiem šajā jomā, ko piemēro starp dalībvalstīm.

svītrots

Grozījums Nr. 24

4. panta 3.a punkts (jauns)

3.a Uz apliecinošā dokumenta, kura veidlapas paraugs ir iekļauts Pielikumā, jābūt izdevējvalsts kompetentās iestādes parakstam, kā arī jābūt apliecinājumam, ka dokumenta saturs ir pareizs.

Grozījums Nr. 25

4. panta 4. punkts

4. Izsniegšanas valsts kompetentā iestāde
  Eiropas izpildes rīkojumu
  tieši pārsūta izpildes valsts kompetentajai iestādei jebkurā veidā, lai pastāvētu rakstisks apliecinājums, un tādos apstākļos, lai izpildes valsts kompetentā iestāde varētu noteikt rīkojuma autentiskumu. Visi oficiālie sakari arī notiek tieši starp minētajām kompetentajām iestādēm.

4. Izdevējvalsts kompetentā iestāde
  spriedumu
  tieši pārsūta izpildes valsts kompetentajai iestādei, izmantojot jebkādus līdzekļus, pēc kuriem paliek rakstiska liecība un kuri izpildes valstij ļauj noteikt rīkojuma autentiskumu,
  un kuri var ietvert ieslodzījuma vietas reģistra jebkāda veida datus attiecībā uz personu, kurai ir piespriests sods
  . Arī visa oficiālā saziņa notiek tieši starp minētajām kompetentajām iestādēm.

Grozījums Nr. 26

4. panta 5. punkts

5. Izsniegšanas valsts
  Eiropas izpildes rīkojumu
  vienlaicīgi nosūta tikai vienai izpildes valstij.

5. Izdevējvalsts spriedumu kopā ar apliecinošo dokumentu
  vienlaicīgi nosūta tikai vienai izpildes valstij.

Grozījums Nr. 27

4. panta 6. punkts

6. Ja izsniegšanas valsts kompetentajai iestādei nav zināma izpildes valsts kompetentā iestāde, izsniegšanas valsts iestāde veic visu nepieciešamo izziņas darbu,
  tostarp
  izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla, kas izveidots ar Padomes Vienoto rīcību 98/428/TI, kontaktpunktus, lai iegūtu informāciju no izpildes valsts.

6. Ja izdevējvalsts kompetentajai iestādei nav zināma izpildes valsts kompetentā iestāde, izdevējvalsts iestāde veic visu nepieciešamo izziņas darbu, izmantojot ar Padomes Vienoto rīcību 98/428/TI izveidotā Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla kontaktpunktus, lai iegūtu informāciju no izpildes valsts.

Grozījums Nr. 28

4. panta 7. punkts

7. Ja izpildes valsts iestādes, kas saņem Eiropas izpildes rīkojumu, kompetencē nav atzīt to un veikt tā izpildei vajadzīgos pasākumus, tā, ex officio, pārsūta Eiropas izpildes rīkojumu kompetentajai iestādei un par to attiecīgi informē izsniegšanas valsts kompetento iestādi.

svītrots

Grozījums Nr. 29

5. pants, virsraksts

Notiesāto personu viedoklis un paziņojums

Atzinums un paziņošana notiesātajai personai un cietušajam(-iem)

Grozījums Nr. 30

5. panta 1. punkts

1. Ja notiesātā persona atrodas izsniegšanas valstī
  , tai,

  ja iespējams, dod iespēju izteikt savu viedokli mutiski vai rakstiski, pirms ir izsniegts Eiropas izpildes rīkojums. Saskaņā ar 4. panta 1. punkta otro teikumu Eiropas izpildes rīkojuma pārsūtīšanai nav vajadzīga šīs personas piekrišana. Tomēr tās viedokli ņem vērā, izšķiroties par to, vai Eiropas izpildes rīkojumu izsniegt un — izsniegšanas gadījumā — uz kuru izpildes valsti to pārsūtīt.

1. Ja notiesātā persona atrodas izdevējvalstī, pirms Eiropas izpildes rīkojuma izdošanas tai nodrošina iespēju izteikt savu viedokli mutiski vai rakstiski. Saskaņā ar 4. panta 1. punkta otro teikumu Eiropas izpildes rīkojuma pārsūtīšanai nav vajadzīga šīs personas piekrišana. Tomēr tās viedokli ņem vērā, lemjot par to, vai izdot Eiropas izpildes rīkojumu un — izdošanas gadījumā — uz kuru izpildes valsti to pārsūtīt.

Grozījums Nr. 31

5. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Arī noziedzīgajā nodarījumā cietušajām personām paziņo, ka pastāv pieteikums soda izpildes atzīšanai un pārvietošanai, un paziņo procedūras rezultātus, tostarp — informāciju par rīkojumu attiecībā uz notiesātās personas pārvietošanu no izdevējvalsts uz izpildes valsti.

Grozījums Nr. 32

5. panta 2. punkts

2. Ja notiesātā persona atrodas izsniegšanas valstī, šīs valsts kompetentā iestāde paziņo personai par sekām, kas rodas no nodošanas izpildes valstij. Ja notiesātā persona ir izpildes valstī, šādu paziņojumu sniedz šīs valsts kompetentā iestāde,
  ja tas ir vajadzīgs taisnīguma interesēs.

2. Ja notiesātā persona atrodas izdevējvalstī, šīs valsts kompetentā iestāde paziņo personai par sekām, kas rodas no nodošanas izpildes valstij. Ja notiesātā persona ir izpildes valstī, šādu paziņojumu sniedz šīs valsts kompetentā iestāde.

Grozījums Nr. 33

6. pants

6. pants

svītrots

Eiropas izpildes rīkojuma saturs un forma

1. Eiropas izpildes rīkojumā jābūt pielikumā dotajā veidlapā minētajiem datiem. Izsniegšanas valsts kompetentā iestāde apliecina tā satura pareizību un paraksta to.

2. Eiropas izpildes rīkojumu tulko izpildes valsts oficiālajā valodā vai vienā no tās oficiālajām valodām. Šā pamatlēmuma pieņemšanas brīdī vai vēlāk ikviena dalībvalsts var noteikt deklarācijā, ko tā deponē Padomes Ģenerālsekretariātā, ka tā pieņems tulkojumu vienā vai vairākās citās Savienības iestāžu oficiālajās valodā.

Grozījums Nr. 34

8. pants, virsraksts

Eiropas izpildes rīkojuma
  atzīšana un izpilde

Sprieduma
  atzīšana un
  soda
  izpilde

Grozījums Nr. 35

8. panta 1. punkts

1. Saskaņā ar 4. pantu pārsūtīto Eiropas izpildes rīkojumu
  izpildes valsts kompetentā iestāde atzīst bez jebkādām papildu formalitātēm un nekavējoties veic visus vajadzīgos pasākumus tā izpildei, izņemot gadījumus, ja kompetentā iestāde nolemj izmantot kādu no 9. pantā paredzētajiem rīkojuma neatzīšanas un neizpildīšanas pamatojumiem.

1. Saskaņā ar 4. pantu nosūtīto spriedumu
  izpildes valsts kompetentā iestāde atzīst bez jebkādām papildu formalitātēm un nekavējoties veic visus vajadzīgos pasākumus sprieduma izpildei, izņemot gadījumus, ja kompetentā iestāde nolemj izmantot kādu no 9. pantā paredzētajiem neatzīšanas un neizpildīšanas pamatojumiem.

Grozījums Nr. 36

8. panta 2. punkts

2. Ja sankcijas ilgums neatbilst izpildes valsts tiesību aktu
  pamatprincipiem
  , izpildes valsts kompetenta iestāde var nolemt sankciju pielāgot
  līdz augstākajam iespējamajam līmenim, kas paredzēts attiecībā uz
  noziedzīgu nodarījumu
  saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem.

2. Ja soda ilgums neatbilst izpildes valsts tiesību aktiem, izpildes valsts kompetentā iestāde var nolemt sodu pastiprināt
  līdz augstākajam iespējamajam līmenim, kas paredzēts attiecībā uz
  šo nodarījumu
  saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 37

8. panta 3. punkts

3. Ja sankcijas veids neatbilst izpildes valsts tiesību aktiem,
  šīs valsts kompetentā iestāde var pielāgot to
  , ar tiesas vai administratīvu nolēmumu nosakot sodu vai pasākumu, kas paredzēts šīs valsts tiesību aktos attiecībā uz tāda paša veida noziedzīgu nodarījumu. Šim sodam vai pasākumam ir pēc iespējas jāatbilst izsniegšanas valsts noteiktajai sankcijai; tas nozīmē, ka sankciju nevar pārvērst par naudassodu. Tas nedrīkst būt smagāks par izsniegšanas valsts sankciju.

3. Ja soda veids neatbilst izpildes valsts tiesību aktiem, šim sodam vai pasākumam pēc iespējas lielākā mērā ir jāatbilst izdevējvalstī piespriestajam sodam; tas nozīmē, ka sodu nevar aizvietot ar naudas sodu. Tas nedrīkst būt smagāks
  vai vieglāks
  par izdevējvalstī piespriesto sodu.

Grozījums Nr. 38

8. panta 4. punkts

4. Ja
  Eiropas izpildes rīkojums
  ir izsniegts arī par nodarījumiem, uz kuriem neattiecas 7. panta 1. punkts un ja izpildes valsts atsakās atzīt un izpildīt
  Eiropas izpildes rīkojumu
  par šādām darbībām saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu, tai ir jālūdz izsniegšanas valsts tai paziņot, kura sankcijas daļa attiecas uz attiecīgajiem nodarījumiem. Pēc šīs informācijas saņemšanas izpildes valsts var samazināt sankciju par tādu daļu, ko ir paziņojusi piešķiršanas valsts.

4. Ja
  spriedums
  ir izdots arī par nodarījumiem, uz kuriem neattiecas 7. panta 1. punkts, un ja izpildes valsts atsakās atzīt un izpildīt
  spriedumu
  par šādiem nodarījumiem saskaņā ar 9. panta 1. punkta b) apakšpunktu, šai valstij ir jālūdz izdevējvalsts tai paziņot, kura soda daļa attiecas uz attiecīgajiem nodarījumiem. Pēc šīs informācijas saņemšanas izpildes valsts var samazināt sodu tādā apmērā, kādā to ir paziņojusi izdevējvalsts.

Grozījums Nr. 39

9. panta 1. punkta ievaddaļa

1. Izpildes valsts kompetentās iestādes var atteikties atzīt
  un izpildīt Eiropas izpildes rīkojumu, ja
  :

1. Izpildes valsts kompetentās iestādes var atteikties atzīt
  spriedumu un izpildīt sodu
  ,
  ja
  :

Grozījums Nr. 40

9. panta 1. punkta a) apakšpunkts

| a) | attiecībā uz attiecīgo personu ir pieņemts lēmums par tām pašām darbībām izsniegšanas valstī vai jebkurā citā valstī, kas nav izsniegšanas valsts vai izpildes valsts, ja šajā citā valstī lēmums ir izpildīts, to pašreiz izpilda vai vairs neizpildīs saskaņā ar sprieduma sniedzējas valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

| a) | 4. pantā minētais apliecinošais dokuments ir nepilnīgs vai nepārprotami neatbilst spriedumam; |
| --- | --- |

a)

Grozījums Nr. 41

9. panta 1. punkta aa) apakšpunkts (jauns)

aa) nav ievēroti 4. panta - 1. punktā noteiktie kritēriji;

Grozījums Nr. 42

9. panta 1. punkta ab) apakšpunkts (jauns)

ab) soda izpilde ir pretrunā ne bis in idem principam;

Grozījums Nr. 43

9. panta 1. punkta b) apakšpunkts

| b) | 7. panta 3. punktā minētajā gadījumā
  izpildes rīkojums
  attiecas uz darbībām, ko neatzītu par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem; tomēr attiecībā uz nodokļiem vai nodevām, muitu un valūtas maiņu
  Eiropas izpildes rīkojuma
  izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts tiesību akti neparedz tāda paša veida nodokļus vai nodevas vai tajos nav ietvertas tāda paša veida normas attiecībā uz nodokļiem, nodevām un muitas un valūtas maiņas noteikumiem kā izsniegšanas valsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

b)

7. panta 3. punktā minētajā gadījumā
  izpildes rīkojums
  attiecas uz darbībām, ko neatzītu par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem; tomēr attiecībā uz nodokļiem vai nodevām, muitu un valūtas maiņu
  Eiropas izpildes rīkojuma
  izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts tiesību akti neparedz tāda paša veida nodokļus vai nodevas vai tajos nav ietvertas tāda paša veida normas attiecībā uz nodokļiem, nodevām un muitas un valūtas maiņas noteikumiem kā izsniegšanas valsts tiesību aktos;

| b) | 7. panta 3. punktā minētajā gadījumā
  spriedums
  attiecas uz darbībām, ko neatzītu par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem; tomēr attiecībā uz nodokļiem vai nodevām, muitu un valūtas maiņu
  sprieduma
  izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts tiesību akti neparedz tāda paša veida nodokļus vai nodevas vai tajos nav ietvertas tāda paša veida normas attiecībā uz nodokļiem, nodevām un muitas un valūtas maiņas noteikumiem kā izdevējvalsts tiesību aktos; |
| --- | --- |

b)

7. panta 3. punktā minētajā gadījumā
  spriedums
  attiecas uz darbībām, ko neatzītu par noziedzīgu nodarījumu saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem; tomēr attiecībā uz nodokļiem vai nodevām, muitu un valūtas maiņu
  sprieduma
  izpildi nevar atteikt, pamatojoties uz to, ka izpildes valsts tiesību akti neparedz tāda paša veida nodokļus vai nodevas vai tajos nav ietvertas tāda paša veida normas attiecībā uz nodokļiem, nodevām un muitas un valūtas maiņas noteikumiem kā izdevējvalsts tiesību aktos;

Grozījums Nr. 44

9. panta 1. punkta c) apakšpunkts

| c) | ja
  lēmuma
  izpildei ir iestājies noilgums saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem,
  ciktāl Eiropas izpildes rīkojums
  attiecas uz darbībām, kas saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ir tās piekritībā; |
| --- | --- |

c)

ja
  lēmuma
  izpildei ir iestājies noilgums saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem,
  ciktāl Eiropas izpildes rīkojums
  attiecas uz darbībām, kas saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ir tās piekritībā;

| c) | ja
  soda
  izpildei ir iestājies noilgums saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem
  un tas
  attiecas uz darbībām, kas saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ir tās piekritībā; |
| --- | --- |

c)

ja
  soda
  izpildei ir iestājies noilgums saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem
  un tas
  attiecas uz darbībām, kas saskaņā ar šīs valsts tiesību aktiem ir tās piekritībā;

Grozījums Nr. 45

9. panta 1. punkta ca) apakšpunkts (jauns)

| ca) | izpildes valsts tiesību aktos ir paredzēta imunitāte, kuras dēļ soda izpilde nav iespējama; |
| --- | --- |

ca)

Grozījums Nr. 46

9. panta 1. punkta d) apakšpunkts

| d) | Eiropas izpildes rīkojums ir izsniegts attiecībā uz fizisku personu, kuru
  saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem tās vecuma dēļ nevarētu saukt pie kriminālatbildības par nodarījumiem, saistībā ar kuriem
  rīkojums
  ir izsniegts; |
| --- | --- |

d)

Eiropas izpildes rīkojums ir izsniegts attiecībā uz fizisku personu, kuru
  saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem tās vecuma dēļ nevarētu saukt pie kriminālatbildības par nodarījumiem, saistībā ar kuriem
  rīkojums
  ir izsniegts;

| d) | sods piespriests personai, kuru
  saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem tās vecuma dēļ vēl nevar saukt pie kriminālatbildības par nodarījumiem, saistībā ar kuriem
  spriedums
  ir taisīts; |
| --- | --- |

d)

sods piespriests personai, kuru
  saskaņā ar izpildes valsts tiesību aktiem tās vecuma dēļ vēl nevar saukt pie kriminālatbildības par nodarījumiem, saistībā ar kuriem
  spriedums
  ir taisīts;

Grozījums Nr. 47

9. panta 1. punkta e) apakšpunkts

| e) | brīdī, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi
  Eiropas izpildes rīkojumu saskaņā ar 4. panta 1. punktu
  , sankcijas atlikušais izpildes laiks ir īsāks nekā
  četri mēneši
  ; |
| --- | --- |

e)

brīdī, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi
  Eiropas izpildes rīkojumu saskaņā ar 4. panta 1. punktu
  , sankcijas atlikušais izpildes laiks ir īsāks nekā
  četri mēneši
  ;

| e) | brīdī, kad
  izpildes valsts
  kompetentā iestāde ir saņēmusi
  spriedumu
  , atlikušais soda izciešanas laiks ir īsāks nekā
  seši mēneši
  ; |
| --- | --- |

e)

brīdī, kad
  izpildes valsts
  kompetentā iestāde ir saņēmusi
  spriedumu
  , atlikušais soda izciešanas laiks ir īsāks nekā
  seši mēneši
  ;

Grozījums Nr. 48

9. panta 1. punkta f) apakšpunkts

| f) | attiecīgā persona nepiekrīt Eiropas izpildes rīkojuma pārsūtīšanai, un tas ir izsniegts, lai izpildītu sankciju, kura ir pieņemta aizmuguriskā spriedumā, ciktāl personu personiski neuzaicināja vai kādā citā veidā neinformēja par to, kad un kur notika attiecīgā lietas izskatīšana, kuras rezultātā pieņemts aizmuguriskais spriedums, vai arī, ja persona nav norādījusi kompetentajai iestādi, ka tā lēmumu neapstrīd; |
| --- | --- |

f)

| f) | spriedums ir taisīts in absentia, ja vien apliecinošajā dokumentā nav pierādījums, ka persona ir izsaukta personīgi vai informācija par tiesas procesa laiku un vietu tai ir nodota ar kompetentā pārstāvja starpniecību saskaņā ar valsts tiesību aktiem, kā rezultātā spriedums ir taisīts in absentia; |
| --- | --- |

f)

Grozījums Nr. 49

9. panta 1. punkta g) apakšpunkts

| g) | fiziska persona, attiecībā uz kuru Eiropas izpildes rīkojums ir izsniegts, nav izpildes valsts valstspiederīgais, nedz arī pastāvīgi un likumīgi uzturas šajā valstī, ne arī tai ir citas ciešas saites ar šo valsti
  . |
| --- | --- |

g)

fiziska persona, attiecībā uz kuru Eiropas izpildes rīkojums ir izsniegts, nav izpildes valsts valstspiederīgais, nedz arī pastāvīgi un likumīgi uzturas šajā valstī, ne arī tai ir citas ciešas saites ar šo valsti
  .

svītrots

Grozījums Nr. 50

9. panta 2. punkts

2. Gadījumos, kas minēti
  1. punkta a), f) un g) apakšpunktā
  , pirms izpildes valsts kompetentā iestāde nolemj neatzīt un
  neizpildīt kādu Eiropas izpildes rīkojumu
  , tā apspriežas ar izsniegšanas valsts kompetento iestādi, izmantojot jebkurus piemērotus līdzekļus, un vajadzības gadījumā lūdz tai nekavējoties sniegt jebkādu vajadzīgu papildinformāciju.

2. Gadījumos, kas minēti
  1. punkta a), aa), ab) un f) apakšpunktā
  , pirms izpildes valsts kompetentā iestāde nolemj neatzīt
  spriedumu un neizpildīt sodu
  , tā apspriežas ar izdevējvalsts kompetento iestādi, izmantojot jebkurus piemērotus līdzekļus, un vajadzības gadījumā lūdz tai nekavējoties sniegt jebkādu vajadzīgu papildinformāciju.

Grozījums Nr. 51

9. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Sprieduma atzīšanu izpildes valstī var atlikt, ja 4. pantā minētais apliecinošais dokuments ir nepilnīgs vai nepārprotami neatbilst spriedumam.

Grozījums Nr. 52

10. panta virsraksts

Lēmums
  par Eiropas izpildes rīkojumu
  un termiņi

Lēmums par
  sprieduma izpildi
  un termiņi

Grozījums Nr. 53

10. panta 1. punkts

1. Izpildes valsts kompetentā iestāde pēc iespējas ātri un ne vēlāk kā trīs nedēļas pēc Eiropas izpildes rīkojuma saņemšanas nolemj par tā izpildi
  .

1. Izpildes valsts kompetentā iestāde pēc iespējas drīz lemj par sprieduma atzīšanu un soda izpildi un to paziņo izdevējvalstij, tostarp paziņo jebkādus lēmumus attiecībā uz sodu saskaņā ar 8. panta 2. un 3. punktu.

Grozījums Nr. 54

10. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Ja vien nepastāv 9. panta 2.a punktā minētais atlikšanas iemesls, galīgo lēmumu par sprieduma atzīšanu un soda izpildi pieņem 30 dienu laikā pēc sprieduma un apliecinošā dokumenta saņemšanas.

Grozījums Nr. 55

10. panta 1.b punkts (jauns)

1.b Citos gadījumos, ja vien nepastāv 9. panta 2.a punktā minētais atlikšanas iemesls, galīgo lēmumu par sprieduma atzīšanu un soda izpildi pieņem 60 dienu laikā pēc sprieduma un apliecinošā dokumenta saņemšanas.

Grozījums Nr. 56

10. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Ja īpašos gadījumos lēmumu par sprieduma atzīšanu un soda izpildi nav iespējams pieņemt 1.a un 1.b punktā minētajā termiņā, izpildes valsts kompetentā iestāde to nekavējoties paziņo izdevējvalsts kompetentajai iestādei, kā arī paziņo lēmuma atlikšanas iemeslus. Šādā gadījumā termiņu var pagarināt par 30 dienām.

Grozījums Nr. 57

11. panta 1. punkts

1. Ja
  persona, attiecībā uz kuru ir izsniegts Eiropas izpildes rīkojums
  , atrodas izsniegšanas valstī, personu
  pēc iespējas ātri
  nodod izpildes valstij,
  izsniegšanas un izpildes valstu kompetentajām iestādēm vienojoties par laiku
  .

1. Ja
  notiesātā persona
  atrodas izdevējvalstī, personu nodod izpildes valstij
  ne vēlāk kā 30 dienas pēc tam, kad izpildes valsts pieņēmusi galīgo lēmumu par sprieduma atzīšanu un soda izpildi.

Grozījums Nr. 58

11. panta 2. punkts

2. Personu nodod ne vēlāk kā divas nedēļas pēc galīgā lēmuma pieņemšanas par Eiropas izpildes rīkojuma izpildi
  .

svītrots

Grozījums Nr. 59

11. panta 3. punkts

3. Ja personas nodošanu
  2. punktā
  noteiktajā laikposmā kavē neparedzēti apstākļi, izsniegšanas un izpildes valsts kompetentās iestādes nekavējoties sazinās viena ar otru
  un vienojas par jaunu nodošanas datumu
  .

3. Ja personas nodošanu
  1. punktā
  noteiktajā laikposmā kavē neparedzēti apstākļi, izdevējvalsts un izpildes valsts kompetentās iestādes nekavējoties sazinās viena ar otru.
  Nodošana notiek tikko ir novērsti šie apstākļi. Izdevējvalsts kompetentā iestāde nekavējoties informē izpildes valsts kompetento iestādi un vienojas par citu nodošanas datumu. Šādā gadījumā nodošana notiek 10 dienu laikā pēc vienošanās par citu datumu.

Grozījums Nr. 60

12. panta 1. punkts

1. Ikviena dalībvalsts atļauj
  tādas notiesātās personas tranzītu cauri savai teritorijai, kuru pārsūta uz izpildes valsti,
  ar nosacījumu, ka tai ir sniegta informācija par
  :

1. Katru dalībvalsti, uz kuru tas attiecas,
  informē
  par tādas notiesātās personas tranzītu cauri šīs dalībvalsts teritorijai, kuru pārsūta uz izpildes valsti,
  un izdevējvalsts šai dalībvalstij iesniedz apliecinošā dokumenta kopiju
  .

| a) | personas, par kuru izsniegts Eiropas izpildes rīkojums, identitāti un valstspiederību; |
| --- | --- |

a)

personas, par kuru izsniegts Eiropas izpildes rīkojums, identitāti un valstspiederību;

| b) | Eiropas izpildes rīkojuma esamību; |
| --- | --- |

b)

Eiropas izpildes rīkojuma esamību;

| c) | tā nodarījuma veidu un juridisko kvalifikāciju, kas ir Eiropas izpildes rīkojuma pamatā; |
| --- | --- |

c)

tā nodarījuma veidu un juridisko kvalifikāciju, kas ir Eiropas izpildes rīkojuma pamatā;

| d) | to apstākļu aprakstu, kādos tika izdarīts nodarījums, tostarp laiku un vietu
  . |
| --- | --- |

d)

to apstākļu aprakstu, kādos tika izdarīts nodarījums, tostarp laiku un vietu
  .

Grozījums Nr. 61

12. panta 2. punkts

2. Tranzīta pieprasījumu un 1. punktā minēto
  informāciju
  var pārsūtīt, izmantojot ikvienu līdzekli, ar kuru var iegūt rakstisku apliecinājumu. Tranzīta dalībvalsts tādā pašā kārtībā paziņo par savu lēmumu, ko pieņem prioritārā kārtā, un ne vēlāk kā vienu nedēļu pēc pieprasījuma saņemšanas saistībā ar to pašu procedūru.

2. Tranzīta pieprasījumu un 1. punktā minēto
  apliecinošo doumentu
  var pārsūtīt, izmantojot ikvienu līdzekli, ar kuru var iegūt rakstisku apliecinājumu. Tranzīta dalībvalsts tādā pašā kārtībā paziņo par savu lēmumu, ko pieņem prioritārā kārtā, un ne vēlāk kā vienu nedēļu pēc pieprasījuma saņemšanas saistībā ar to pašu procedūru.

Grozījums Nr. 62

12. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Tranzīta dalībvalsts notiesāto personu var aizturēt tikai uz to laiku, kāds nepieciešams tranzītam cauri tās teritorijai.

Grozījums Nr. 63

12. panta 3. punkts

3. Tranzīta pieprasījums
  nav nepieciešams gaisa pārvadājumu gadījumos, kuros nav paredzēta apstāšanās. Tomēr gadījumos, kad nākas veikt neparedzētu nosēšanos, izsniegšanas valsts sniedz 1. punktā paredzēto informāciju.

3.
  Informācija par tranzītu nav nepieciešama gaisa pārvadājumu gadījumos, kuros nav paredzēta apstāšanās. Tomēr gadījumos, kad nākas veikt neparedzētu nosēšanos, izdevējvalsts 48 stundu laikā
  sniedz 1. punktā paredzēto informāciju.

Grozījums Nr. 64

13. panta 1. punkts

1.
  Eiropas izpildes rīkojuma
  izpildi reglamentē izpildes valsts tiesību akti
  tādā pašā veidā kā sankcijas, kuras ir noteikusi minētā valsts
  . Tikai izpildes valsts iestādes saskaņā ar 2. un 3. punktu ir kompetentas lemt par izpildes procedūrām un noteikt visus pasākumus, kas uz tām attiecas, tostarp noteikt nosacītas atbrīvošanas iemeslus.

1.
  Soda
  izpildi reglamentē izpildes valsts tiesību akti. Tikai izpildes valsts iestādes saskaņā ar 2. un 3. punktu ir kompetentas lemt par izpildes procedūrām un noteikt visus pasākumus, kas uz tām attiecas, tostarp noteikt
  pirmstermiņa vai
  nosacītas atbrīvošanas iemeslus.

Grozījums Nr. 65

13. panta 2. punkts

2. Izpildes valsts kompetentā iestāde atskaita
  jebkuru
  brīvības atņemšanas laikposmu, kas izciests izsniegšanas valstī vai citā valstī
  saistībā ar sankciju, uz kuras pamata ir izsniegts Eiropas izpildes rīkojums
  , no kopējā brīvības atņemšanas laikposma, ko izcieš izpildes valstī.

2. Izpildes valsts kompetentā iestāde no kopējā izpildes valstī izciešamā brīvības atņemšanas termiņa atskaita
  pilnu
  brīvības atņemšanas termiņu, ko notiesātā persona jau izcietusi saistībā ar
  spriedumā noteikto sodu.

Grozījums Nr. 66

13. panta 3. punkts

3. Ja vien izsniegšanas un izpildes valstis nav vienojušās citādi, nosacīta atbrīvošana var notikt tikai gadījumā, ja notiesātā persona ir izcietusi kopumā vismaz pusi no sankcijas termiņa izsniegšanas un izpildes valstī.

3. Ja vien izdevējvalsts un izpildes valsts nav vienojušās citādi, nosacīta atbrīvošana var notikt tikai gadījumā, ja notiesātā persona ir izcietusi vismaz pusi no kopējā soda termiņa izdevējvalstī un izpildes valstī
  vai īpaša termiņa sodu, kas ir saskaņā ar izdevējvalsts un izpildes valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 67

14. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Pirmo punktu piemēro attiecībā uz pārvietojamām personām, kad tās šķērso tranzīta dalībvalstis.

Grozījums Nr. 68

15. panta 1. punkts

1. Amnestiju un apžēlošanu var noteikt izsniegšanas un arī
  izpildes valsts.

1. Amnestiju vai apžēlošanu,
  apspriežoties ar izpildes valsti,
  var noteikt izdevējvalsts vai
  izpildes valsts.

Grozījums Nr. 69

17. panta b) apakšpunkts

| b) | par jebkuru lēmumu neatzīt un neizpildīt
  Eiropas izpildes rīkojumu
  saskaņā ar 9. pantu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

b)

par jebkuru lēmumu neatzīt un neizpildīt
  Eiropas izpildes rīkojumu
  saskaņā ar 9. pantu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu;

| b) | par jebkuru lēmumu
  pilnībā vai daļēji
  neatzīt
  spriedumu
  un neizpildīt
  sodu
  saskaņā ar 9. pantu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

b)

par jebkuru lēmumu
  pilnībā vai daļēji
  neatzīt
  spriedumu
  un neizpildīt
  sodu
  saskaņā ar 9. pantu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu;

Grozījums Nr. 70

17. panta c) apakšpunkts

| c) | par sankcijas pielāgošanu
  saskaņā ar 8. panta 2. vai 3. punktu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

c)

par sankcijas pielāgošanu
  saskaņā ar 8. panta 2. vai 3. punktu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu;

| c) | par
  jebkādu lēmumu attiecībā uz sodu saskaņā ar 8. panta 2. vai 3. punktu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu
  un ņemot vērā dalībvalstu tiesību aktu atšķirības
  ; |
| --- | --- |

c)

par
  jebkādu lēmumu attiecībā uz sodu saskaņā ar 8. panta 2. vai 3. punktu, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu
  un ņemot vērā dalībvalstu tiesību aktu atšķirības
  ;

Grozījums Nr. 71

17. panta d) apakšpunkts

| d) | par
  rīkojuma
  pilnīgu vai daļēju neīstenošanu 8. panta 4. punktā, 13. panta 1. punktā un 15. panta 1. punktā
  minēto iemeslu dēļ, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu,
  un daļējas neīstenošanas gadījumā 8. panta 4. punktā minēto iemeslu dēļ — pieprasījumu norādīt, kura sankcijas daļa attiecas uz attiecīgajiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

d)

par
  rīkojuma
  pilnīgu vai daļēju neīstenošanu 8. panta 4. punktā, 13. panta 1. punktā un 15. panta 1. punktā
  minēto iemeslu dēļ, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu,
  un daļējas neīstenošanas gadījumā 8. panta 4. punktā minēto iemeslu dēļ — pieprasījumu norādīt, kura sankcijas daļa attiecas uz attiecīgajiem nodarījumiem;

| d) | par
  soda
  pilnīgu vai daļēju nepildīšanu 13. panta 1. punktā un 15. panta 1. punktā
  minēto iemeslu dēļ, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu; |
| --- | --- |

d)

par
  soda
  pilnīgu vai daļēju nepildīšanu 13. panta 1. punktā un 15. panta 1. punktā
  minēto iemeslu dēļ, vienlaicīgi sniedzot lēmuma pamatojumu;

Grozījums Nr. 72

17. panta e) apakšpunkts

| e) | par to, ka attiecīgā persona bez iemesla nav uzsākusi sankcijas izciešanu; |
| --- | --- |

e)

svītrots

Grozījums Nr. 73

17. panta ga) apakšpunkts (jauns)

ga) par sprieduma atzīšanu un apstiprināšanu.

Grozījums Nr. 74

17.a pants (jauns)

17.a pants

Valodas

Apliecinošais dokuments, kura veidlapas paraugs ir iekļauts A pielikumā, jāpārtulko oficiālajā valodā vai vienā no izpildes valsts oficiālajām valodām. Pēc šā pamatlēmuma pieņemšanas vai vēlākā laikposmā ikviena dalībvalsts deklarācijā, kas nodota glabāšanai Padomes Ģenerālsekretariātā, var apliecināt, ka tā pieņems tulkojumu vienā vai vairākās Eiropas Savienības oficiālajās valodās.

---

(1)  OV C 150, 21.6.2005., 1. lpp.

(2)  

  OV L 76, 22.3.2005., 16. lpp.

(3)  
  OV L ...

P6_TA(2006)0257

Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (COM(2005)0399 — C6-0256/2005 — 2005/0166(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0399) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0399) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0256/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 152. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0256/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0124/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A6-0124/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0166

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 14. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (pārstrādāts variants)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 152. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropadomes sanāksmē Luksemburgā, 1991. gada 28. un 29. jūnijā apstiprināja Eiropas Narkotiku uzraudzības centra izveidi. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (turpmāk — “Centrs”) tika izveidots ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93 (3), kas ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Tā kā tajā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā. |
| --- | --- |

(1)

Eiropadomes sanāksmē Luksemburgā, 1991. gada 28. un 29. jūnijā apstiprināja Eiropas Narkotiku uzraudzības centra izveidi. Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (turpmāk — “Centrs”) tika izveidots ar Padomes 1993. gada 8. februāra Regulu (EEK) Nr. 302/93 (3), kas ir vairākkārt būtiski grozīta (4). Tā kā tajā ir jāizdara turpmāki grozījumi, skaidrības labad tā būtu jāpārstrādā.

| (2) | Kopienas līmenī ir vajadzīga attiecīga, objektīva, uzticama un salīdzināma informācija par narkotikām, narkomāniju un to sekām, lai palīdzētu iegūt Kopienai un dalībvalstīm vispārīgu pārskatu un tādējādi nodrošinātu tām pievienoto vērtību, savās attiecīgajās kompetences jomās veicot pasākumus vai pieņemot lēmumus par rīcību narkotiku apkarošanas jomā. |
| --- | --- |

(2)

Kopienas līmenī ir vajadzīga attiecīga, objektīva, uzticama un salīdzināma informācija par narkotikām, narkomāniju un to sekām, lai palīdzētu iegūt Kopienai un dalībvalstīm vispārīgu pārskatu un tādējādi nodrošinātu tām pievienoto vērtību, savās attiecīgajās kompetences jomās veicot pasākumus vai pieņemot lēmumus par rīcību narkotiku apkarošanas jomā.

| (3) | Narkotiku problēma ietver daudzus sarežģītus un cieši saistītus aspektus, kas nav viegli nošķirami Tādēļ Centram būtu jāuztic uzdevums sniegt vispārīgu informāciju, kas palīdzētu Kopienai un tās dalībvalstīm iegūt vispārīgu pārskatu par narkotiku un narkomānijas problēmu. Tas nedrīkstētu iespaidot pilnvaru sadalījumu starp Kopienu un dalībvalstīm attiecībā uz tiesību aktiem par narkotiku piedāvājumu un pieprasījumu. |
| --- | --- |

(3)

Narkotiku problēma ietver daudzus sarežģītus un cieši saistītus aspektus, kas nav viegli nošķirami Tādēļ Centram būtu jāuztic uzdevums sniegt vispārīgu informāciju, kas palīdzētu Kopienai un tās dalībvalstīm iegūt vispārīgu pārskatu par narkotiku un narkomānijas problēmu. Tas nedrīkstētu iespaidot pilnvaru sadalījumu starp Kopienu un dalībvalstīm attiecībā uz tiesību aktiem par narkotiku piedāvājumu un pieprasījumu.

| (4) | Ar 2002. gada 16. decembra Lēmumu Nr. 2367/2002/EK (5) Eiropas Parlaments un Padome izveidoja Kopienas statistikas programmu laikposmam no 2003. gada līdz 2007. gadam, kurā ietverti arī Kopienas pasākumi attiecībā uz statistiku veselības un drošības jomā. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2002. gada 16. decembra Lēmumu Nr. 2367/2002/EK (5) Eiropas Parlaments un Padome izveidoja Kopienas statistikas programmu laikposmam no 2003. gada līdz 2007. gadam, kurā ietverti arī Kopienas pasākumi attiecībā uz statistiku veselības un drošības jomā.

| (5) | Padomes Lēmumā 2005/387/TI (2005. gada 10. maijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (6) ir izklāstīta Centra un tā Zinātniskās komitejas loma ātrās informēšanas sistēmā un jaunu vielu riska novērtēšanā. |
| --- | --- |

(5)

Padomes Lēmumā 2005/387/TI (2005. gada 10. maijs) par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (6) ir izklāstīta Centra un tā Zinātniskās komitejas loma ātrās informēšanas sistēmā un jaunu vielu riska novērtēšanā.

| (6) | Būtu jāņem vērā jaunas narkotiku lietošanas metodes, jo īpaši vairāku narkotiku lietošana vienlaikus, nelegālas narkotikas lietojot kopā ar legālām narkotikām vai medikamentiem. |
| --- | --- |

(6)

Būtu jāņem vērā jaunas narkotiku lietošanas metodes, jo īpaši vairāku narkotiku lietošana vienlaikus, nelegālas narkotikas lietojot kopā ar legālām narkotikām vai medikamentiem.

| (7) | Vienam no Centra uzdevumiem vajadzētu būt sniegt informāciju par paraugpraksi un pamatnostādnēm dalībvalstīs un sekmēt šādas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Vienam no Centra uzdevumiem vajadzētu būt sniegt informāciju par paraugpraksi un pamatnostādnēm dalībvalstīs un sekmēt šādas prakses apmaiņu starp dalībvalstīm.

| (8) | Padomes 2001. gada 10. decembra Rezolūcija par piecu galveno epidemioloģisko rādītāju par narkotikām īstenošanu mudina dalībvalstis nodrošināt, izmantojot valstu specializētos centrus, ka ir pieejama salīdzināma informācija par minētajiem rādītājiem. Tas, ka dalībvalstis īsteno šo rādītāju ieviešanu, ir priekšnoteikums, lai Centrs pildītu savus uzdevumus, kā tie izklāstīti šajā regulā. |
| --- | --- |

(8)

Padomes 2001. gada 10. decembra Rezolūcija par piecu galveno epidemioloģisko rādītāju par narkotikām īstenošanu mudina dalībvalstis nodrošināt, izmantojot valstu specializētos centrus, ka ir pieejama salīdzināma informācija par minētajiem rādītājiem. Tas, ka dalībvalstis īsteno šo rādītāju ieviešanu, ir priekšnoteikums, lai Centrs pildītu savus uzdevumus, kā tie izklāstīti šajā regulā.

| (9) | Ir vēlams, lai Komisija varētu tieši uzdot Centram īstenot Kopienas strukturālās palīdzības projektus, kas ir saistīti ar narkotiku informācijas sistēmām trešās valstīs, piemēram, kandidātvalstīs vai Rietumbalkānu valstīs, kurām Eiropadome ļāvusi piedalīties Kopienas programmās un aģentūrās. |
| --- | --- |

(9)

Ir vēlams, lai Komisija varētu tieši uzdot Centram īstenot Kopienas strukturālās palīdzības projektus, kas ir saistīti ar narkotiku informācijas sistēmām trešās valstīs, piemēram, kandidātvalstīs vai Rietumbalkānu valstīs, kurām Eiropadome ļāvusi piedalīties Kopienas programmās un aģentūrās.

| (10) | Tam, kāda ir Centra organizācija, un tā darba metodēm vajadzētu būt saderībā ar vēlamo rezultātu objektīvo būtību, proti, avotu un metožu salīdzināmību un saderību saistībā ar informāciju par narkotikām. |
| --- | --- |

(10)

Tam, kāda ir Centra organizācija, un tā darba metodēm vajadzētu būt saderībā ar vēlamo rezultātu objektīvo būtību, proti, avotu un metožu salīdzināmību un saderību saistībā ar informāciju par narkotikām.

| (11) | Centra apkopotajai informācijai būtu jāattiecas uz prioritārām jomām, kuru saturs, joma un īstenošanas režīms būtu jānosaka. |
| --- | --- |

(11)

Centra apkopotajai informācijai būtu jāattiecas uz prioritārām jomām, kuru saturs, joma un īstenošanas režīms būtu jānosaka.

| (12) | Pastāv valstu, Eiropas un starptautiskas organizācijas un struktūras, kas jau sniedz šāda veida informāciju, un ir vajadzīgs, lai Centrs varētu pildīt savus uzdevumus ciešā sadarbībā ar tām. |
| --- | --- |

(12)

Pastāv valstu, Eiropas un starptautiskas organizācijas un struktūras, kas jau sniedz šāda veida informāciju, un ir vajadzīgs, lai Centrs varētu pildīt savus uzdevumus ciešā sadarbībā ar tām.

| (13) | Personas datu apstrādei Centrā būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7). |
| --- | --- |

(13)

Personas datu apstrādei Centrā būtu jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 (2000. gada 18. decembris) par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (7).

| (14) | Centram būtu jāpiemēro arī vispārīgie principi un ierobežojumi, kas reglamentē tiesības piekļūt dokumentiem, kā paredzēts Līguma 255. pantā, un kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (8). |
| --- | --- |

(14)

Centram būtu jāpiemēro arī vispārīgie principi un ierobežojumi, kas reglamentē tiesības piekļūt dokumentiem, kā paredzēts Līguma 255. pantā, un kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (2001. gada 30. maijs) par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (8).

| (15) | Centram vajadzētu būt tiesību subjektam. |
| --- | --- |

(15)

Centram vajadzētu būt tiesību subjektam.

| (16) | Ņemot vērā apjomu, Centra Administratīvajai valdei būtu vajadzīga izpildkomitejas palīdzība. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā apjomu, Centra Administratīvajai valdei būtu vajadzīga izpildkomitejas palīdzība.

| (17) | Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments ir labi informēts par narkotiku problēmas stāvokli Eiropas Savienībā, tam vajadzētu būt tiesīgam iztaujāt Centra direktoru. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu to, ka Eiropas Parlaments ir labi informēts par narkotiku problēmas stāvokli Eiropas Savienībā, tam vajadzētu būt tiesīgam iztaujāt Centra direktoru.

| (18) | Centra darbs būtu jāveic pārskatāmi, un uz tā vadību būtu jāattiecas visiem pastāvošajiem labas pārvaldības un krāpšanas apkarošanas noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (9), un Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam (1999. gada 25. maijs) par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (10), kam Centrs ir pievienojies un pieņēmis to īstenošanai nepieciešamos noteikumus. |
| --- | --- |

(18)

Centra darbs būtu jāveic pārskatāmi, un uz tā vadību būtu jāattiecas visiem pastāvošajiem labas pārvaldības un krāpšanas apkarošanas noteikumiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1073/1999 (1999. gada 25. maijs) par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (9), un Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas Iestāžu nolīgumam (1999. gada 25. maijs) par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)
   (10), kam Centrs ir pievienojies un pieņēmis to īstenošanai nepieciešamos noteikumus.

| (19) | Centra darbības ārējā izvērtēšana būtu jāveic regulāri, un, ja vajadzīgs, būtu attiecīgi jāpielāgo šī regula. |
| --- | --- |

(19)

Centra darbības ārējā izvērtēšana būtu jāveic regulāri, un, ja vajadzīgs, būtu attiecīgi jāpielāgo šī regula.

| (20) | Ņemot vērā to, šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un ietekmes dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā to, šīs regulas mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka šīs regulas mēroga un ietekmes dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (21) | Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, |
| --- | --- |

(21)

Šajā regulā ir respektētas pamattiesības un ievēroti principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķis

1.   Šī regula paredz Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (“Centrs”).

2.   Centra mērķis ir 3. pantā minētajās jomās nodrošināt Kopienai un tās dalībvalstīm attiecīgu, objektīvu, uzticamu un salīdzināmu informāciju Eiropas līmenī par narkotikām, narkomāniju un to sekām.

3.   Apstrādātā vai sagatavotā statistikas, dokumentārā un tehniskā informācija ir paredzēta tam, lai palīdzētu nodrošināt Kopienai un dalībvalstīm vispārīgu pārskatu par stāvokli saistībā ar narkotikām un narkomāniju, savās atbilstīgajās kompetences jomās veicot pasākumus vai pieņemot lēmumus par rīcību. Šīs informācijas statistikas elementu izstrādā sadarbībā ar attiecīgajām statistikas iestādēm, pēc vajadzības izmantojot Kopienas Statistikas programmu, lai veicinātu sinerģiju un izvairītos no dublēšanās. Ņem vērā arī citus pasaulē pieejamos datus, kas ir Pasaules Veselības organizācijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas (“ANO”) rīcībā.

4.   Neskarot 2. panta d) punkta v) apakšpunktu, Centrs nevar veikt pasākumus, kas ir vairāk nekā informācijas sniegšana un apstrāde.

5.   Centrs nevāc datus, kas tam ļautu identificēt personas vai nelielas personu grupas. Tas atturas nodot informāciju par konkrētiem identificētiem gadījumiem.

2. pants

Uzdevumi

Lai sasniegtu 1. pantā noteikto mērķi, Centrs savās darbības jomās veic šādus uzdevumus:

| a) | pastāvošo datu apkopošanas un analīzes jomā:






  i) | apkopo, reģistrē un analizē informāciju, tostarp pētījumu datus, ko paziņojušas dalībvalstis, kā arī informāciju no Kopienas, nevalstisko organizāciju un kompetentu starptautisko organizāciju avotiem, tostarp Eiropas Policijas biroja (Eiropols); sniedz informāciju par paraugpraksi dalībvalstīs un veicina šīs prakses apmaiņu starp tām; šis apkopošanas, reģistrācijas, analīzes un informēšanas darbs attiecas arī uz datiem par jaunām tendencēm vairāku narkotiku lietošanā vienlaikus, tostarp legālu un nelegālu psihoaktīvo vielu lietošanu vienlaikus; |
| --- | --- | --- |

a)

pastāvošo datu apkopošanas un analīzes jomā:

i)

apkopo, reģistrē un analizē informāciju, tostarp pētījumu datus, ko paziņojušas dalībvalstis, kā arī informāciju no Kopienas, nevalstisko organizāciju un kompetentu starptautisko organizāciju avotiem, tostarp Eiropas Policijas biroja (Eiropols); sniedz informāciju par paraugpraksi dalībvalstīs un veicina šīs prakses apmaiņu starp tām; šis apkopošanas, reģistrācijas, analīzes un informēšanas darbs attiecas arī uz datiem par jaunām tendencēm vairāku narkotiku lietošanā vienlaikus, tostarp legālu un nelegālu psihoaktīvo vielu lietošanu vienlaikus;

| ii) | veic apsekošanu, iepriekšējus pētījumus un priekšizpēti, kā arī īsteno visus pilotprojektus, kas vajadzīgi uzdevuma paveikšanai; organizē ekspertu sanāksmes un, vajadzības gadījumā, izveido īpašas darba grupas; izveido un dara pieejamu zinātnisku dokumentāciju un palīdz veicināt informēšanu; |
| --- | --- |

ii)

veic apsekošanu, iepriekšējus pētījumus un priekšizpēti, kā arī īsteno visus pilotprojektus, kas vajadzīgi uzdevuma paveikšanai; organizē ekspertu sanāksmes un, vajadzības gadījumā, izveido īpašas darba grupas; izveido un dara pieejamu zinātnisku dokumentāciju un palīdz veicināt informēšanu;

| iii) | nodrošina organizatorisku un tehnisku sistēmu, kas ir spējīga sniegt informāciju par līdzīgām vai papildu programmām vai dalībvalstīs veiktām darbībām; |
| --- | --- |

iii)

nodrošina organizatorisku un tehnisku sistēmu, kas ir spējīga sniegt informāciju par līdzīgām vai papildu programmām vai dalībvalstīs veiktām darbībām;

| iv) | izveido un koordinē 5. pantā minēto tīklu, apspriežoties un sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm un organizācijām dalībvalstīs; |
| --- | --- |

iv)

izveido un koordinē 5. pantā minēto tīklu, apspriežoties un sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm un organizācijām dalībvalstīs;

| v) | sekmē informācijas apmaiņu starp lēmējiem, pētniekiem, speciālistiem un tām valsts un nevalstiskajām organizācijām, kas iesaistītas ar narkotikām saistītu jautājumu risināšanā; |
| --- | --- |

v)

sekmē informācijas apmaiņu starp lēmējiem, pētniekiem, speciālistiem un tām valsts un nevalstiskajām organizācijām, kas iesaistītas ar narkotikām saistītu jautājumu risināšanā;

| b) | datu salīdzināšanas metožu uzlabošanas jomā:






  i) | nodrošina uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību Eiropas līmenī, nosakot rādītājus un nesaistošus kopējus kritērijus, kurus Centrs var ieteikt ievērot, lai nodrošinātu dalībvalstīs un Kopienā izmantoto vērtēšanas metožu lielāku vienveidību; Centram jo īpaši izstrādā līdzekļus un instrumentus, lai palīdzētu dalībvalstīm uzraudzīt un izvērtēt savu iekšējo politiku un lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt un izvērtēt Savienības politiku; |
| --- | --- | --- |

b)

datu salīdzināšanas metožu uzlabošanas jomā:

i)

nodrošina uzlabotu datu salīdzināmību, objektivitāti un uzticamību Eiropas līmenī, nosakot rādītājus un nesaistošus kopējus kritērijus, kurus Centrs var ieteikt ievērot, lai nodrošinātu dalībvalstīs un Kopienā izmantoto vērtēšanas metožu lielāku vienveidību; Centram jo īpaši izstrādā līdzekļus un instrumentus, lai palīdzētu dalībvalstīm uzraudzīt un izvērtēt savu iekšējo politiku un lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt un izvērtēt Savienības politiku;

| ii) | gan kvalitātes, gan kvantitātes (datubāzes) aspektā sekmē un strukturē informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

ii)

gan kvalitātes, gan kvantitātes (datubāzes) aspektā sekmē un strukturē informācijas apmaiņu;

| c) | datu izplatīšanas jomā:






  i) | sagatavoto informāciju dara pieejamu Kopienai, dalībvalstīm un kompetentajām organizācijām; |
| --- | --- | --- |

c)

datu izplatīšanas jomā:

i)

sagatavoto informāciju dara pieejamu Kopienai, dalībvalstīm un kompetentajām organizācijām;

| ii) | nodrošina katrā dalībvalstī un pašā Kopienā, un, attiecīgos gadījumos, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās padarītā darba plašu izplatīšanu; |
| --- | --- |

ii)

nodrošina katrā dalībvalstī un pašā Kopienā, un, attiecīgos gadījumos, trešās valstīs vai starptautiskās organizācijās padarītā darba plašu izplatīšanu;

| iii) | nodrošina uzticamu nekonfidenciālu datu plašu izplatīšanu, uz Centra savākto datu pamata publicējot gada ziņojumu par narkotiku problēmas stāvokli, tostarp datus par jaunām tendencēm; |
| --- | --- |

iii)

nodrošina uzticamu nekonfidenciālu datu plašu izplatīšanu, uz Centra savākto datu pamata publicējot gada ziņojumu par narkotiku problēmas stāvokli, tostarp datus par jaunām tendencēm;

| d) | sadarbības jomā ar Eiropas un starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm:






  i) | palīdz uzlabot saskaņotību starp valstu un Kopienas darbībām savās darbības jomās; |
| --- | --- | --- |

d)

sadarbības jomā ar Eiropas un starptautiskajām organizācijām un trešām valstīm:

i)

palīdz uzlabot saskaņotību starp valstu un Kopienas darbībām savās darbības jomās;

| ii) | neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz informācijas nodošanu saskaņā ar ANO Narkotiku konvenciju, veicina to, lai dalībvalstīs savāktie vai no Kopienas iegūtie dati saistībā ar narkotikām un narkomāniju tiktu iekļauti starptautiskās uzraudzības un narkotiku kontroles programmās, jo īpaši ANO un tās īpašo aģentūru izveidotajās programmās; |
| --- | --- |

ii)

neskarot dalībvalstu pienākumus attiecībā uz informācijas nodošanu saskaņā ar ANO Narkotiku konvenciju, veicina to, lai dalībvalstīs savāktie vai no Kopienas iegūtie dati saistībā ar narkotikām un narkomāniju tiktu iekļauti starptautiskās uzraudzības un narkotiku kontroles programmās, jo īpaši ANO un tās īpašo aģentūru izveidotajās programmās;

| iii) | aktīvi sadarbojas ar Eiropolu, lai panāktu maksimālu efektivitāti narkotiku problēmas uzraudzībā; |
| --- | --- |

iii)

aktīvi sadarbojas ar Eiropolu, lai panāktu maksimālu efektivitāti narkotiku problēmas uzraudzībā;

| iv) | aktīvi sadarbojas ar 20. pantā minētajām organizācijām un struktūrām; |
| --- | --- |

iv)

aktīvi sadarbojas ar 20. pantā minētajām organizācijām un struktūrām;

| v) | pēc Komisijas lūguma un ar 9. pantā minētās Administratīvās valdes piekrišanu nodod savu zinātību noteiktām trešām valstīm, piemēram, kandidātvalstīm vai Rietumbalkānu valstīm, un palīdz veidot un stiprināt strukturālās saiknes ar 5. pantā minēto tīklu, kā arī veidot un nostiprināt valstu specializētos centrus; |
| --- | --- |

v)

pēc Komisijas lūguma un ar 9. pantā minētās Administratīvās valdes piekrišanu nodod savu zinātību noteiktām trešām valstīm, piemēram, kandidātvalstīm vai Rietumbalkānu valstīm, un palīdz veidot un stiprināt strukturālās saiknes ar 5. pantā minēto tīklu, kā arī veidot un nostiprināt valstu specializētos centrus;

| e) | informēšanas pienākuma jomā:
  Principā, konstatējot jaunu notikumu attīstību un tendenču maiņu, Centrs par to informē dalībvalstu kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

e)

informēšanas pienākuma jomā:

Principā, konstatējot jaunu notikumu attīstību un tendenču maiņu, Centrs par to informē dalībvalstu kompetentās iestādes.

3. pants

Prioritārās darbības jomas

Centra mērķi un uzdevumus, kā noteikts 1. un 2. pantā, īsteno saskaņā ar I pielikumā norādīto prioritāro secību.

4. pants

Darba metodes

1.   Centrs pakāpeniski veic savus uzdevumus, ievērojot mērķus, kas pieņemti trīs gadu un gada darba programmās, kuras minētas 9. panta 4. un 5. punktā, un pienācīgi ņemot vērā pieejamos resursus.

2.   Īstenojot savu darbību, Centrs — nolūkā izvairīties no dublēšanās — ņem vērā darbības, ko jau veikušas citas pastāvošās iestādes un aģentūras, jo īpaši Eiropols, un nodrošina to lietderīgu izmantošanu.

5. pants

Eiropas Informācijas tīkls par narkotikām un narkomāniju (Reitox)

1.   Centra rīcībā ir Eiropas Informācijas tīkls par narkotikām un narkomāniju (Reitox). Tīklu veido viens specializētais centrs katrā dalībvalstī un katrā valstī, kas ir noslēgusi nolīgumu saskaņā ar 21. pantu, un Komisijas specializētais centrs. Par valsts specializētā centra norīkošanu ir atbildīga vienīgi attiecīgā dalībvalsts.

2.   Valstu specializētie centri veido saskarni starp iesaistītajām valstīm un Centru. Tie palīdz izveidot galvenos rādītājus un datus, tostarp pamatnostādnes to īstenošanai, lai iegūtu uzticamu un salīdzināmu informāciju Eiropas Savienības līmenī. Sadarbojoties ar ekspertiem un valstu organizācijām, kas darbojas narkotiku politikas jomā, valstu specializētie centri valstu līmenī apkopo un objektīvi analizē visu attiecīgo informāciju par narkotikām un narkomāniju, kā arī par izmantoto politiku un risinājumiem, apkopojot pieredzi dažādās jomās — veselības aizsardzībā, tieslietās, tiesībaizsardzībā. Tie jo īpaši nodrošina datus pieciem epidemioloģiskajiem rādītājiem, ko noteicis Centrs.

Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās pārstāvis Reitox tīklā sniedz informāciju, kas norādīta Lēmuma 2005/387/TI 4. panta 1. punktā.

Tāpat valstu specializētie centri var sniegt Centram informāciju par jaunām tendencēm esošo psihoaktīvo vielu lietošanā un/vai par jaunām psihoaktīvo vielu kombinācijām, kas rada iespējamu risku sabiedrības veselībai, kā arī informāciju par iespējamiem pasākumiem saistībā ar sabiedrības veselību.

3.   Attiecīgo valstu iestādes nodrošina savu specializēto centru darbību, lai tie valsts līmenī apkopotu un analizētu datus, pamatojoties uz Centra pieņemtajām pamatnostādnēm.

4.   Valstu specializēto centru īpašos uzdevumus iekļauj Centra trīs gadu programmā, kas minēta 9. panta 4. punktā.

5.   Pilnībā ievērojot valstu specializēto centru primāro raksturu un cieši sadarbojoties ar tiem, Centrs var izmantot citu ekspertu zināšanas un informācijas avotus narkotiku un narkomānijas jomā.

6. pants

Datu aizsardzība un konfidencialitāte

1.   Datus par narkotikām un narkomāniju, ko Centrs saņem vai sniedz, var publicēt, ievērojot Kopienas un valsts tiesību aktus par informācijas izplatīšanu un konfidencialitāti. Personas datus nedrīkst publicēt vai darīt publiski pieejamus.

Dalībvalstīm un valstu specializētajiem centriem nav pienākuma sniegt informāciju, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir klasificēta kā konfidenciāla.

2.   Uz Centru attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001.

7. pants

Piekļuve dokumentiem

1.   Uz Centra rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Regula (EK) Nr. 1049/2001.

2.   Šīs regulas 9. pantā minētā Administratīvā valde pieņem pasākumus Regulas (EK) Nr. 1049/2001 īstenošanai.

3.   Par lēmumiem, ko Centrs pieņem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 8. pantu, var iesniegt sūdzību ombudam vai vērsties Eiropas Kopienu Tiesā saskaņā ar Līguma, attiecīgi, 195. un 230. pantā paredzētajiem nosacījumiem.

8. pants

Tiesībsubjektība un atrašanās vieta

1.   Centrs ir tiesību subjekts. Visās dalībvalstīs Centram ir visplašākā tiesībspēja un rīcībspēja, ko šo valstu tiesību akti piešķir juridiskām personām. Tas jo īpaši var iegūt vai atsavināt kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesā.

2.   Centrs atrodas Lisabonā.

9. pants

Administratīvā valde

1.   Centram ir Administratīvā valde, kuras sastāvā ir viens pārstāvis no katras dalībvalsts, divi Komisijas pārstāvji, divi neatkarīgi eksperti, kas ir īpaši zinoši narkotiku jomā un ko ieceļ Eiropas Parlaments, un viens pārstāvis no katras valsts, kas ir noslēgusi nolīgumu saskaņā ar 21. pantu.

Katram Administratīvās valdes loceklim ir viena balss, izņemot pārstāvjus no valstīm, kas ir noslēgušas nolīgumus saskaņā ar 21. pantu, kuriem nav balsstiesību.

Administratīvā valde lēmumus pieņem ar divu trešdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu, izņemot šā panta 6. punktā un 20. pantā paredzētajos gadījumos.

Katram Administratīvās valdes loceklim vietnieks var nodrošināt palīdzību vai pārstāvību. Pilntiesīga locekļa, kuram ir tiesības balsot, prombūtnē vietnieks var īstenot šīs tiesības.

Administratīvā valde var uzaicināt kā novērotājus bez balsstiesībām pārstāvjus no starptautiskām organizācijām, ar kurām Centrs sadarbojas saskaņā ar 20. pantu.

2.   Administratīvās valdes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku uz trim gadiem ievēl locekļi no sava vidus. Viņu amata pilnvaru termiņus var vienreiz pagarināt.

Priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam ir tiesības piedalīties balsošanā.

Administratīvā valde izstrādā savu reglamentu.

3.   Administratīvās valdes sanāksmes sasauc tās priekšsēdētājs. Tās parastās sanāksmes notiek vismaz reizi gadā. Šīs regulas 11. pantā minētais direktors piedalās Administratīvās valdes sanāksmēs bez balsstiesībām un saskaņā ar 11. panta 3. punktu nodrošina Administratīvās valdes sekretariāta pakalpojumus.

4.   Apspriedusies ar 13. pantā minēto Zinātnisko komiteju un saņēmusi Komisijas atzinumu, Administratīvā valde, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pieņem trīs gadu darba programmu un nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai.

5.   Apspriedusies ar Zinātnisko komiteju un saņēmusi Komisijas atzinumu, Administratīvā valde katru gadu, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, saskaņā ar trīs gadu darba programmu pieņem Centra gada darba programmu. Darba programmu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. To gada gaitā var pielāgot saskaņā ar to pašu procedūru.

6.   Ja Komisija nepiekrīt trīs gadu vai gada darba programmai, Administratīvā valde minētās programmas pieņem ar trīs ceturtdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

7.   Administratīvā valde pieņem gada ziņojumu par Centra darbību un līdz 15. jūnijam nosūta to Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm.

8.   Katru gadu Centrs nosūta budžeta lēmējinstitūcijai visas ziņas, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru rezultātiem.

10. pants

Izpildkomiteja

1.   Administratīvajai valdei palīdz Izpildkomiteja. Izpildkomitejas sastāvā ir Administratīvās valdes priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks, divi citi Administratīvās valdes locekļi, kas pārstāv dalībvalstis un ko ieceļ Administratīvā valde, un divi Komisijas pārstāvji. Direktors piedalās Izpildkomitejas sanāksmēs.

2.   Izpildkomitejas sanāksmes notiek vismaz divas reizes gadā un kad vien tas nepieciešams, lai sagatavotu Administratīvās valdes lēmumus un palīdzētu direktoram un konsultētu viņu. Administratīvās valdes uzdevumā tā lemj par jautājumiem, kas paredzēti saskaņā ar 15. panta 10. punktu pieņemtajos finanšu noteikumos un kas saskaņā ar šo regulu nav Administratīvās valdes ekskluzīvā kompetencē. Lēmumus pieņem ar konsensu.

11. pants

Direktors

1.   Centru vada direktors (“direktors”), ko Administratīvā valde pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ uz piecu gadu termiņu, kuru var atjaunot.

2.   Pirms iecelšanas uz pirmo pilnvaru termiņu no, maksimāli, diviem termiņiem Administratīvās valdes izraudzīto direktora amata kandidātu bez kavēšanās uzaicina sniegt paziņojumu Eiropas Parlamentam un atbildēt uz tā locekļu jautājumiem.

3.   Direktors ir atbildīgs par:

| a) | Administratīvās valdes lēmumu un programmu sagatavošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

Administratīvās valdes lēmumu un programmu sagatavošanu un īstenošanu;

| b) | ikdienas administratīvo vadību; |
| --- | --- |

b)

ikdienas administratīvo vadību;

| c) | Centra darba programmu sagatavošanu; |
| --- | --- |

c)

Centra darba programmu sagatavošanu;

| d) | Centra ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu un budžeta izpildi; |
| --- | --- |

d)

Centra ieņēmumu un izdevumu tāmes projekta sagatavošanu un budžeta izpildi;

| e) | šajā regulā noteikto ziņojumu sagatavošanu un publicēšanu; |
| --- | --- |

e)

šajā regulā noteikto ziņojumu sagatavošanu un publicēšanu;

| f) | visu personāla jautājumu pārvaldību un jo īpaši to pilnvaru īstenošanu, kas piešķirtas iecēlējinstitūcijai; |
| --- | --- |

f)

visu personāla jautājumu pārvaldību un jo īpaši to pilnvaru īstenošanu, kas piešķirtas iecēlējinstitūcijai;

| g) | Centra organizatoriskās struktūras noteikšanu un tās iesniegšanu Administratīvajai valdei apstiprināšanai; |
| --- | --- |

g)

Centra organizatoriskās struktūras noteikšanu un tās iesniegšanu Administratīvajai valdei apstiprināšanai;

| h) | 1. un 2. pantā minēto uzdevumu izpildi; |
| --- | --- |

h)

1. un 2. pantā minēto uzdevumu izpildi;

| i) | Centra darba regulāru izvērtēšanu. |
| --- | --- |

i)

Centra darba regulāru izvērtēšanu.

4.   Direktors par savu darbību atskaitās Administratīvajai valdei.

5.   Direktors ir Centra juridiskais pārstāvis.

12. pants

Direktora un Administratīvās valdes priekšsēdētāja uzklausīšana Eiropas Parlamentā

Katru gadu direktors iesniedz Eiropas Parlamentam vispārēju ziņojumu par Centra darbību. Eiropas Parlaments var pieprasīt direktora un Administratīvās valdes priekšsēdētāja uzklausīšanu par visiem jautājumiem, kas saistīti ar Centra darbību.

13. pants

Zinātniskā komiteja

1.   Administratīvajai valdei un direktoram palīdz Zinātniskā komiteja, kas šajā regulā paredzētajos gadījumos sniedz atzinumu par visiem zinātniskajiem jautājumiem attiecībā uz Centra darbībām, ko Administratīvā valde vai direktors tai var iesniegt.

Zinātniskās komitejas atzinumus publicē.

2.   Zinātniskās komitejas sastāvā ir ne vairāk kā piecpadsmit plaši pazīstami zinātnieki, ko Administratīvā valde ieceļ, ņemot vērā viņu zinātnisko izcilību un neatkarību un iepriekš “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī” publicējot uzaicinājuma paust interesi. Atlases procedūra nodrošina to, ka Zinātniskās komitejas locekļi ir specializējušies visatbilstīgākajās zinātnes jomās, kas saistītas ar narkotikām un narkomāniju.

Zinātniskās komitejas locekļus ieceļ kā privātpersonas, un viņi izsaka savu viedokli pilnīgi neatkarīgi no dalībvalstīm un Kopienas iestādēm.

Pirms katra atzinuma sniegšanas Zinātniskā komiteja ņem vērā dažādos viedokļus, kas izteikti valstu ekspertu atzinumos, ja tādi ir pieejami.

Lai īstenotu Lēmumu 2005/387/TI, Zinātnisko komiteju var paplašināt saskaņā ar procedūru, kas noteikta minētā lēmuma 6. panta 2. punktā.

3.   Zinātniskās komitejas locekļi darbojas tajā trīs gadus, un šo termiņu var pagarināt.

4.   Zinātniskā komiteja ievēl priekšēdētāju uz trim gadiem. Priekšsēdētājs sasauc Zinātnisko komiteju vismaz vienu reizi gadā.

14. pants

Budžeta sagatavošana

1.   Centra ieņēmumu un izdevumu tāmes sagatavo katram finanšu gadam, kas sakrīt ar kalendāro gadu, un iekļauj Centra budžetā.

2.   Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt līdzsvarā.

3.   Neskarot pārējos līdzekļus, Centra ieņēmumus veido Kopienas subsīdija, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā (Komisijas iedaļā), maksājumi par sniegtajiem pakalpojumiem un jebkādas finanšu iemaksas no organizācijām un struktūrām, un trešām valstīm, kā minēts, attiecīgi, 20. un 21. pantā.

4.   Centra izdevumi ietver:

| a) | darbinieku atalgojumu, administratīvos un infrastruktūras izdevumus un pamatdarbības izmaksas; |
| --- | --- |

a)

darbinieku atalgojumu, administratīvos un infrastruktūras izdevumus un pamatdarbības izmaksas;

| b) | izdevumus Reitox specializēto centru atbalstam. |
| --- | --- |

b)

izdevumus Reitox specializēto centru atbalstam.

5.   Katru gadu Administratīvā valde, pamatojoties uz direktora sagatavotu projektu, izstrādā Centra ieņēmumu un izdevumu tāmi nākamajam finanšu gadam. Šo tāmi, kura ietver štatu sarakstu, Administratīvā valde līdz 31. martam kopā ar Centra darba programmu nosūta Komisijai. Komisija tāmi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei (turpmāk — “budžeta lēmējinstitūcija”) kopā ar provizorisko Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektu.

6.   Pamatojoties uz tāmi, Komisija tāmes, ko tā uzskata par vajadzīgām štatu sarakstam un no vispārējā budžeta izmaksājamajai subsīdijai, iekļauj provizoriskajā Eiropas Savienības vispārējā budžeta projektā, kuru saskaņā ar Līguma 272. pantu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai.

7.   Budžeta lēmējinstitūcija atļauj apropriācijas Centra subsīdijai un pieņem Centra štatu sarakstu.

8.   Budžetu pieņem Administratīvā valde. Tas kļūst galīgs pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta pieņemšanas galīgajā variantā. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē.

9.   Tiklīdz iespējams, Administratīvā valde informē budžeta lēmējinstitūciju par savu nodomu īstenot projektu, kam var būt ievērojamas finansiālas sekas attiecībā uz budžeta finansēšanu, jo īpaši par projektiem, kas saistīti ar īpašumu, piemēram, par ēku nomu vai pirkšanu,. Administratīvā valde par tiem informē Komisiju.

Ja kāda no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm ir paziņojusi nodomu sniegt atzinumu, tā savu atzinumu nosūta Administratīvajai valdei sešās nedēļās pēc projekta paziņošanas dienas.

15. pants

Budžeta izpilde

1.   Centra budžetu izpilda direktors.

2.   Līdz nākamā finanšu gada 1. martam Centra grāmatvedis iesniedz Komisijas grāmatvedim provizoriskos pārskatus, kuriem pievieno ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību iepriekšējā finanšu gadā. Komisijas grāmatvedis konsolidē iestāžu un decentralizēto struktūru provizoriskos pārskatus saskaņā ar 128. pantu Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (2002. gada 25. jūnijs) par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (11) (turpmāk — “vispārējā finanšu regula”).

3.   Līdz 31. martam pēc katra finanšu gada Komisijas grāmatvedis nosūta Revīzijas palātai Centra provizoriskos pārskatus kopā ar ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā. Ziņojumu par budžeta un finanšu pārvaldību attiecīgajā finanšu gadā nosūta arī Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.   Saņemot Revīzijas palātas apsvērumus par Centra provizoriskajiem pārskatiem saskaņā ar vispārējās finanšu regulas 129. pantu, direktors uz savu atbildību sagatavo Centra galīgos pārskatus un iesniedz tos Administratīvajai valdei atzinuma sniegšanai.

5.   Administratīvā valde sniedz atzinumu par Centra galīgajiem pārskatiem.

6.   Līdz 1. jūlijam pēc katra finanšu gada beigām direktors nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai galīgos finanšu pārskatus kopā ar Administratīvās valdes atzinumu.

Galīgos pārskatus publicē.

7.   Direktors līdz 30. septembrim nosūta Revīzijas palātai atbildi par tās apsvērumiem. Direktors nosūta šo atbildi arī Administratīvajai valdei.

8.   Direktors pēc Eiropas Parlamenta lūguma sniedz tam visu informāciju, kas vajadzīga, lai sekmīgi īstenotu procedūru atbrīvošanai no atbildības par attiecīgo finanšu gadu, kā noteikts vispārējās finanšu regulas 146. panta 3. punktā.

9.   Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma, kas pieņēmusi lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu, līdz (N + 2) gada 30. aprīlim atbrīvo direktoru no atbildības par (N) gada budžeta izpildi.

10.   Centram piemērojamos finanšu noteikumus pieņem Administratīvā valde pēc apspriešanās ar Komisiju. Tie nedrīkst atšķirties no Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 (2002. gada 19. novembris) par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 (12), ja vien tas īpaši nav vajadzīgs Centra darbībai un ja Komisija ir devusi iepriekšēju piekrišanu.

16. pants

Krāpšanas apkarošana

1.   Lai apkarotu krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, kas apdraud Kopienas finanšu intereses, uz Centru bez ierobežojumiem attiecas Regula (EK) Nr. 1073/1999.

2.   Lēmumos par līdzekļu piešķiršanu, īstenošanas nolīgumos un no tiem izrietošajos instrumentos skaidri norāda, ka Revīzijas palāta un OLAF vajadzības gadījumā var veikt pārbaudes uz vietas pie Centra līdzekļu saņēmējiem.

17. pants

Privilēģijas un imunitāte

Uz Centru attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Kopienās.

18. pants

Civildienesta noteikumi

Uz Centra personālu attiecas Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi un Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kā arī noteikumi, ko Kopienas iestādes kopīgi pieņēmušas, lai piemērotu minētos Civildienesta noteikumus un Nodarbināšanas kārtību.

Ja Centrs pēc 21. pantā minēto nolīgumu noslēgšanas nodarbina personālu no trešām valstīm, tas jebkurā gadījumā ievēro šā panta 1. punktā minētos Civildienesta noteikumus un Nodarbināšanas kārtību.

Attiecībā uz savu personālu Centrs īsteno pilnvaras, kas piešķirtas iecēlējinstitūcijai.

Administratīvā valde, vienojoties ar Komisiju, pieņem attiecīgus īstenošanas noteikumus saskaņā ar 1. punktā minēto Civildienesta noteikumu un Nodarbināšanas kārtības 110. pantu.

Administratīvā valde var pieņemt noteikumus, kas ļauj nodarbināt Centrā citu dalībvalstu norīkotos ekspertus.

19. pants

Atbildība

1.   Centra līgumisko atbildību reglamentē tiesību akti, kas piemērojami attiecīgajiem līgumiem. Tiesai ir jurisdikcija saskaņā ar šķīrējtiesas klauzulu, kas ietverta Centra noslēgtajā līgumā.

2.   Attiecībā uz ārpuslīgumisko atbildību Centrs saskaņā ar vispārējiem tiesību principiem, kas kopīgi visu dalībvalstu tiesību sistēmām, atlīdzina jebkādu kaitējumu, ko nodarījis Centrs vai tā darbinieki, pildot savus pienākumus. Tiesai ir jurisdikcija attiecībā uz domstarpībām, kas attiecas uz kompensāciju par šādiem kaitējumiem.

3.   Personāla personisko atbildību pret Centru reglamentē noteikumi, kas ir piemērojami Centra personālam.

20. pants

Sadarbība ar citām organizācijām un struktūrām

Neskarot attiecības, ko Komisija var saglabāt saskaņā ar Līguma 302. pantu, Centrs aktīvi tiecas sadarboties ar starptautiskām organizācijām un citām, jo īpaši Eiropas, valstu un nevalstiskajām struktūrām, kas ir kompetentas narkotiku jomā.

Šādas sadarbības pamatā ir darba nolīgums, ko noslēdz ar pirmajā daļā minētajām organizācijām un struktūrām. Šos nolīgumus pieņem Administratīvā valde, pamatojoties uz direktora iesniegto projektu, pēc tam, kad Komisija ir sniegusi savu atzinumu. Ja Komisija iebilst pret šiem nolīgumiem, Administratīvā valde tos pieņem ar trīs ceturtdaļu balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu.

21. pants

Trešo valstu dalība

Centrs ir atvērts to trešo valstu dalībai, kurām ir kopējas intereses ar Kopienu un tās dalībvalstīm attiecībā uz Centra mērķiem un darbu, pamatojoties uz nolīgumiem, kas saskaņā ar Līguma 300. pantu ir noslēgti starp šīm trešām valstīm un Kopienu.

22. pants

Tiesas jurisdikcija

Tiesai ir jurisdikcija pret Centru ierosinātās lietās saskaņā ar Līguma 230. pantu.

23. pants

Izvērtēšanas ziņojums

Komisija veic Centra ārēju izvērtēšanu reizi sešos gados tā, lai tā atbilstu divām Centra trīs gadu darba programmām. Šī izvērtēšana attiecas arī uz Reitox sistēmu. Komisija nosūta izvērtēšanas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei un Administratīvajai valdei.

Šajā sakarā Komisija saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumus par šīs regulas pārskatīšanu, ņemot vērā situācijas attīstību attiecībā uz regulatīvajām aģentūrām.

24. pants

Atcelšana

Ar šo Regula (EEK) Nr. 302/93 tiek atcelta.

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar atbilstības tabulu III pielikumā.

25. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 69, 21.3.2006., 22. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 14. jūnija Nostāja.

2

(3)  OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1651/2003 (OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.).

3

(4)  Sk. II pielikumu.

4

(5)  OV L 358, 31.12.2002., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 787/2004/EK (OV L 138, 30.4.2004., 12. lpp.).

5

(6)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

6

(7)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

7

(8)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

8

(9)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

9

(10)  OV L 136, 31.5.1999., 15. lpp.

10

(11)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

11

(12)  OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.

12

I PIELIKUMS

A. Centra darbu veic, atbilstīgi ņemot vērā Kopienas un tās dalībvalstu attiecīgās pilnvaras narkotiku jomā, kā šīs pilnvaras ir definētas Līgumā. Šis darbs attiecas uz dažādiem narkotiku un narkomānijas problēmas aspektiem un piemērojamiem risinājumiem. To veicot, Centrs ņem vērā narkotiku stratēģijas un rīcības plānus, ko attiecībā pieņēmusi Eiropas Savienība.

Centrs galvenokārt pievēršas šādām prioritārām jomām:

| 1) | narkotiku problēmas stāvokļa uzraudzībai, jo īpaši, izmantojot epidemioloģiskos vai citus rādītājus, un jaunu tendenču uzraudzībai, jo īpaši saistībā ar vairāku narkotiku lietošanu vienlaikus; |
| --- | --- |

1)

narkotiku problēmas stāvokļa uzraudzībai, jo īpaši, izmantojot epidemioloģiskos vai citus rādītājus, un jaunu tendenču uzraudzībai, jo īpaši saistībā ar vairāku narkotiku lietošanu vienlaikus;

| 2) | to risinājumu uzraudzībai, ko piemēro ar narkotikām saistītajām problēmām; informācijas sniegšanai par paraugpraksi dalībvalstīs un šīs prakses savstarpējās apmaiņas veicināšanai; |
| --- | --- |

2)

to risinājumu uzraudzībai, ko piemēro ar narkotikām saistītajām problēmām; informācijas sniegšanai par paraugpraksi dalībvalstīs un šīs prakses savstarpējās apmaiņas veicināšanai;

| 3) | jaunu psihoaktīvo vielu riska novērtēšanai un ātrās informēšanas sistēmas uzturēšanai attiecībā uz to lietošanu un attiecībā uz esošo psihoaktīvo vielu jauniem lietošanas veidiem; |
| --- | --- |

3)

jaunu psihoaktīvo vielu riska novērtēšanai un ātrās informēšanas sistēmas uzturēšanai attiecībā uz to lietošanu un attiecībā uz esošo psihoaktīvo vielu jauniem lietošanas veidiem;

| 4) | līdzekļu un instrumentu izstrādāšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm uzraudzīt un izvērtēt savu politiku un lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt un izvērtēt Eiropas Savienības politiku. |
| --- | --- |

4)

līdzekļu un instrumentu izstrādāšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm uzraudzīt un izvērtēt savu politiku un lai palīdzētu Komisijai uzraudzīt un izvērtēt Eiropas Savienības politiku.

B. Komisija dara pieejamu Centram izplatīšanai informāciju un statistikas datus, kas ir tās rīcībā atbilstoši tās pilnvarām.

II PIELIKUMS

ATCELTĀ REGULA UN TURPMĀKIE GROZĪJUMI

| Padomes Regula (EEK) Nr. 302/93 | OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp. |
| --- | --- |
| Padomes Regula (EK) Nr. 3294/94 | OV L 341, 30.12.1994., 7. lpp. |
| Padomes Regula (EK) Nr. 2220/2000 | OV L 253, 7.10.2000., 1. lpp. |
| Padomes Regula (EK) Nr. 1651/2003 | OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp. |

Padomes Regula (EEK) Nr. 302/93

OV L 36, 12.2.1993., 1. lpp.

Padomes Regula (EK) Nr. 3294/94

OV L 341, 30.12.1994., 7. lpp.

Padomes Regula (EK) Nr. 2220/2000

OV L 253, 7.10.2000., 1. lpp.

Padomes Regula (EK) Nr. 1651/2003

OV L 245, 29.9.2003., 30. lpp.

III PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA

| Padomes Regula (EEK) Nr. 302/93 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| - | 1. panta 3. punkta otrais un trešais teikums |
| 2. panta A daļas ievadfrāze | 2. panta a) punkta ievadfrāze |
| 2. panta A daļas 1. punkts | 2. panta a) punkta i) apakšpunkta pirmais teikums |
| - | 2. panta a) punkta i) apakšpunkta otrais un trešais teikums |
| 2. panta A daļa, 2. līdz 5. punkts | 2. panta a) punkta ii) līdz v) apakšpunkts |
| 2. panta B daļas ievadfrāze | 2. panta b) punkta ievadfrāze |
| 2. panta B daļas 6. punkta pirmais teikums | 2. panta b) punkta i) apakšpunkta pirmais teikums |
| - | 2. panta b) punkta i) apakšpunkta otrais teikums |
| 2. panta B daļas 7. punkts | 2. panta b) punkta ii) apakšpunkts |
| 2. panta C daļas ievadfrāze | 2. panta c) punkta ievadfrāze |
| 2. panta C daļas 8. līdz 10. punkts | 2. panta c) punkta i) līdz iii) apakšpunkts |
| 2. panta D daļas ievadfrāze | 2. panta d) punkta ievadfrāze |
| 2. panta D daļas 11. līdz 13. punkts | 2. panta d) punkta i), ii) un iv) apakšpunkts |
| - | 2. panta d) punkta iii) un v) apakšpunkts |
| - | 2. panta e) punkts |
| 3. pants | 4. pants |
| 4. pants | 3. pants |
| 5. panta 1. punkts | 5. panta 1. punkts |
| - | 5. panta 2., 3. un 4. punkts |
| 5. panta 4. punkts | 5. panta 5. punkts |
| 6. panta 2. un 3. punkts | 6. panta 1. punkts |
| - | 6. panta 2. punkts |
| 6.a pants | 7. pants |
| 7. pants | 8. pants |
| - | 8. panta virsraksts |
| - | 8. panta 2. punkts |
| 8. panta 1. punkts | 9. panta 1. punkta pirmā, ceturtā un piektā daļa |
| 8. panta 2. punkts | 9. panta 1. punkta otrā un trešā daļa;
  9. panta 2. punkts;
  9. panta 3. punkta otrais teikums |
| - | 9. panta 3. punkta pirmais un trešais teikums |
| 8. panta 3. punkts | 9. panta 4. punkts |
| 8. panta 4. punkts | 9. panta 5. punkta pirmais un trešais teikums |
| - | 9. panta 5. punkta otrais teikums |
| - | 9. panta 6. punkts |
| 8. panta 5. un 6. punkts | 9. panta 7. un 8. punkts |
| - | 10. pants |
| 9. panta 1. punkta pirmā daļa | 11. panta 1. punkts |
| - | 11. panta 2. punkts |
| 9. panta 1. punkta otrā daļa | 11. panta 3. punkts |
| 9. panta 1. punkta otrās daļas pirmais līdz sestais ievilkums | 11. panta 3. punkta a) līdz f) apakšpunkts, pirmā vārdkopa |
| - | 11. panta 3. punkta f) apakšpunkta otrais teikums |
| - | 11. panta 3. punkta g) apakšpunkts |
| 9. panta 1. punkta otrās daļas septītais ievilkums | 11. panta 3. punkta h) apakšpunkts |
| - | 11. panta 3. punkta i) apakšpunkts |
| 9. panta 2. un 3. punkts | 11. panta 4. un 5. punkts |
| - | 12. pants |
| 10. panta 1. punkts | 13. panta 1. punkts |
| 10. panta 2. punkts | 13. panta 2. punkta pirmā un ceturtā daļa |
| - | 13. panta 2. punkta otrā un trešā daļa |
| 10. panta 3., 4. un 5. punkts | 13. panta 3. un 4. punkts |
| 11. panta 1. līdz 6. punkts | 14. panta 1. līdz 5. punkts |
| 11. panta 7. līdz 10. punkts | 14. panta 6. līdz 9. punkts |
| 11.a panta 1. līdz 5. punkts | 15. panta 1. līdz 5. punkts |
| 11.a panta 6. un 7. punkts | 15. panta 6. punkts |
| 11.a panta 8. līdz 11. punkts | 15. panta 7. līdz 10. punkts |
| - | 16. pants |
| 12. pants | 20. pants |
| - | 20. panta otrā daļa |
| 13. panta 1. punkts | 21. pants |
| 13. panta 2. punkts | - |
| 14. pants | 17. pants |
| 15. pants | 18. panta pirmā, trešā un ceturtā daļa |
| - | 18. panta otrā un piektā daļa |
| 16. pants | 19. pants |
| 17. pants | 22. pants |
| 18. pants | 23. panta pirmās daļas pirmais un trešais teikums |
| - | 23. panta pirmās daļas otrais teikums |
| - | 23. panta otrā daļa |
| - | 24. pants |
| 19. pants | 25. pants |
| Pielikuma A punkta pirmā daļa | I pielikuma A punkta pirmās daļas pirmais teikums |
| - | I pielikuma A punkta pirmās daļas otrais un trešais teikums |
| - | I pielikuma A punkta otrās daļas 1. līdz 4. punkts |
| Pielikuma A punkta otrās daļas 1. līdz 5. punkts | - |
| Pielikuma B punkts | I pielikuma B punkts |
| Pielikuma C punkts | - |
| - | II pielikums |
| - | III pielikums |

Padomes Regula (EEK) Nr. 302/93

Šī regula

1. pants

1. pants

-

1. panta 3. punkta otrais un trešais teikums

2. panta A daļas ievadfrāze

2. panta a) punkta ievadfrāze

2. panta A daļas 1. punkts

2. panta a) punkta i) apakšpunkta pirmais teikums

-

2. panta a) punkta i) apakšpunkta otrais un trešais teikums

2. panta A daļa, 2. līdz 5. punkts

2. panta a) punkta ii) līdz v) apakšpunkts

2. panta B daļas ievadfrāze

2. panta b) punkta ievadfrāze

2. panta B daļas 6. punkta pirmais teikums

2. panta b) punkta i) apakšpunkta pirmais teikums

-

2. panta b) punkta i) apakšpunkta otrais teikums

2. panta B daļas 7. punkts

2. panta b) punkta ii) apakšpunkts

2. panta C daļas ievadfrāze

2. panta c) punkta ievadfrāze

2. panta C daļas 8. līdz 10. punkts

2. panta c) punkta i) līdz iii) apakšpunkts

2. panta D daļas ievadfrāze

2. panta d) punkta ievadfrāze

2. panta D daļas 11. līdz 13. punkts

2. panta d) punkta i), ii) un iv) apakšpunkts

-

2. panta d) punkta iii) un v) apakšpunkts

-

2. panta e) punkts

3. pants

4. pants

4. pants

3. pants

5. panta 1. punkts

5. panta 1. punkts

-

5. panta 2., 3. un 4. punkts

5. panta 4. punkts

5. panta 5. punkts

6. panta 2. un 3. punkts

6. panta 1. punkts

-

6. panta 2. punkts

6.a pants

7. pants

7. pants

8. pants

-

8. panta virsraksts

-

8. panta 2. punkts

8. panta 1. punkts

9. panta 1. punkta pirmā, ceturtā un piektā daļa

8. panta 2. punkts

9. panta 1. punkta otrā un trešā daļa;

9. panta 2. punkts;

9. panta 3. punkta otrais teikums

-

9. panta 3. punkta pirmais un trešais teikums

8. panta 3. punkts

9. panta 4. punkts

8. panta 4. punkts

9. panta 5. punkta pirmais un trešais teikums

-

9. panta 5. punkta otrais teikums

-

9. panta 6. punkts

8. panta 5. un 6. punkts

9. panta 7. un 8. punkts

-

10. pants

9. panta 1. punkta pirmā daļa

11. panta 1. punkts

-

11. panta 2. punkts

9. panta 1. punkta otrā daļa

11. panta 3. punkts

9. panta 1. punkta otrās daļas pirmais līdz sestais ievilkums

11. panta 3. punkta a) līdz f) apakšpunkts, pirmā vārdkopa

-

11. panta 3. punkta f) apakšpunkta otrais teikums

-

11. panta 3. punkta g) apakšpunkts

9. panta 1. punkta otrās daļas septītais ievilkums

11. panta 3. punkta h) apakšpunkts

-

11. panta 3. punkta i) apakšpunkts

9. panta 2. un 3. punkts

11. panta 4. un 5. punkts

-

12. pants

10. panta 1. punkts

13. panta 1. punkts

10. panta 2. punkts

13. panta 2. punkta pirmā un ceturtā daļa

-

13. panta 2. punkta otrā un trešā daļa

10. panta 3., 4. un 5. punkts

13. panta 3. un 4. punkts

11. panta 1. līdz 6. punkts

14. panta 1. līdz 5. punkts

11. panta 7. līdz 10. punkts

14. panta 6. līdz 9. punkts

11.a panta 1. līdz 5. punkts

15. panta 1. līdz 5. punkts

11.a panta 6. un 7. punkts

15. panta 6. punkts

11.a panta 8. līdz 11. punkts

15. panta 7. līdz 10. punkts

-

16. pants

12. pants

20. pants

-

20. panta otrā daļa

13. panta 1. punkts

21. pants

13. panta 2. punkts

-

14. pants

17. pants

15. pants

18. panta pirmā, trešā un ceturtā daļa

-

18. panta otrā un piektā daļa

16. pants

19. pants

17. pants

22. pants

18. pants

23. panta pirmās daļas pirmais un trešais teikums

-

23. panta pirmās daļas otrais teikums

-

23. panta otrā daļa

-

24. pants

19. pants

25. pants

Pielikuma A punkta pirmā daļa

I pielikuma A punkta pirmās daļas pirmais teikums

-

I pielikuma A punkta pirmās daļas otrais un trešais teikums

-

I pielikuma A punkta otrās daļas 1. līdz 4. punkts

Pielikuma A punkta otrās daļas 1. līdz 5. punkts

-

Pielikuma B punkts

I pielikuma B punkts

Pielikuma C punkts

-

-

II pielikums

-

III pielikums

P6_TA(2006)0258

Personas datu aizsardzība *

Priekšlikums Padomes pamatlēmumam par personas datu, ko apstrādā, sadarbojoties policijas un tiesu iestādēm krimināllietās, aizsardzību (COM(2005)0475 — C6-0436/2005 — 2005/0202(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Ierosinātais teksts tika grozīts sekojoši (1)

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 1. atsauce |
| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā
  30. pantu, 31. pantu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

1. atsauce

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā
  30. pantu, 31. pantu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā
  30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā
  30. panta 1. punkta b) apakšpunktu, 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu
  un 34. panta 2. punkta b) apakšpunktu,

Grozījums Nr. 2

9. apsvērums

(9) Lai nodrošinātu
  Eiropas pilsoņu
  personas datu augstu aizsardzības līmeni, ir vajadzīgi kopēji nosacījumi, lai noteiktu datu, kurus apstrādājušas kompetentas iestādes citās dalībvalstīs, likumību un kvalitāti.

(9) Lai nodrošinātu
  visu personu, kas dzīvo Eiropas Savienības teritorijā,
  personas datu augstu aizsardzības līmeni, ir vajadzīgi kopēji nosacījumi, lai noteiktu datu, kurus apstrādājušas kompetentas iestādes citās dalībvalstīs, likumību un kvalitāti.
  Tāpat ir nepieciešams, ka personas datus vāc un apstrādā leģitīmiem un īpašiem mērķiem. Datus aizliegts turpināt apstrādāt veidā, kas neatbilst šiem mērķiem, ieskaitot arvien pieaugošā informācijas apjoma apmaiņu starp tiesībsargājošām un tiesu iestādēm kontekstā, un sakarā ar priekšlikumu par datu bāzu savstarpēju izmantošanu.

Grozījums Nr. 3

12. apsvērums

(12) Gadījumos, kad personas dati tiek nosūtīti no Eiropas Savienības dalībvalsts uz trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, šiem datiem
  principā
  ir jāsaņem pienācīga aizsardzības līmeņa priekšrocības.

(12) Gadījumos, kad personas dati tiek nosūtīti no Eiropas Savienības dalībvalsts uz trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām, šiem datiem ir jāsaņem pienācīga aizsardzības līmeņa priekšrocības.
  Šim pamatlēmumam jānodrošina, lai no trešām valstīm saņemtie personas dati atbilst vismaz starptautiskajām cilvēktiesību normām.

Grozījumi Nr. 4 un Nr. 5

15. apsvērums

(15) Ir lietderīgi izveidot kopējus noteikumus attiecībā uz datu apstrādes konfidencialitāti un drošību, kompetento iestāžu atbildību un tām piemērojamām sankcijām par datu nelikumīgu izmantošanu, kā arī attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas ir pieejami datu subjektam. Turklāt ir nepieciešams, lai dalībvalstis paredz kriminālsankcijas par īpaši nopietniem un starptautiska mēroga datu aizsardzības nosacījumu pārkāpumiem.

(15) Ir lietderīgi izveidot kopējus noteikumus attiecībā uz datu apstrādes konfidencialitāti un drošību, kompetento iestāžu
  un privāto struktūru, kas apstrādā personu datus kompetento iestāžu vārdā vai valsts uzdevumā,
  atbildību un tām piemērojamām sankcijām par datu nelikumīgu izmantošanu, kā arī attiecībā uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas ir pieejami datu subjektam. Turklāt ir nepieciešams, lai dalībvalstis paredz kriminālsankcijas par īpaši nopietniem un tīšiem vai rupjas nolaidības izraisītiem
  datu aizsardzības nosacījumu pārkāpumiem.

Grozījums Nr. 6

20. apsvērums

(20) Šis pamatlēmums neierobežo īpašos datu aizsardzības nosacījumus, kas paredzēti attiecīgajos tiesību aktos par personas datu apstrādi un aizsardzību, ko veic Eiropols, Eurojust un Muitas informācijas sistēma.

(20) Šis pamatlēmums neierobežo īpašos datu aizsardzības nosacījumus, kas paredzēti attiecīgajos tiesību aktos par personas datu apstrādi un aizsardzību, ko veic Eiropols, Eurojust un Muitas informācijas sistēma.
  Tomēr vēlākais divu gadu laikā pēc dienas, kas minēta 35. panta 1. punktā, īpašie datu aizsardzības noteikumi, kurus piemēro Eiropolam, Eurojust un Muitas informācijas sistēmai, pilnībā jāsaskaņo ar šo pamatlēmumu, lai atbilstoši Komisijas priekšlikumam uzlabotu datu aizsardzības tiesiskā regulējuma konsekvenci un efektivitāti.

Grozījums Nr. 7

20.a apsvērums (jauns)

(20a) Eiropolam, Eurojust un Muitas informācijas sistēmai jāatstāj spēkā tie datu aizsardzības noteikumi, kuri skaidri paredz, ka personas datus var apstrādāt, izmantot vai pārsūtīt, tikai pamatojoties uz konkrētākiem un/vai aizsargājošākiem noteikumiem vai ierobežojumiem.

Grozījums Nr. 8

22. apsvērums

(22) Ir lietderīgi šo pamatlēmumu piemērot personas datiem, ko apstrādā otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmā, un ar to saistītajai papildu informācijas apmaiņai atbilstoši Lēmumam TI/2006/ ... par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas izveidošanu, darbību un izmantošanu.

(22) Ir lietderīgi šo pamatlēmumu piemērot personas datiem, ko apstrādā otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmā, un ar to saistītajai papildu informācijas apmaiņai atbilstoši Lēmumam 2006/.../TI par otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas izveidošanu, darbību un izmantošanu
  , kā arī vīzu informācijas sistēmai atbilstīgi Padomes Lēmumam 2006/.../TI par dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus (2)

  .

Grozījums Nr. 9

32.a apsvērums (jauns)

(32a) Ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu,

Grozījums Nr. 10

1. panta 2. punkts

2.
  Dalībvalstis nodrošina, lai
  personas datu atklāšana citu dalībvalstu kompetentām iestādēm
  netiktu ierobežota vai aizliegta
  , pamatojoties uz šajā pamatlēmumā paredzēto personas datu aizsardzību.

2.
  Šis pamatlēmums neliedz dalībvalstīm izmantot stingrākus drošības pasākumus par šajā pamatlēmumā paredzētajiem, lai kontekstā ar policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās aizsargātu personas datus. Tomēr šādi noteikumi nedrīkst ierobežot vai aizliegt
  personas datu atklāšanu citu dalībvalstu kompetentām iestādēm, pamatojoties uz šajā pamatlēmumā paredzēto personas datu aizsardzību.

Grozījums Nr. 11

3. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Šo pamatlēmumu nepiemēro, ja kāds cits tiesību akts atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļai skaidri nosaka, ka personas datus apstrādā, tiem piekļūst vai tos nosūta tikai saskaņā ar vēl konkrētākiem nosacījumiem vai ierobežojumiem.

Grozījums Nr. 12

4. panta 1. punkta d) apakšpunkts

| (d) | precīziem un nepieciešamības gadījumā atjauninātiem. Jāveic visi pamatotie pasākumi, lai nodrošinātu, ka datus, kuri ir neprecīzi vai nepilnīgi, dzēš vai izlabo, ņemot vērā to vākšanas vai turpmākās apstrādes nolūkus. Dalībvalstis var noteikt atšķirīgas datu apstrādes precizitātes un uzticamības pakāpes, un tādā gadījumā tām ir jānosaka, ka datus izšķir atbilstoši to precizitātes un uzticamības pakāpei, un jo īpaši, ka datus, kas pamatojas uz faktiem, atšķir no datiem, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem; |
| --- | --- |

(d)

precīziem un nepieciešamības gadījumā atjauninātiem. Jāveic visi pamatotie pasākumi, lai nodrošinātu, ka datus, kuri ir neprecīzi vai nepilnīgi, dzēš vai izlabo, ņemot vērā to vākšanas vai turpmākās apstrādes nolūkus. Dalībvalstis var noteikt atšķirīgas datu apstrādes precizitātes un uzticamības pakāpes, un tādā gadījumā tām ir jānosaka, ka datus izšķir atbilstoši to precizitātes un uzticamības pakāpei, un jo īpaši, ka datus, kas pamatojas uz faktiem, atšķir no datiem, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem;

| (d) | precīziem un nepieciešamības gadījumā atjauninātiem. Jāveic visi pamatotie pasākumi, lai nodrošinātu, ka datus, kuri ir neprecīzi vai nepilnīgi, dzēš vai izlabo, ņemot vērā to vākšanas vai turpmākās apstrādes nolūkus.
  Tomēr dalībvalstis var noteikt atšķirīgas datu apstrādes precizitātes un uzticamības pakāpes, un tādā gadījumā tām ir jānosaka, ka datus izšķir atbilstoši to precizitātes un uzticamības pakāpei, un jo īpaši, ka datus, kas pamatojas uz faktiem, atšķir no datiem, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem;
  dalībvalstis nodrošina personas datu kvalitātes regulāras pārbaudes. Pēc iespējas jānorāda tiesu nolēmumi, kā arī lēmumi pārtraukt kriminālvajāšanu, un dati, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem, jāpārbauda to izcelsmes vietā un jānorāda to precizitātes vai uzticamības pakāpe. Neierobežojot valsts kriminālprocesu, dalībvalstis nosaka, ka pēc datu subjekta pieprasījuma personas datus iezīmē, ja datu subjekts noliedz to precizitāti vai ja par to precizitāti vai neprecizitāti nav iespējams pārliecināties. Minēto atzīmi dzēš vienīgi ar datu subjekta piekrišanu vai pamatojoties uz kompetentas tiesas vai kompetentas uzraudzības iestādes lēmumu; |
| --- | --- |

(d)

precīziem un nepieciešamības gadījumā atjauninātiem. Jāveic visi pamatotie pasākumi, lai nodrošinātu, ka datus, kuri ir neprecīzi vai nepilnīgi, dzēš vai izlabo, ņemot vērā to vākšanas vai turpmākās apstrādes nolūkus.
  Tomēr dalībvalstis var noteikt atšķirīgas datu apstrādes precizitātes un uzticamības pakāpes, un tādā gadījumā tām ir jānosaka, ka datus izšķir atbilstoši to precizitātes un uzticamības pakāpei, un jo īpaši, ka datus, kas pamatojas uz faktiem, atšķir no datiem, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem;
  dalībvalstis nodrošina personas datu kvalitātes regulāras pārbaudes. Pēc iespējas jānorāda tiesu nolēmumi, kā arī lēmumi pārtraukt kriminālvajāšanu, un dati, kas pamatojas uz viedokļiem vai personīgiem vērtējumiem, jāpārbauda to izcelsmes vietā un jānorāda to precizitātes vai uzticamības pakāpe. Neierobežojot valsts kriminālprocesu, dalībvalstis nosaka, ka pēc datu subjekta pieprasījuma personas datus iezīmē, ja datu subjekts noliedz to precizitāti vai ja par to precizitāti vai neprecizitāti nav iespējams pārliecināties. Minēto atzīmi dzēš vienīgi ar datu subjekta piekrišanu vai pamatojoties uz kompetentas tiesas vai kompetentas uzraudzības iestādes lēmumu;

Grozījums Nr. 13

4. panta 4. punkts

4. Dalībvalstis paredz to, ka personas datu apstrāde ir nepieciešama tikai tad, ja:

svītrots

| — | pamatojoties uz konstatētiem faktiem, ir pamatots iemesls uzskatīt, ka attiecīgie personas dati padarīs iespējamu, atvieglos vai paātrinās noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz konstatētiem faktiem, ir pamatots iemesls uzskatīt, ka attiecīgie personas dati padarīs iespējamu, atvieglos vai paātrinās noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu,

| — | nav citu līdzekļu, kuri mazāk ietekmē datu subjektu, |
| --- | --- |

—

nav citu līdzekļu, kuri mazāk ietekmē datu subjektu,

| — | datu apstrāde nav pārmērīga attiecībā pret attiecīgo noziedzīgo nodarījumu. |
| --- | --- |

—

datu apstrāde nav pārmērīga attiecībā pret attiecīgo noziedzīgo nodarījumu.

Grozījums Nr. 14

4. panta 4.a punkts (jauns)

4.a Lai noteiktu attiecīgo personas datu atbilstošus vākšanas, laika ierobežošanas, tālākas apstrādes un nosūtīšanas noteikumus, dalībvalstis ņem vērā dažādas personas datu kategorijas un vākšanas mērķus. Ja persona netiek turēta aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu, tās dati jāapstrādā tikai tiem mērķiem, kuru dēļ tie ir ievākti, un tikai noteiktā laikā, un piekļuve tiem, kā arī to tālāknosūtīšana ir ierobežota.

Grozījums Nr. 15

4.a panta 1. punkts (jauns)

4.a pants

Personas datu turpmāka apstrāde

1. Dalībvalstis nosaka, ka personas datu turpmāka apstrāde notiek tikai saskaņā ar šo pamatlēmumu, it īpaši tā 4., 5. un 6. pantu,

| a) | konkrēti tam mērķim, kuram tie nosūtīti vai atklāti, |
| --- | --- |

a)

konkrēti tam mērķim, kuram tie nosūtīti vai atklāti,

| b) | īpašas vajadzības gadījumā nopietnu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai vai, |
| --- | --- |

b)

īpašas vajadzības gadījumā nopietnu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai vai,

| c) | lai novērstu draudus sabiedrības vai personu drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

c)

lai novērstu draudus sabiedrības vai personu drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem.

Grozījums Nr. 16

4.a panta 2. punkts (jauns)

2. Attiecīgos personas datus turpmāk apstrādā mērķiem, kas minēti šā panta 1. punkta c) apakšpunktā, vienīgi ar iestādes, kura nosūtījusi vai atklājusi personas datus, iepriekšēju piekrišanu, un dalībvalstis, ievērojot attiecīgus juridiskus drošības pasākumus, drīkst pieņemt normatīvos aktus, lai atļautu turpmāku apstrādi.

Grozījums Nr. 17

5. pants

Dalībvalstis nosaka, ka kompetentās iestādes var apstrādāt personas datus tikai tad, ja to paredz tiesību akts, kas nosaka, ka šī apstrāde ir nepieciešama attiecīgās iestādes likumīgo uzdevumu izpildei un noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem.

Dalībvalstis
  , konsultējoties ar uzraudzības iestādi, kas izveidota saskaņā ar 30. pantu,
  nosaka, ka kompetentās iestādes var apstrādāt personas datus tikai tad, ja: to paredz tiesību akts, kas nosaka, ka šī apstrāde ir nepieciešama attiecīgās iestādes likumīgo uzdevumu izpildei un noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem,
  un kur:

| a) | datu subjekts ir devis nepārprotamu piekrišanu un apstrāde notiek datu subjekta interesēs vai |
| --- | --- |

a)

datu subjekts ir devis nepārprotamu piekrišanu un apstrāde notiek datu subjekta interesēs vai

| b) | apstrāde ir nepieciešama, lai datu kontrolētājs izpildītu juridiskas saistības, vai |
| --- | --- |

b)

apstrāde ir nepieciešama, lai datu kontrolētājs izpildītu juridiskas saistības, vai

| c) | apstrāde ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta būtiskas intereses. |
| --- | --- |

c)

apstrāde ir nepieciešama, lai aizsargātu datu subjekta būtiskas intereses.

Grozījums Nr. 18

5. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Dalībvalstis nosaka, ka personas datu apstrāde ir nepieciešama tikai tad, ja:

| — | pamatojoties uz konstatētajiem faktiem, kompetentās iestādes var pierādīt skaidru nepieciešamību apstrādāt attiecīgos personas datus, lai veiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz konstatētajiem faktiem, kompetentās iestādes var pierādīt skaidru nepieciešamību apstrādāt attiecīgos personas datus, lai veiktu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, izmeklēšanu, atklāšanu un kriminālvajāšanu,

| — | nav citu līdzekļu, kuri mazāk ietekmē datu subjektu, un |
| --- | --- |

—

nav citu līdzekļu, kuri mazāk ietekmē datu subjektu, un

| — | datu apstrāde nav pārmērīga salīdzinājumā ar iespējamo noziedzīgo nodarījumu. |
| --- | --- |

—

datu apstrāde nav pārmērīga salīdzinājumā ar iespējamo noziedzīgo nodarījumu.

Grozījums Nr. 19

6. panta 2. punkta 1. ievilkums

| — | apstrāde paredzēta kādā no tiesību aktiem un ir pilnīgi nepieciešama attiecīgās institūcijas likumīgā uzdevuma izpildei noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem vai, ja datu subjekts ir devis skaidri izteiktu piekrišanu apstrādei, |
| --- | --- |

—

apstrāde paredzēta kādā no tiesību aktiem un ir pilnīgi nepieciešama attiecīgās institūcijas likumīgā uzdevuma izpildei noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem vai, ja datu subjekts ir devis skaidri izteiktu piekrišanu apstrādei,

| — | apstrāde paredzēta kādā no tiesību aktiem un ir pilnīgi nepieciešama attiecīgās institūcijas likumīgā uzdevuma izpildei noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem
  , un ierobežota ar konkrētu izmeklēšanu
  vai, ja datu subjekts ir devis skaidri izteiktu piekrišanu apstrādei
  , ar noteikumu, ka apstrāde tiek veikta datu subjekta interesēs un atteikums neradītu negatīvas sekas datu subjektam
  , |
| --- | --- |

—

apstrāde paredzēta kādā no tiesību aktiem un ir pilnīgi nepieciešama attiecīgās institūcijas likumīgā uzdevuma izpildei noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem
  , un ierobežota ar konkrētu izmeklēšanu
  vai, ja datu subjekts ir devis skaidri izteiktu piekrišanu apstrādei
  , ar noteikumu, ka apstrāde tiek veikta datu subjekta interesēs un atteikums neradītu negatīvas sekas datu subjektam
  ,

Grozījums Nr. 20

6. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Dalībvalstis ievieš īpašas tehniskas un organizatoriskas prasības jutīgo datu apstrādei.

Grozījums Nr. 21

6. panta 2.b punkts (jauns)

2.b Dalībvalstis veic īpašus papildu drošības pasākumus attiecībā uz biometriskajiem datiem un DNS datiem, lai garantētu to, ka:

| — | biometriskie un DNS dati tiek izmantoti tikai pamatojoties uz labi iedibinātiem un savietojamiem tehniskiem standartiem, |
| --- | --- |

—

biometriskie un DNS dati tiek izmantoti tikai pamatojoties uz labi iedibinātiem un savietojamiem tehniskiem standartiem,

| — | ar piesardzību tiek ņemts vērā biometrisko un DNS datu precizitātes līmenis, un datu subjekts to var apšaubīt ar viegli pieejamiem līdzekļiem, |
| --- | --- |

—

ar piesardzību tiek ņemts vērā biometrisko un DNS datu precizitātes līmenis, un datu subjekts to var apšaubīt ar viegli pieejamiem līdzekļiem,

| — | pilnībā tiek nodrošināta cilvēka cieņa un integritāte. |
| --- | --- |

—

pilnībā tiek nodrošināta cilvēka cieņa un integritāte.

Grozījums Nr. 22

7. panta 1. punkts

1. Dalībvalstis nosaka, ka personas datus uzglabā ne ilgāk, kā tas nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca,
  ja vien valsts tiesību akti neparedz citādi
  . To personu datus, kuras minētas 4. panta 3. punkta pēdējā ievilkumā, uzglabā tik ilgi, cik tas ir pilnīgi nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca.

1. Dalībvalstis nosaka, ka personas datus uzglabā ne ilgāk, kā tas nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca,
  vai turpmāk apstrādā saskaņā ar 4. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 4.a pantu
  . To personu datus, kuras minētas 4. panta 3. punkta pēdējā ievilkumā, uzglabā tik ilgi, cik tas ir pilnīgi nepieciešams nolūkiem, kuriem datus vāca.

Grozījums Nr. 23

7. panta 2. punkts

2. Dalībvalstis nosaka atbilstošus procedūras un tehniskos pasākumus, kas nodrošina, lai tiktu ievēroti personas datu uzglabāšanas termiņi. Minēto termiņu ievērošanu regulāri pārbauda.

2. Dalībvalstis nosaka atbilstošus procedūras un tehniskos pasākumus, kas nodrošina, lai tiktu ievēroti personas datu uzglabāšanas termiņi.
  Šie pasākumi ietver personas datu automātisku un regulāru izdzēšanu pēc noteikta laika.
  Minēto termiņu ievērošanu regulāri pārbauda.

Grozījums Nr. 24

III nodaļas I iedaļas virsraksts

Personas datu nosūtīšana un atklāšana
  citu dalībvalstu kompetentām iestādēm

Personas datu nosūtīšana un atklāšana

Grozījums Nr. 25

8. pants

Dalībvalstis nosaka, ka personas datus var apstrādāt vai atklāt citu dalībvalstu kompetentām iestādēm tikai tad, ja tas ir nepieciešams nosūtītājas vai saņēmējas iestādes likumīgo uzdevumu izpildei un noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem.

Dalībvalstis nosaka, ka personas datus
  , ko savākušas un apstrādājušas kompetentās iestādes,
  var apstrādāt vai atklāt citu dalībvalstu kompetentām iestādēm tikai tad, ja tas ir nepieciešams nosūtītājas vai saņēmējas iestādes likumīgo uzdevumu izpildei un
  īpašu
  noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai.

Grozījums Nr. 26

8.a pants (jauns)

8.a pants

Pārsūtīšana iestādēm, kas nav kompetentās iestādes

Dalībvalstis nosaka, ka personas datus pārsūta citas dalībvalsts iestādēm, kas nav kompetentās iestādes, vienīgi īpašos un pienācīgi dokumentētos gadījumos un, ja tiek izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| a) | pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas to skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj, |
| --- | --- |

a)

pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas to skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj,

| b) | pārsūtīšana ir |
| --- | --- |

b)

pārsūtīšana ir

nepieciešama konkrēti tam mērķim, kuram dati ievākti, nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai, vai draudu sabiedrībai vai kādas personas drošībai novēršanai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem,

vai

nepieciešama tādēļ, ka attiecīgie dati ir obligāti vajadzīgi iestādei, kurai tos tālāk pārsūta, lai tā varētu izpildīt savu likumīgo uzdevumu un ja ar sākotnēji noteikto apstrādi nav pretrunā minētās iestādes veiktās datu vākšanas un apstrādes mērķis un tās kompetentās iestādes juridiskās saistības, kura ir iecerējusi šos datus nosūtīt,

vai

neapšaubāmi datu subjekta interesēs, un vai nu datu subjekts ir piekritis, vai arī apstākļi ir tādi, kas ļauj nepārprotamiuzskatīt, ka minētā piekrišana ir saņemta.

Grozījums Nr. 27

8.b pants (jauns)

8.b pants

Pārsūtīšana privātajām struktūrām

Dalībvalstis, ievērojot valsts kriminālprocesa noteikumus, nosaka, ka personas datus var pārsūtīt privātajām struktūrām kādā dalībvalstī vienīgi īpašos gadījumos un tad, ja tiek izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| a) | pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas to skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj, un |
| --- | --- |

a)

pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas to skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj, un

| b) | pārsūtīšana ir nepieciešama mērķim, kuram dati ievākti, nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai, vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes var piekļūt personas datiem, kurus kontrolē privātās struktūras, un tos apstrādāt tikai atsevišķos gadījumos, īpašos apstākļos, konkrētiem mērķiem un dalībvalsts tiesu iestāžu kontrolē. |
| --- | --- |

b)

pārsūtīšana ir nepieciešama mērķim, kuram dati ievākti, nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai, vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem. Dalībvalstis nodrošina, ka kompetentās iestādes var piekļūt personas datiem, kurus kontrolē privātās struktūras, un tos apstrādāt tikai atsevišķos gadījumos, īpašos apstākļos, konkrētiem mērķiem un dalībvalsts tiesu iestāžu kontrolē.

Grozījums Nr. 28

8.c pants (jauns)

8.c pants

Datu apstrāde, ko veic privātās struktūras saistībā ar valsts pārvaldi

Dalībvalstis tiesību aktos nosaka, ka, ja ar valsts pārvaldi saistītus datus savāc un apstrādā privātās struktūras, uz tām attiecas noteikumi, kas ir līdzvērtīgi vai stingrāki nekā tie, kuri regulē kompetentās iestādes.

Grozījums Nr. 29

8.d pants (jauns)

8.d pants

Nosūtīšana trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām

1. Dalībvalstis nodrošina, ka personas datus pārsūta trešo valstu kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām tikai tad, ja pārsūtīšana ir saskaņā ar šo pamatlēmumu un it īpaši ja tiek izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| a) | pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek to par pienākumu vai atļauj, |
| --- | --- |

a)

pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek to par pienākumu vai atļauj,

| b) | pārsūtīšana ir nepieciešama mērķim, kuram dati ievākti, nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai, vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem, |
| --- | --- |

b)

pārsūtīšana ir nepieciešama mērķim, kuram dati ievākti, nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanai, izmeklēšanai, atklāšanai un kriminālvajāšanai, vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem,

| c) | trešā valsts vai starptautiska organizācija, uz kuru tiek nosūtīti attiecīgie dati, nodrošina pienācīgu datu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

c)

trešā valsts vai starptautiska organizācija, uz kuru tiek nosūtīti attiecīgie dati, nodrošina pienācīgu datu aizsardzības līmeni.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka trešās valsts vai starptautiskās organizācijas nodrošinātā aizsardzības līmeņa atbilstība tiek novērtēta, ņemot vērā katras nosūtīšanas vai sūtījumu kategorijas visus apstākļus. Novērtējumam it īpaši ir jāpamatojas uz šādu elementu pārbaudi: datu veids, nosūtīto datu apstrādes mērķis un ilgums, izcelsmes valsts un galamērķa valsts, vispārējās un konkrētās likumu normas, ko piemēro attiecīgajā trešā valstī vai organizācijā, profesionālie un drošības noteikumi, ko tur piemēro, kā arī datu saņēmēja īstenoti pietiekami aizsardzības pasākumi.

3. Dalībvalstis un Komisija informē viena otru un Eiropas Parlamentu par gadījumiem, kad tās uzskata, ka trešā valsts vai starptautiska organizācija nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni 2. punkta nozīmē.

4. Ja Komisija pēc apspriešanās ar Padomi un Eiropas Parlamentu konstatē, ka trešā valsts vai starptautiska organizācija nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni 2. punkta nozīmē, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu personas datu jebkādu pārsūtīšanu uz attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju.

5. Komisija pēc apspriešanās ar Padomi un Eiropas Parlamentu var noteikt, ka trešā valsts vai starptautiska organizācija nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni šā panta 2. punkta nozīmē, pamatojoties uz attiecīgās valsts tiesību aktiem un uz starptautiskajiem nolīgumiem, kuras tā noslēgusi personu privātās dzīves, pamatbrīvību un tiesību aizsardzībai.

6. Izņēmuma kārtā, atkāpjoties no 1. punkta c) apakšpunkta, personas datus var pārsūtīt trešo valstu kompetentām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, kuras nenodrošina pietiekamu datu aizsardzības līmeni, ja tas ir pilnīgi nepieciešams, lai aizsargātu kādas dalībvalsts būtiski svarīgas intereses vai lai darbotos pret nenovēršamiem, nopietniem draudiem sabiedrības vai kādas konkrētas personas vai personu drošībai. Šajā gadījumā datu saņēmējs personas datus apstrādā tikai tādā mērā, cik tas ir absolūti nepieciešams konkrētajam mērķim, kuram tie ir pārsūtīti. Par šādu pārsūtīšanu jāinformē kompetentā uzraudzības iestāde.

Grozījums Nr. 30

9. panta 6. punkts

6. Neierobežojot valsts kriminālprocesu, dalībvalstis nosaka, ka pēc datu subjekta pieprasījuma personas datus iezīmē, ja datu subjekts noliedz to precizitāti vai, ja par to precizitāti vai neprecizitāti nav iespējams pārliecināties. Minēto atzīmi dzēš vienīgi ar datu subjekta piekrišanu vai, pamatojoties uz kompetentas tiesas vai kompetentas uzraudzības iestādes lēmumu.

svītrots

Grozījums Nr. 31

9. panta 7. punkta 3. ievilkums

| — | ja šie dati nav vai vairs nav nepieciešami nolūkiem, kuriem tos nosūtīja vai atklāja. |
| --- | --- |

—

ja šie dati nav vai vairs nav nepieciešami nolūkiem, kuriem tos nosūtīja vai atklāja.

| — | un jebkurā gadījumā,
  ja šie dati nav vai vairs nav nepieciešami nolūkiem, kuriem tos nosūtīja vai atklāja. |
| --- | --- |

—

un jebkurā gadījumā,
  ja šie dati nav vai vairs nav nepieciešami nolūkiem, kuriem tos nosūtīja vai atklāja.

Grozījums Nr. 32

9. panta 9.a punkts (jauns)

9.a Dalībvalstis nodrošina, ka trešo valstu pārsūtīto vai atklāto personas datu kvalitāte tiek īpaši novērtēta tiklīdz tie tiek saņemti un tiek norādīta pareizības un uzticamības pakāpe.

Grozījums Nr. 33

10. panta 1. punkts

1. Dalībvalstis nosaka, ka personas datu katru automatizētu nosūtīšanu vai saņemšanu, jo īpaši, izmantojot tiešu automatizētu piekļuvi, reģistrē, lai nodrošinātu nosūtīšanas iemeslu, nosūtīto datu, nosūtīšanas laika, iesaistīto iestāžu un, ciktāl tas attiecas uz saņēmēju, personu, kuras saņēmušas šos datus, un personu, kuras ierosinājušas to saņemšanu, turpmāku noskaidrošanu.

1. Dalībvalstis nosaka, ka personas datu katru automatizētu
  piekļuvi,
  nosūtīšanu vai saņemšanu, jo īpaši, izmantojot tiešu automatizētu piekļuvi, reģistrē, lai nodrošinātu
  piekļuves un
  nosūtīšanas iemeslu, nosūtīto datu
  vai datu, kuriem ir piekļūts
  , nosūtīšanas
  vai piekļuves
  laika, iesaistīto iestāžu un, ciktāl tas attiecas uz saņēmēju, personu, kuras saņēmušas šos datus, un personu, kuras ierosinājušas to saņemšanu, turpmāku noskaidrošanu.

Grozījums Nr. 34

10. panta 2. punkts

2. Dalībvalstis nosaka, ka personas datu katru neautomatizētu nosūtīšanu vai saņemšanu reģistrē, lai nodrošinātu nosūtīšanas iemeslu, nosūtīto datu, nosūtīšanas laika, iesaistīto iestāžu un, ciktāl tas attiecas uz saņēmēju, personu, kuras saņēmušas šos datus, un personu, kuras ierosinājušas to saņemšanu, turpmāku noskaidrošanu.

2. Dalībvalstis nosaka, ka personas datu katru neautomatizētu nosūtīšanu vai saņemšanu
  un piekļuvi tiem
  reģistrē, lai nodrošinātu
  piekļuves un
  nosūtīšanas iemeslu, nosūtīto datu
  vai datu, kuriem ir piekļūts
  , nosūtīšanas
  vai piekļuves
  laika, iesaistīto iestāžu un, ciktāl tas attiecas uz saņēmēju, personu, kuras saņēmušas šos datus, un personu, kuras ierosinājušas to saņemšanu, turpmāku noskaidrošanu.

Grozījums Nr. 35

10. panta 3. punkts

3. Iestāde, kas reģistrējusi vai dokumentējusi minēto informāciju,
  pēc pieprasījuma
  tūlīt par to paziņo kompetentai uzraudzības iestādei. Šo informāciju izmanto vienīgi datu aizsardzības nolūkā un, lai nodrošinātu datu atbilstīgu apstrādi, kā arī datu integritāti un drošību.

3. Iestāde, kas reģistrējusi vai dokumentējusi minēto informāciju,
  nodrošina kompetentajai uzraudzības iestādei
  piekļuvi šai informācijai un
  tūlīt par to paziņo
  minētajai
  iestādei. Šo informāciju izmanto vienīgi datu aizsardzības nolūkā un, lai nodrošinātu datu atbilstīgu apstrādi, kā arī datu integritāti un drošību.

Grozījums Nr. 36

12.a pants (jauns)

12.a pants

Tālāka pārsūtīšana iestādēm, kas nav kompetentās iestādes

Ja personas dati ir saņemti no citas dalībvalsts kompetentās iestādes vai tā tos ir atklājusi, šos datus var tālāk pārsūtīt citām iestādēm nekā kompetentās iestādes vienīgi īpašos un pienācīgi dokumentētos gadījumos un saskaņā ar 8.a pantā noteiktajiem priekšnosacījumiem, kā arī tos var pārsūtīt kompetentajām iestādēm tikai tad, ja dalībvalsts, kas pārsūtījusi attiecīgos datus vai atklājusi tos, ir devusi iepriekšēju piekrišanu šo datu tālākai pārsūtīšanai.

Grozījums Nr. 37

12.b pants (jauns)

12.b pants

Tālāka pārsūtīšana privātajām struktūrām

Ja personas dati ir saņemti no citas dalībvalsts kompetentās iestādes vai tā tos ir atklājusi, šos datus var tālāk pārsūtīt vienīgi īpašos gadījumos un saskaņā ar 8.b pantā noteiktajiem nosacījumiem, un privātpersonām tikai tad, ja dalībvalsts, kas pārsūtījusi attiecīgos datus vai atklājusi tos, ir devusi iepriekšēju piekrišanu šo datu tālākai pārsūtīšanai.

Grozījums Nr. 38

12.c pants (jauns)

12.c pants

Tālāka pārsūtīšana trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām

Ja personas dati ir saņemti no citas dalībvalsts kompetentās iestādes vai tā tos ir atklājusi, šos datus nevar tālāk pārsūtīt trešās valsts kompetentajām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, ja nav izpildīti 8.c pantā noteiktie priekšnosacījumi un ja dalībvalsts, kas pārsūtījusi attiecīgos datus vai atklājusi tos, nav devusi iepriekšēju piekrišanu šo datu tālākai pārsūtīšanai.

Grozījums Nr. 39

13. pants

13. pants

svītrots

Pārsūtīšana iestādēm, kas nav kompetentas iestādes

Dalībvalstis nosaka, ka personas datus, kas saņemti no citas dalībvalsts kompetentām iestādēm, vai kurus tās atklājušas, tālāk pārsūta vai atklāj citas dalībvalsts iestādēm, kas nav kompetentas iestādes, vienīgi īpašos gadījumos un, ja tiek izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| (a) | pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj to; |
| --- | --- |

(a)

pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj to;

| (b) | pārsūtīšana ir |
| --- | --- |

(b)

pārsūtīšana ir

nepieciešama konkrēti tam mērķim, kuram tie nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem,

vai

nepieciešama tāpēc, ka attiecīgie dati ir obligāti vajadzīgi iestādei, kurai tos tālāk pārsūta, lai tā varētu izpildīt savu likumīgo uzdevumu, un, ja datu vākšanas un apstrādes, ko veic minētā iestāde, mērķis nav nesavienojams ar sākotnējo apstrādi un ar to nav pretrunā kompetentās iestādes, kura ir iecerējusi šos datus nosūtīt, juridiskās saistības,

vai

neapšaubāmi datu subjekta interesēs, un vai nu datu subjekts ir piekritis, vai arī apstākļi ir tādi, kas ļauj nepārprotami uzskatīt, ka minētā piekrišana ir saņemta;

| (c) | tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas nosūtījusi vai atklājusi attiecīgos datus kompetentajai iestādei, kura ir iecerējusi tos pārsūtīt tālāk, ir devusi iepriekšēju piekrišanu to tālākai pārsūtīšanai. |
| --- | --- |

(c)

Mutisks grozījums

14. pants

14. pants

svītrots

Pārsūtīšana privātpersonām

Dalībvalstis nosaka ka, neierobežojot atbilstību valsts kriminālprocesa noteikumiem, personas datus, kas saņemti no citas dalībvalstu kompetentās iestādes, vai kurus tā atklājusi, var tālāk pārsūtīt vai atklāt privātpersonām kādā dalībvalstī vienīgi īpašos gadījumos un, ja tiek izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| (a) | pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj to; |
| --- | --- |

(a)

pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj to;

| (b) | pārsūtīšana nepieciešama tam mērķim, kuram tie nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

(b)

pārsūtīšana nepieciešama tam mērķim, kuram tie nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem;

| (c) | tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas nosūtījusi vai atklājusi attiecīgos datus kompetentajai iestādei, kura ir iecerējusi tos pārsūtīt, ir devusi iepriekšēju piekrišanu to tālākai pārsūtīšanai privātpersonām. |
| --- | --- |

(c)

tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kas nosūtījusi vai atklājusi attiecīgos datus kompetentajai iestādei, kura ir iecerējusi tos pārsūtīt, ir devusi iepriekšēju piekrišanu to tālākai pārsūtīšanai privātpersonām.

Grozījums Nr. 40

15. pants

15. pants

svītrots

Pārsūtīšana kompetentām iestādēm trešās valstīs vai starptautiskām organizācijām

1. Dalībvalstis nosaka, ka personas datus, kas saņemti no citu dalībvalstu kompetentām iestādēm, vai kurus tās atklājušas, tālāk nepārsūta trešo valstu iestādēm vai starptautiskām organizācijām, izņemot gadījumus, kad minētā pārsūtīšana ir saskaņā ar šo pamatlēmumu un, ja tiek izpildītas visas turpmāk minētās prasības:

| (a) | pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj to; |
| --- | --- |

(a)

pārsūtīšana ir paredzēta tiesību aktos, kas skaidri uzliek par pienākumu vai atļauj to;

| (b) | pārsūtīšana ir nepieciešama tam mērķim, kuram tie nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem. |
| --- | --- |

(b)

pārsūtīšana ir nepieciešama tam mērķim, kuram tie nosūtīti vai atklāti, vai noziedzīgu nodarījumu novēršanas, izmeklēšanas, atklāšanas un kriminālvajāšanas mērķiem vai, lai novērstu draudus sabiedrības vai kādas personas drošībai, izņemot gadījumus, kad nepieciešamība aizsargāt datu subjekta intereses vai pamattiesības ir svarīgāka par minētajiem apsvērumiem.

| (c) | citas dalībvalsts kompetentā iestāde, kura ir nosūtījusi vai atklājusi attiecīgos datus kompetentajai iestādei, kura ir iecerējusi tos tālāk pārsūtīt, ir devusi iepriekšēju piekrišanu to tālākai pārsūtīšanai; |
| --- | --- |

(c)

citas dalībvalsts kompetentā iestāde, kura ir nosūtījusi vai atklājusi attiecīgos datus kompetentajai iestādei, kura ir iecerējusi tos tālāk pārsūtīt, ir devusi iepriekšēju piekrišanu to tālākai pārsūtīšanai;

| (d) | trešā valsts vai starptautiskā organizācija, kurai tiek pārsūtīti attiecīgie dati, nodrošina pietiekamu datu aizsardzības līmeni. |
| --- | --- |

(d)

trešā valsts vai starptautiskā organizācija, kurai tiek pārsūtīti attiecīgie dati, nodrošina pietiekamu datu aizsardzības līmeni.

2. Dalībvalstis nodrošina, ka aizsardzības līmeņa, kuru sniedz kāda trešā valsts vai starptautiska organizācija, pietiekamību novērtē, ievērojot visus pārsūtīšanas vai pārsūtīšanas kategorijas apstākļus. Jo īpaši novērtējums izriet no šādu elementu pārbaudes: datu veids, apstrādes, kurai dati tiek nosūtīti, nolūks un ilgums, izcelsmes valsts un valsts, kura ir galamērķis, trešā valstī vai attiecīgajā organizācijā spēkā esošās vispārējo un nozaru tiesību normas, šajā valstī ievērotie profesionālie un drošības noteikumi, kā arī pietiekamu aizsardzības pasākumu, kurus ieviesis sūtījuma saņēmējs, esamība.

3. Dalībvalstis un Komisija informē viena otru par gadījumiem, kad tās uzskata, ka trešā valsts vai starptautiska organizācija nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni 2. punkta nozīmē.

4. Ja saskaņā ar 16. pantā paredzēto procedūru tiek konstatēts, ka trešā valsts vai starptautiska organizācija nenodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni 2. punkta nozīmē, dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai novērstu personas datu jebkādu pārsūtīšanu uz attiecīgo trešo valsti vai starptautisko organizāciju.

5. Saskaņā ar 16. pantā minēto procedūru var konstatēt, ka trešā valsts vai starptautiska organizācija nodrošina pietiekamu aizsardzības līmeni šā panta 2. punkta nozīmē, pamatojoties uz savas valsts tiesību aktiem vai uz starptautiskajām saistībām, kuras tā noslēgusi personu privātās dzīves un pamatbrīvību un tiesību aizsardzībai.

6. Izņēmuma kārtā personas datus, kas saņemti no citas dalībvalsts kompetentās iestādes, var tālāk pārsūtīt trešo valstu kompetentām iestādēm vai starptautiskām organizācijām, kuras nenodrošina pietiekamu datu aizsardzības līmeni, ja tas ir pilnīgi nepieciešams, lai aizsargātu kādas dalībvalsts būtiski svarīgās intereses vai, lai darbotos pret nenovēršamām, nopietnām briesmām, kas apdraud sabiedrības vai kādas konkrētas personas vai personu drošību.

Grozījums Nr. 41

16. pants

16. pants

svītrots

Komiteja

1. Ja ir atsauce uz šo pantu, Komisijai palīdz komiteja, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis.

2. Komiteja apstiprina savu reglamentu pēc priekšsēdētāja priekšlikuma, pamatojoties uz standarta reglamentu, kas publicēts “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

3. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz savu atzinumu par projektu termiņā, ko atkarībā no jautājuma steidzamības var noteikt priekšsēdētājs. Atzinumu sniedz ar balsu vairākumu, kas 205. panta 2. punktā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā paredzēts lēmumiem, kuri Padomei jāpieņem pēc Komisijas priekšlikuma. Dalībvalstu pārstāvju balsu skaitu šajā komitejā vērtē saskaņā ar minēto pantu. Priekšsēdētājs nebalso.

4. Komisija pieņem paredzētos pasākumus, ja tie saskan ar komitejas atzinumu. Ja paredzētie pasākumi nesaskan ar komitejas atzinumu vai, ja atzinums nav sniegts, Komisija tūlīt iesniedz Padomei priekšlikumu par veicamajiem pasākumiem un informē par to Eiropas Parlamentu.

5. Divu mēnešu laikā no priekšlikuma iesniegšanas dienas Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var lemt par priekšlikumu.

Ja minētajā termiņā Padome ar kvalificētu balsu vairākumu ir norādījusi, ka tā iebilst priekšlikumam, Komisija to izskata atkārtoti. Tā var iesniegt Padomei grozītu priekšlikumu, iesniegt atkārtotu priekšlikumu vai tiesību akta projektu. Ja minētā termiņa beigās Padome nav pieņēmusi ierosināto ieviešanas aktu vai norādījusi iebildumus ieviešanas pasākumu priekšlikumam, ierosināto ieviešanas aktu pieņem Komisija.

Grozījums Nr. 42

18. pants

Dalībvalstis nosaka, ka kompetento iestādi, no kuras saņemti personas dati, vai kura tos ir saņēmusi vai atklājusi,
  pēc pieprasījuma
  informē par to turpmāku apstrādi un iegūtajiem rezultātiem.

Dalībvalstis nosaka, ka kompetento iestādi, no kuras saņemti personas dati, vai kura tos ir saņēmusi vai atklājusi, informē par to turpmāku apstrādi un iegūtajiem rezultātiem.

Grozījums Nr. 43

19. panta 1. punkta c) apakšpunkta 4.a ievilkums (jauns)

—
  datu uzglabāšanas laika ierobežojums

Grozījums Nr. 44

19. panta 2. punkta ievaddaļa, a) un b) apakšpunkti

2. Informācijas, kas minēta 1. punktā,
  sniegšanu atsaka
  vai ierobežo vienīgi, ja tas ir vajadzīgs,

2. Informāciju, kas minēta 1. punktā,
  nesniedz
  vai ierobežo vienīgi, ja tas ir vajadzīgs,

| (a) | lai personas datu apstrādātājs varētu pienācīgi izpildīt savus likumīgos pienākumus, |
| --- | --- |

(a)

| (b) | lai izvairītos no notiekošu izmeklēšanu vai lietu izskatīšanas vai kompetento iestāžu likumīgo pienākumu izpildes kavēšanas, |
| --- | --- |

(b)

lai izvairītos no notiekošu izmeklēšanu vai lietu izskatīšanas vai kompetento iestāžu likumīgo pienākumu izpildes kavēšanas,

lai izvairītos no notiekošu izmeklēšanu
  ,
  lietu izskatīšanas vai kontrolētāja un
  /vai kompetento iestāžu likumīgo pienākumu izpildes kavēšanas,

Grozījums Nr. 45

19. panta 4. punkts

4. Atteikuma vai ierobežojuma iemeslus atbilstoši 2. punktam neatklāj, ja to paziņošana apdraud atteikuma nolūku. Šādā gadījumā personas datu apstrādātājs informē datu subjektu, ka, neierobežojot tiesiskas aizsardzības līdzekļus un valsts kriminālprocesa noteikumus, viņš var iesniegt sūdzību kompetentajai uzraudzības iestādei. Ja datu subjekts iesniedz sūdzību uzraudzības iestādei, tā izskata šo sūdzību. Izskatot sūdzību, uzraudzības iestāde
  viņu vienīgi
  informē
  , vai dati ir apstrādāti pareizi, un, ja ne, vai ir izdarīti jebkādi vajadzīgi labojumi.

4. Atteikuma vai ierobežojuma iemeslus atbilstoši 2. punktam neatklāj, ja to paziņošana apdraud atteikuma nolūku. Šādā gadījumā personas datu apstrādātājs informē datu subjektu, ka, neierobežojot tiesiskas aizsardzības līdzekļus un valsts kriminālprocesa noteikumus, viņš var iesniegt sūdzību kompetentajai uzraudzības iestādei. Ja datu subjekts iesniedz sūdzību uzraudzības iestādei, tā izskata šo sūdzību. Izskatot sūdzību, uzraudzības iestāde informē
  datu subjektu par izmeklēšanas rezultātiem.

Grozījums Nr. 46

20. panta 1. punkta ievaddaļa

1. Ja dati nav iegūti no datu subjekta vai, ja tie iegūti no datu subjekta bez viņa ziņas vai, viņam neapzinoties, ka tiek vākti dati, kas uz viņu attiecas, dalībvalstis paredz to, ka personas datu apstrādātājam vai viņa pārstāvim personas datu reģistrācijas pasākuma laikā vai, ja ir paredzēta datu atklāšana trešai personai,
  atbilstošā laikā pēc tam
  , kad datus pirmoreiz atklāj, bez maksas jāsniedz datu subjektam vismaz šāda informācija, ja viņam tā jau nav zināma vai, ja šīs informācijas sniegšana nav neiespējama vai būtu saistīta ar nesamērīgām pūlēm:

1. Ja dati nav iegūti no datu subjekta vai ja tie iegūti no datu subjekta bez viņa ziņas, vai viņam neapzinoties, ka tiek vākti dati, kas uz viņu attiecas, dalībvalstis paredz to, ka personas datu apstrādātājam vai viņa pārstāvim personas datu reģistrācijas pasākuma laikā vai, ja ir paredzēta datu atklāšana trešai personai,
  ne vēlāk par brīdi
  , kad datus pirmoreiz atklāj, bez maksas jāsniedz datu subjektam vismaz šāda informācija, ja viņam tā jau nav zināma vai ja šīs informācijas sniegšana nav neiespējama, vai būtu saistīta ar nesamērīgām pūlēm:

Grozījums Nr. 47

20. panta 2. punkta ievaddaļa un a) apakšpunkts

2. Informāciju, kas minēta 1. punktā, nesniedz
  , ja tā ir vajadzīga
  ,

2. Informāciju, kas minēta 1. punktā, nesniedz
  vienīgi tad, ja tas ir nepieciešams
  ,

| (a) | lai personas datu apstrādātājs varētu pienācīgi izpildīt savus likumīgos pienākumus, |
| --- | --- |

(a)

Grozījums Nr. 48

21. panta 1. punkta c) apakšpunkts)

| (c) | paziņojumu trešām personām, kurām dati atklāti, par jebkuru saskaņā ar b) apakšpunktu veikto izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu,
  ja vien tas neizrādās neiespējami vai nav saistīts ar nesamērīgām pūlēm
  . |
| --- | --- |

(c)

paziņojumu trešām personām, kurām dati atklāti, par jebkuru saskaņā ar b) apakšpunktu veikto izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu,
  ja vien tas neizrādās neiespējami vai nav saistīts ar nesamērīgām pūlēm
  .

| (c) | paziņojumu trešām personām, kurām dati atklāti, par jebkuru saskaņā ar b) apakšpunktu veikto izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu. |
| --- | --- |

(c)

paziņojumu trešām personām, kurām dati atklāti, par jebkuru saskaņā ar b) apakšpunktu veikto izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu.

Grozījums Nr. 49

21. panta 2. punkta ievaddaļa un a) apakšpunkts

2. Jebkuras darbības, uz kurām datu subjektam ir tiesības saskaņā ar 1. punktu, vajadzības gadījumā atsaka,

2. Jebkuras darbības, uz kurām datu subjektam ir tiesības saskaņā ar 1. punktu, atsaka tikai
  vajadzības gadījumā,

| (a) | lai personas datu apstrādātājs varētu pienācīgi izpildīt savus likumīgos pienākumus, |
| --- | --- |

(a)

Grozījums Nr. 50

22.a pants (jauns)

22.a pants

Automatizēti individuāli lēmumi

1. Dalībvalstis katrai personai piešķir tiesības nepakļauties lēmumam vai rīcībai, kam attiecībā uz viņu ir juridisks spēks vai ievērojami viņu ietekmē un kas balstās tikai uz datu automatizētu apstrādi, kura ir paredzēta, lai novērtētu noteiktus attiecīgās personas aspektus, piemēram, uzticamību, uzvedību utt.

2. Ievērojot šī pamatlēmuma citus pantus, dalībvalstis nosaka, ka uz personu var attiecināt 1. punktā minēto lēmumu, ja attiecīgo lēmumu vai rīcību pieļauj likums, kas aizsargā arī datu subjekta likumīgās intereses, piemēram, viņam pieejamos līdzekļus, kuri ļauj būt informētam par personas datu automatizētās apstrādes sistēmu, kā arī ļauj izteikt savu viedokli, ja tas nav pretrunā ar datu apstrādes mērķi.

Grozījums Nr. 51

24. panta 1. punkta 2. daļa

Ņemot vērā tehnisko un organizatorisko pasākumu pašreizējo līmeni
  un to īstenošanas izmaksas
  , minētie pasākumi nodrošina raksturīgajiem apstrādes un aizsargājamo datu riskiem atbilstošu drošības pakāpi.
  Pasākumus uzskata par vajadzīgiem, ja pūles, ko tie rada, nav nesamērīgas salīdzinājumā ar mērķiem, kuru sasniegšanai tie paredzēti attiecībā uz aizsardzību.

Ņemot vērā tehnisko un organizatorisko pasākumu pašreizējo līmeni, tie nodrošina
  augstu drošības pakāpi, kas atbilst apstrādes un aizsargājamo datu riskiem.

Grozījums Nr. 52

24. panta 2. punkta 1.a apakšpunkts (jauns)

Dalībvalstis nodrošina pirmajā apakšpunktā minēto pasākumu efektivitātes sistemātisko uzraudzību un regulāru ziņošanu par to efektivitāti.

Grozījums Nr. 53

25. panta 1. punkta ievaddaļa

1. Dalībvalstis nosaka, ka katrs datu apstrādātājs reģistrē datus par jebkādām apstrādes darbībām vai minēto darbību kopumu, kuras paredzētas vienam nolūkam vai vairākiem saistītiem nolūkiem. Reģistrā iekļaujama šāda informācija

1. Dalībvalstis nosaka, ka katrs datu apstrādātājs reģistrē datus par jebkādām
  piekļūšanām un
  apstrādes darbībām vai minēto darbību kopumu, kuras paredzētas vienam nolūkam vai vairākiem saistītiem nolūkiem. Reģistrā iekļaujama šāda informācija

Grozījums Nr. 54

26. panta 3. punkts

3.
  Dalībvalstis arī var veikt šādas pārbaudes valsts parlamenta pasākuma vai pasākuma, kas balstās uz tādu tiesību aktu, kurš nosaka apstrādes raksturu un paredz atbilstošas garantijas, sagatavošanas kontekstā.

3.
  Sagatavojot tiesību aktus par datu apstrādi, uzraudzības iestādēm tiek lūgta konsultācija par noteikumiem saistībā ar personas tiesību aizsardzību un brīvību.

Grozījums Nr. 55

29. panta 2. punkts

2. Dalībvalstis nosaka efektīvas, samērīgas un preventīvas kriminālsankcijas par tīši izdarītiem nodarījumiem, kas saistīti ar nopietniem nosacījumu, kas pieņemti atbilstoši šim pamatlēmumam, pārkāpumiem, īpaši to nosacījumu, kas vērsti uz apstrādes konfidencialitātes un drošības nodrošināšanu.

2. Dalībvalstis nosaka efektīvas, samērīgas un preventīvas kriminālsankcijas par tīši izdarītiem
  vai rupjas nolaidības izraisītiem
  nodarījumiem, kas saistīti ar nopietniem nosacījumu, kas pieņemti atbilstoši šim pamatlēmumam, pārkāpumiem, īpaši to nosacījumu, kas vērsti uz apstrādes konfidencialitātes un drošības nodrošināšanu.

Grozījums Nr. 56

29. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Dalībvalstis nosaka, ka par nodarījumiem, ko izdarījušas privātās struktūras, kuras vāc un apstrādā personas datus valsts uzdevumā, un kas ir nopietni šī pamatlēmuma piemērošanai paredzēto noteikumu pārkāpumi, it īpaši noteikumu par konfidencialitāti un datu apstrādes drošību, var piemērot efektīvu, samērīgu un no attiecīgas rīcības atturošu kriminālsodu.

Grozījums Nr. 57

30. panta 4. punkta 1.a apakšpunkts (jauns)

Katra uzraudzības iestāde īpaši pārbauda, pēc jebkura datu subjekta pieprasījuma, personas datu, kas attiecas uz šo personu, apstrādes likumību. Tā informē datu subjektu par pārbaudes rezultātu.

Grozījums Nr. 58

31. panta 2. punkta 1. daļa

Katru darba grupas locekli norīko viņa pārstāvētā institūcija, iestāde vai iestādes. Ja dalībvalsts ir izraudzījusies vairāk nekā vienu uzraudzības iestādi, tās izvirza kopēju pārstāvi.

Katru darba grupas locekli norīko viņa pārstāvētā institūcija, iestāde vai iestādes
  saskaņā ar spēkā esošajiem valstu noteikumiem, kas regulē pārstāvniecību
  . Ja dalībvalsts ir izraudzījusies vairāk nekā vienu uzraudzības iestādi, tās izvirza kopēju pārstāvi.

Grozījums Nr. 59

31. panta 2. punkta 2.a daļa (jauna)

Saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu izveidotās darba grupas priekšsēdētājs piedalās vai ir pārstāvēts darba grupas sanāksmēs.

Grozījums Nr. 60

31. panta 3. punkts

3. Darba grupa pieņem lēmumus ar dalībvalstu uzraudzības iestāžu pārstāvju vienkāršu balsu vairākumu.

3. Darba grupa pieņem lēmumus ar dalībvalstu uzraudzības iestāžu pārstāvju vienkāršu balsu vairākumu
  un pēc konsultācijām ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju
  .

Grozījums Nr. 61

34.a pants (jauns)

34.a pants

Noteikumi attiecībā uz Eiropolu, Eurojust un Muitas informācijas sistēmu

Ne vēlāk kā divus gadus pēc dienas, kas minēta 35. panta 1. punktā, un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 29. pantu, 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 31. panta 1. punkta c) apakšpunktu darba grupa, kas minēta 29. pantā, iesniedz ieteikumus Komisijai, lai datu aizsardzības īpašie noteikumi, kurus piemēro Eiropolam, Eurojust un Muitas informācijas sistēmai, pilnībā atbilstu šim pamatlēmumam
  .

Eiropolam, Eurojust un Muitas informācijas sistēmai paliek spēkā tie datu aizsardzības noteikumi, kuri skaidri paredz, ka personas datus var apstrādāt, izmantot vai pārsūtīt, tikai pamatojoties uz konkrētākiem un/vai aizsargājošākiem nosacījumiem vai ierobežojumiem.

---

(1)  Jautājums tika attiecināts atpakaļ komitejai saskaņā ar 53. panta 2. punktu (A6-0192/2006).

(2)  
  OV L ...

P6_TA(2006)0259

Gatavība gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošana Eiropas Kopienā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par gatavību gripas pandēmijai un reaģēšanas pasākumu plānošanu Eiropas Kopienā (2006/2062(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu (COM(2005)0607), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu (COM(2005)0607),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību sadarbībai sabiedrības veselības ārkārtas situācijās Eiropas Savienībā (COM(2005)0605), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību sadarbībai sabiedrības veselības ārkārtas situācijās Eiropas Savienībā (COM(2005)0605),

| — | ņemot vērā Līguma 152. pantu, kas nosaka Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma 152. pantu, kas nosaka Kopienas rīcību sabiedrības veselības jomā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 26. oktobra rezolūciju par stratēģiju gripas pandēmijas apkarošanai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 26. oktobra rezolūciju par stratēģiju gripas pandēmijas apkarošanai (1),

| — | ņemot vērā starptautisko Donoru konferenci par putnu gripu un cilvēku gripu, kas notika 2006. gada 17. un 18. janvārī Pekinā, un šīs konferences deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko Donoru konferenci par putnu gripu un cilvēku gripu, kas notika 2006. gada 17. un 18. janvārī Pekinā, un šīs konferences deklarāciju,

| — | ņemot vērā PVO globālo sagatavotības plānu gripas apkarošanai (dokuments WHO/CDS/CSR/ GIP/2005.5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO globālo sagatavotības plānu gripas apkarošanai (dokuments WHO/CDS/CSR/ GIP/2005.5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0176/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A6-0176/2006),

| A. | tā kā pēdējā laikā ir palielinājusies inficēšanās ar putnu gripu gadījumu skaits un pieaug bažas par cilvēku upuru skaitu Āzijā, Āfrikā un arī Eiropas valstīs un tā kā ir jāvēršas pret šo slimību un tās izraisītājiem, kā arī jāpalīdz tām skartajām un apdraudētajām valstīm, kurām ir tāda vajadzība; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēdējā laikā ir palielinājusies inficēšanās ar putnu gripu gadījumu skaits un pieaug bažas par cilvēku upuru skaitu Āzijā, Āfrikā un arī Eiropas valstīs un tā kā ir jāvēršas pret šo slimību un tās izraisītājiem, kā arī jāpalīdz tām skartajām un apdraudētajām valstīm, kurām ir tāda vajadzība;

| B. | tā kā gan paziņojuma par gatavību gripas pandēmijai un paziņojuma par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību, galvenie jautājumi ir Komisijas koordinētā nacionālo plānu sagatavošana un pārbaude, valsts references laboratoriju uzraudzība un savstarpējā sadarbība, lai ātri atklātu pandēmijas vīrusa celmus, veiktu efektīvu izplatīšanās ierobežošanu, laikus saņemot informāciju, nekavējoties ziņotu par vīrusa atklāšanas gadījumiem, nodrošinātu palīdzību un saskaņotu dalībvalstu reakciju vīrusa izplatīšanās gadījumā, kā arī atbilstoši un laikus piegādātu vakcīnas un pretvīrusu zāles; |
| --- | --- |

B.

tā kā gan paziņojuma par gatavību gripas pandēmijai un paziņojuma par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību, galvenie jautājumi ir Komisijas koordinētā nacionālo plānu sagatavošana un pārbaude, valsts references laboratoriju uzraudzība un savstarpējā sadarbība, lai ātri atklātu pandēmijas vīrusa celmus, veiktu efektīvu izplatīšanās ierobežošanu, laikus saņemot informāciju, nekavējoties ziņotu par vīrusa atklāšanas gadījumiem, nodrošinātu palīdzību un saskaņotu dalībvalstu reakciju vīrusa izplatīšanās gadījumā, kā arī atbilstoši un laikus piegādātu vakcīnas un pretvīrusu zāles;

| C. | tā kā, sagatavojot nacionālos plānus, jācenšas:






  — | nodrošināt nepieciešamo koordināciju starp dalībvalstīm, |
| --- | --- | --- |

C.

tā kā, sagatavojot nacionālos plānus, jācenšas:

—

nodrošināt nepieciešamo koordināciju starp dalībvalstīm,

| — | novērst paniku sabiedrībā, |
| --- | --- |

—

novērst paniku sabiedrībā,

| — | cīnīties pret jebkādu nelikumīgu pārvadāšanu patiesi nopietnu risku gadījumos, |
| --- | --- |

—

cīnīties pret jebkādu nelikumīgu pārvadāšanu patiesi nopietnu risku gadījumos,

| — | noteikt prioritāri izolējamās vietas, |
| --- | --- |

—

noteikt prioritāri izolējamās vietas,

| — | sastādīt prioritāri vakcinējamo iedzīvotāju grupu sarakstus, |
| --- | --- |

—

sastādīt prioritāri vakcinējamo iedzīvotāju grupu sarakstus,

| — | nodrošināt visu pret epidēmiju izmantojamo produktu godīgu sadali; |
| --- | --- |

—

nodrošināt visu pret epidēmiju izmantojamo produktu godīgu sadali;

| D. | tā kā dzīvnieku, it īpaši putnu populāciju inficēšanos ar gripu ir būtiski uzraudzīt, un to pieprasa Kopienas tiesību akti; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzīvnieku, it īpaši putnu populāciju inficēšanos ar gripu ir būtiski uzraudzīt, un to pieprasa Kopienas tiesību akti;

| E. | tā kā pretvīrusu medikamenti ir medicīniskās profilakses un ārstniecības pamats līdz brīdim, kad būs pieejama vakcīna; |
| --- | --- |

E.

tā kā pretvīrusu medikamenti ir medicīniskās profilakses un ārstniecības pamats līdz brīdim, kad būs pieejama vakcīna;

| F. | tā kā Eiropas Savienībai vakcīnu izstrādei jāsniedz loģistikas un finansiāls atbalsts; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Savienībai vakcīnu izstrādei jāsniedz loģistikas un finansiāls atbalsts;

| G. | tā kā ir jāveicina komunikācija ar un starp valstu iestādēm, kas atbild par sabiedrības veselības uzraudzību, riska novērtējumu un monitoringu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir jāveicina komunikācija ar un starp valstu iestādēm, kas atbild par sabiedrības veselības uzraudzību, riska novērtējumu un monitoringu;

| H. | tā kā ir jāpalielina sabiedrības informētība, veicot informācijas kampaņas, un tā kā ir arī svarīgi veikt papildinošas reformas saistītajos sektoros un mīkstināt sociālekonomisko ietekmi uz nabadzīgākajiem cilvēkiem un mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā ir jāpalielina sabiedrības informētība, veicot informācijas kampaņas, un tā kā ir arī svarīgi veikt papildinošas reformas saistītajos sektoros un mīkstināt sociālekonomisko ietekmi uz nabadzīgākajiem cilvēkiem un mājsaimniecībām;

| I. | tā kā publiskiem paziņojumiem ir jāatspoguļo pašreizējais medicīnisko zināšanu stāvoklis un tā kā rekomendācijām sabiedrībai par slimības uzliesmojumu novēršanu ir jābūt zinātniski pamatotām, vispārēji saprotamām un pielietojamām; |
| --- | --- |

I.

tā kā publiskiem paziņojumiem ir jāatspoguļo pašreizējais medicīnisko zināšanu stāvoklis un tā kā rekomendācijām sabiedrībai par slimības uzliesmojumu novēršanu ir jābūt zinātniski pamatotām, vispārēji saprotamām un pielietojamām;

| J. | tā kā kopš 2003. gada pasaulē kopumā ir miruši vai iznīcināti ievērojams skaits inficētu mājputnu, apdraudot mājputnu komerciālo ražošanu un it īpaši apdraudot mazu un vidēju putnkopības saimniecību iztiku; |
| --- | --- |

J.

tā kā kopš 2003. gada pasaulē kopumā ir miruši vai iznīcināti ievērojams skaits inficētu mājputnu, apdraudot mājputnu komerciālo ražošanu un it īpaši apdraudot mazu un vidēju putnkopības saimniecību iztiku;

| K. | tā kā jebkura pandēmija visticamāk dažādas dalībvalstis ietekmētu dažādi; |
| --- | --- |

K.

tā kā jebkura pandēmija visticamāk dažādas dalībvalstis ietekmētu dažādi;

| L. | tā kā putnu gripas infekcija ir globāla problēma, un tā ir jārisina ciešā sadarbībā ar Pasaules Veselības organizāciju (PVO); |
| --- | --- |

L.

tā kā putnu gripas infekcija ir globāla problēma, un tā ir jārisina ciešā sadarbībā ar Pasaules Veselības organizāciju (PVO);

| M. | tā kā, lai kontrolētu putnu gripas izraisītos globālos draudus finanšu tirgiem, tirdzniecībai un drošībai, kontekstā ar ilgtermiņa stratēģisko partnerību būs būtiska atbilstīgas finanšu un tehniskās palīdzības nodrošināšana jaunattīstības valstīm, kas ir cietušas vai var ciest, un it īpaši visvājāk attīstītām valstīm, |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai kontrolētu putnu gripas izraisītos globālos draudus finanšu tirgiem, tirdzniecībai un drošībai, kontekstā ar ilgtermiņa stratēģisko partnerību būs būtiska atbilstīgas finanšu un tehniskās palīdzības nodrošināšana jaunattīstības valstīm, kas ir cietušas vai var ciest, un it īpaši visvājāk attīstītām valstīm,

| 1. | atzinīgi vērtē iepriekšminētos Komisijas paziņojumus par gatavības un reaģēšanas pasākumu plānošanu gripas pandēmijas gadījumā Eiropas Kopienā un par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību sadarbībai sabiedrības veselības ārkārtas situācijās Eiropas Savienībā, kā arī nacionālo gripas pandēmijas plānu novērtējumus, ko pašlaik veic Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ESPKC), Komisija un PVO Eiropas reģionālais birojs; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē iepriekšminētos Komisijas paziņojumus par gatavības un reaģēšanas pasākumu plānošanu gripas pandēmijas gadījumā Eiropas Kopienā un par labāku koordināciju, plānojot vispārējo sagatavotību sadarbībai sabiedrības veselības ārkārtas situācijās Eiropas Savienībā, kā arī nacionālo gripas pandēmijas plānu novērtējumus, ko pašlaik veic Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ESPKC), Komisija un PVO Eiropas reģionālais birojs;

| 2. | uzsver, ka viens no vissvarīgākajiem aspektiem, kā pareizi risināt problēmu saistībā ar iespējamu putnu gripas pandēmiju cilvēku vidū, ir nodrošināt pareizu un zinātniski pierādītu informāciju par medikamentiem, vakcīnām, dabisko pretošanās spēju slimībai, kā arī ticamus epidemioloģiskos datus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka viens no vissvarīgākajiem aspektiem, kā pareizi risināt problēmu saistībā ar iespējamu putnu gripas pandēmiju cilvēku vidū, ir nodrošināt pareizu un zinātniski pierādītu informāciju par medikamentiem, vakcīnām, dabisko pretošanās spēju slimībai, kā arī ticamus epidemioloģiskos datus;

| 3. | atzinīgi vērtē ESPKC darbu, nosakot un vērtējot gripas izplatīšanās draudus, kā arī sniedzot informāciju par to, un ESPKC apņemšanos palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai nepieļaut gripas pandēmiju; uzsver, ka ESPKC darbībām jāgarantē pietiekams finansējums; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē ESPKC darbu, nosakot un vērtējot gripas izplatīšanās draudus, kā arī sniedzot informāciju par to, un ESPKC apņemšanos palīdzēt dalībvalstīm un Komisijai nepieļaut gripas pandēmiju; uzsver, ka ESPKC darbībām jāgarantē pietiekams finansējums;

| 4. | uzsver, ka Komisijai noteikti jākoordinē visas dalībvalstu darbības saistībā ar gatavību gripas pandēmijai Eiropas Savienībā un ka tai jāpalīdz ESPKC noteikt galvenos sabiedrības veselības pasākumus, ko veikt pandēmijas gadījumā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Komisijai noteikti jākoordinē visas dalībvalstu darbības saistībā ar gatavību gripas pandēmijai Eiropas Savienībā un ka tai jāpalīdz ESPKC noteikt galvenos sabiedrības veselības pasākumus, ko veikt pandēmijas gadījumā;

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā attiecīgos ESPKC novērojumus, ziņojumus un pētījumus notikumu vietās un nodrošināt, lai tās dalībvalstis, kuru plānošana cīņai pret pandēmiju neatbilst standartam, papildina un uzlabo savus plānus, jo riska raksturs paredz visām dalībvalstīm būt pilnībā sagatavotām; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā attiecīgos ESPKC novērojumus, ziņojumus un pētījumus notikumu vietās un nodrošināt, lai tās dalībvalstis, kuru plānošana cīņai pret pandēmiju neatbilst standartam, papildina un uzlabo savus plānus, jo riska raksturs paredz visām dalībvalstīm būt pilnībā sagatavotām;

| 6. | uzskata, ka gripas pandēmijas gadījumā ES vai tās kaimiņvalstīs Komisijai ir jāspēj 24 stundu laikā īstenot tādus krīzes pasākumus kā karantīna un dezinfekcija lidostās attiecībā uz lidojumiem no noteiktiem reģioniem, kā arī ceļošanas ierobežojumus; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka gripas pandēmijas gadījumā ES vai tās kaimiņvalstīs Komisijai ir jāspēj 24 stundu laikā īstenot tādus krīzes pasākumus kā karantīna un dezinfekcija lidostās attiecībā uz lidojumiem no noteiktiem reģioniem, kā arī ceļošanas ierobežojumus;

| 7. | uzskata, ka dalībvalstīm ir vajadzīga stingra politiskā apņemšanās, lai izplānotu sagatavošanos, vairotu resursus un pētniecību, atrisinātu sarežģītas tiesiskās un ētiskās problēmas, kā arī izstrādātu kopējus risinājumus un attīstītu pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka dalībvalstīm ir vajadzīga stingra politiskā apņemšanās, lai izplānotu sagatavošanos, vairotu resursus un pētniecību, atrisinātu sarežģītas tiesiskās un ētiskās problēmas, kā arī izstrādātu kopējus risinājumus un attīstītu pārrobežu sadarbību;

| 8. | uzskata, ka ir jāsagatavo konkrēti Eiropas institūcijām paredzēts rīcības plāns gadījumam, ja ceļošanas ierobežojumi neļauj notikt tādām starptautiskām apspriedēm kā Padomes un Parlamenta sanāksmes; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ir jāsagatavo konkrēti Eiropas institūcijām paredzēts rīcības plāns gadījumam, ja ceļošanas ierobežojumi neļauj notikt tādām starptautiskām apspriedēm kā Padomes un Parlamenta sanāksmes;

| 9. | uzsver, ka, tā kā dzīvnieki ir primārais riska avots, attiecībā pret to veselību jārīkojas ātri un izlēmīgi, lai ierobežotu putnu gripu un līdz ar to nepieļautu cilvēku saslimstības pandēmiju, un ka jāveic arī ievērojami pasākumi, tostarp pilns slimnīcu uzņemtspēju novērtējums dalībvalstīs, lai sagatavotos iespējamai cilvēku saslimstības pandēmijai, kuras laikā būtu pieejami to ierobežojoši līdzekļi; uzskata, ka īpaši jāturpina veicināt dalībvalstu un Eiropas līmeņa spējas ražot pretpandēmijas vakcīnas un pretvīrusu medikamentus un stiprināt dzīvnieku un sabiedrības veselības sektoru infrastruktūru; uzskata, ka šajā sakarā Eiropas Savienībai jānodrošina vakcīnu izstrādei loģistikas un finansiāls atbalsts; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka, tā kā dzīvnieki ir primārais riska avots, attiecībā pret to veselību jārīkojas ātri un izlēmīgi, lai ierobežotu putnu gripu un līdz ar to nepieļautu cilvēku saslimstības pandēmiju, un ka jāveic arī ievērojami pasākumi, tostarp pilns slimnīcu uzņemtspēju novērtējums dalībvalstīs, lai sagatavotos iespējamai cilvēku saslimstības pandēmijai, kuras laikā būtu pieejami to ierobežojoši līdzekļi; uzskata, ka īpaši jāturpina veicināt dalībvalstu un Eiropas līmeņa spējas ražot pretpandēmijas vakcīnas un pretvīrusu medikamentus un stiprināt dzīvnieku un sabiedrības veselības sektoru infrastruktūru; uzskata, ka šajā sakarā Eiropas Savienībai jānodrošina vakcīnu izstrādei loģistikas un finansiāls atbalsts;

| 10. | norāda, ka gripas pandēmiju simulējoši treniņi ir svarīgi, lai pārbaudītu katras dalībvalsts nacionālo gripas pandēmijas plānu efektivitāti, un tie jāveic regulāri kā piesardzības pasākumi, pat ja nav pandēmiskas izplatības; uzsver, ka šādu treniņu rezultāti un atziņas palīdzēs uzlabot plānus un veicināt to savstarpējo izmantojamību; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka gripas pandēmiju simulējoši treniņi ir svarīgi, lai pārbaudītu katras dalībvalsts nacionālo gripas pandēmijas plānu efektivitāti, un tie jāveic regulāri kā piesardzības pasākumi, pat ja nav pandēmiskas izplatības; uzsver, ka šādu treniņu rezultāti un atziņas palīdzēs uzlabot plānus un veicināt to savstarpējo izmantojamību;

| 11. | uzsver, ka šādi simulācijas treniņi jāveic arī attālākos reģionos un lauku apvidos; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka šādi simulācijas treniņi jāveic arī attālākos reģionos un lauku apvidos;

| 12. | atzīst, ka nepieciešams sagatavot un ieviest detalizētus scenārijus bērnu un jauniešu aizsardzībai pret putnu gripas A tipa H5N1 apakštipa vīrusu; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka nepieciešams sagatavot un ieviest detalizētus scenārijus bērnu un jauniešu aizsardzībai pret putnu gripas A tipa H5N1 apakštipa vīrusu;

| 13. | uzsver, ka ir jāuzlabo novērošanas, ātrās reaģēšanas un brīdināšanas sistēmas, datu analīze, kā arī dzīvnieku un cilvēku slimību epidemioloģija, lai nodrošinātu putnu un cilvēku inficēšanās agru atklāšanu un noteikšanu un efektīvu pretpasākumu ātru īstenošanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir jāuzlabo novērošanas, ātrās reaģēšanas un brīdināšanas sistēmas, datu analīze, kā arī dzīvnieku un cilvēku slimību epidemioloģija, lai nodrošinātu putnu un cilvēku inficēšanās agru atklāšanu un noteikšanu un efektīvu pretpasākumu ātru īstenošanu;

| 14. | uzsver, ka vienlaicīgi ir jāspēj ātri novērtēt putnu gripas tiešo sociālekonomisko ietekmi un kompensēšanas jautājumus, kā arī citus saistītus pasākumus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka vienlaicīgi ir jāspēj ātri novērtēt putnu gripas tiešo sociālekonomisko ietekmi un kompensēšanas jautājumus, kā arī citus saistītus pasākumus;

| 15. | atzinīgi vērtē dalībvalstu, Komisijas un ESPKC nepārprotamo apņemšanos saglabāt pārredzamību un dalīties ar informāciju un uzsver informācijas un bioloģisko paraugu, kas iegūti no iespējami inficētiem cilvēkiem un dzīvniekiem, ātras apmaiņas nozīmību atbilstīgas un visaptverošas gatavības un reakcijas veicināšanā; aicina nostiprināt sadarbību starp references laboratorijām, lai paātrinātu vīrusu noteikšanu un pastāvīgi veiktu jebkādu iespējamu mutāciju monitoringu; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē dalībvalstu, Komisijas un ESPKC nepārprotamo apņemšanos saglabāt pārredzamību un dalīties ar informāciju un uzsver informācijas un bioloģisko paraugu, kas iegūti no iespējami inficētiem cilvēkiem un dzīvniekiem, ātras apmaiņas nozīmību atbilstīgas un visaptverošas gatavības un reakcijas veicināšanā; aicina nostiprināt sadarbību starp references laboratorijām, lai paātrinātu vīrusu noteikšanu un pastāvīgi veiktu jebkādu iespējamu mutāciju monitoringu;

| 16. | mudina Komisiju, ESPKC un dalībvalstis ieviest nepārtrauktas informācijas apmaiņas sistēmu ar skartajām valstīm un tādējādi palīdzēt paraugprakšu attīstīšanā; |
| --- | --- |

16.

mudina Komisiju, ESPKC un dalībvalstis ieviest nepārtrauktas informācijas apmaiņas sistēmu ar skartajām valstīm un tādējādi palīdzēt paraugprakšu attīstīšanā;

| 17. | atzīmē, ka, sekojot ESPKC piemēram, ir jāuzlabo saziņas stratēģijas valstu un Eiropas līmenī un tajās jāiekļauj regulāra ziņojumu publicēšana internetā, e-pasta un profesionāļiem paredzētu ierobežotas pieejamības tīmekļa vietņu, kā arī plašsaziņas līdzekļu izmantošana; |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka, sekojot ESPKC piemēram, ir jāuzlabo saziņas stratēģijas valstu un Eiropas līmenī un tajās jāiekļauj regulāra ziņojumu publicēšana internetā, e-pasta un profesionāļiem paredzētu ierobežotas pieejamības tīmekļa vietņu, kā arī plašsaziņas līdzekļu izmantošana;

| 18. | tomēr uzsver, ka dalībvalstīm jāmeklē labākie iedzīvotāju informēšanas veidi, lai informācija sasniegtu visu sabiedrību, tostarp vecos ļaudis un jauniešus, analfabētus un tos, kuriem nav piekļuves mūsdienīgiem saziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

18.

tomēr uzsver, ka dalībvalstīm jāmeklē labākie iedzīvotāju informēšanas veidi, lai informācija sasniegtu visu sabiedrību, tostarp vecos ļaudis un jauniešus, analfabētus un tos, kuriem nav piekļuves mūsdienīgiem saziņas līdzekļiem;

| 19. | uzsver izglītošanas un pareizas informācijas nozīmi krīzes gadījumā un piebilst, ka attiecīgajās instrukcijās ir jāiekļauj ne tikai atbilstība higiēnas prasībām, bet arī informācijas sniegšana tādās jomās kā mobilitāte, transports un nodarbinātība; |
| --- | --- |

19.

uzsver izglītošanas un pareizas informācijas nozīmi krīzes gadījumā un piebilst, ka attiecīgajās instrukcijās ir jāiekļauj ne tikai atbilstība higiēnas prasībām, bet arī informācijas sniegšana tādās jomās kā mobilitāte, transports un nodarbinātība;

| 20. | aicina, izmantojot Eiropas uzraudzības sistēmu, sniegt ticamu informāciju par pandēmijas draudiem; |
| --- | --- |

20.

aicina, izmantojot Eiropas uzraudzības sistēmu, sniegt ticamu informāciju par pandēmijas draudiem;

| 21. | atzīst, ka potenciāls risinājums saziņas uzlabošanai ar valstu iestādēm, kas atbild par sabiedrības veselības uzraudzību, ir attīstīt ESPKC vadītu agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, lai saskaņotu riska novērtējumu un monitoringu; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka potenciāls risinājums saziņas uzlabošanai ar valstu iestādēm, kas atbild par sabiedrības veselības uzraudzību, ir attīstīt ESPKC vadītu agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmu, lai saskaņotu riska novērtējumu un monitoringu;

| 22. | uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina pietiekams finansējums, lai sniegtu iedzīvotājiem atbilstošāku, saprotamāku un uzskatāmāku informāciju un tādējādi uzlabotu sabiedrības informētību; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm jānodrošina pietiekams finansējums, lai sniegtu iedzīvotājiem atbilstošāku, saprotamāku un uzskatāmāku informāciju un tādējādi uzlabotu sabiedrības informētību;

| 23. | aicina uz labi strukturētu un daudzdisciplināru sadarbību starp cilvēku un dzīvnieku veselības ekspertiem, speciālistiem virusoloģijā, epidemioloģijā, patoloģijā un lauksaimniecībā, kā arī komunikācijas ekspertiem un ekspertiem, kas zinātnes atziņas ievieš globāla mēroga politikā; tādēļ iesaka izveidot Komisijas koordinētu gripas apkarošanas Eiropas taktisko grupu, kurā būtu pārstāvēts Eiropas Parlaments un kurā Eiropas līmenī apvienotos visu iepriekšminēto jomu eksperti; uzsver, ka šai taktiskajai grupai jāstrādā kopā ar Eiropas vakcīnu un pretvīrusu preparātu ražošanas pārstāvjiem; |
| --- | --- |

23.

aicina uz labi strukturētu un daudzdisciplināru sadarbību starp cilvēku un dzīvnieku veselības ekspertiem, speciālistiem virusoloģijā, epidemioloģijā, patoloģijā un lauksaimniecībā, kā arī komunikācijas ekspertiem un ekspertiem, kas zinātnes atziņas ievieš globāla mēroga politikā; tādēļ iesaka izveidot Komisijas koordinētu gripas apkarošanas Eiropas taktisko grupu, kurā būtu pārstāvēts Eiropas Parlaments un kurā Eiropas līmenī apvienotos visu iepriekšminēto jomu eksperti; uzsver, ka šai taktiskajai grupai jāstrādā kopā ar Eiropas vakcīnu un pretvīrusu preparātu ražošanas pārstāvjiem;

| 24. | mudina nekavējoties uzsākt Eiropas pētniecības un izstrādes programmas par jaunajām slimībām, lai ātrāk izstrādātu uzticamus pretvīrusu preparātus, antibiotikas un vakcīnas; |
| --- | --- |

24.

mudina nekavējoties uzsākt Eiropas pētniecības un izstrādes programmas par jaunajām slimībām, lai ātrāk izstrādātu uzticamus pretvīrusu preparātus, antibiotikas un vakcīnas;

| 25. | uzsver, ka nacionālo pandēmijas gatavības plānu izstrādei un novērtējumam jābūt daudzsektoriālam un tajā jāiesaista visas atbilstošās ministrijas un ieinteresētās puses; uzsver, ka ir svarīgi laikus pasūtīt vakcīnas; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka nacionālo pandēmijas gatavības plānu izstrādei un novērtējumam jābūt daudzsektoriālam un tajā jāiesaista visas atbilstošās ministrijas un ieinteresētās puses; uzsver, ka ir svarīgi laikus pasūtīt vakcīnas;

| 26. | vērš Eiropas un dalībvalstu iestāžu uzmanību uz to, ka būtu vēlams apvienot antibiotiku krājumus, lai ārstētu gripas komplikācijas; |
| --- | --- |

26.

vērš Eiropas un dalībvalstu iestāžu uzmanību uz to, ka būtu vēlams apvienot antibiotiku krājumus, lai ārstētu gripas komplikācijas;

| 27. | uzsver, ka pašreizējais uzraudzības tīkls, ko izveidoja ar Kopienas līdzfinansējumu (Eiropas Gripas uzraudzības tīkls, EISS), ir labs pamats šī svarīgā uzdevuma veikšanai, bet ir jāturpina to turpmāk attīstīt un atbalstīt, tāpat kā to laboratoriju tīklu, kas Kopienā nodarbojas ar gripu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka pašreizējais uzraudzības tīkls, ko izveidoja ar Kopienas līdzfinansējumu (Eiropas Gripas uzraudzības tīkls, EISS), ir labs pamats šī svarīgā uzdevuma veikšanai, bet ir jāturpina to turpmāk attīstīt un atbalstīt, tāpat kā to laboratoriju tīklu, kas Kopienā nodarbojas ar gripu;

| 28. | uzsver, ka pretpandēmijas vakcīnu iegādes un izmantošanas plānošana vairumā valstu nav pietiekami attīstīta un tādēļ jāveic turpmāki pasākumi, lai to attīstītu saskaņā ar PVO ieteikumiem, dodot Komisijai pilnvaras pasūtīt vakcīnas un izveidot Kopienas krājumus; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka pretpandēmijas vakcīnu iegādes un izmantošanas plānošana vairumā valstu nav pietiekami attīstīta un tādēļ jāveic turpmāki pasākumi, lai to attīstītu saskaņā ar PVO ieteikumiem, dodot Komisijai pilnvaras pasūtīt vakcīnas un izveidot Kopienas krājumus;

| 29. | aicina Komisiju sadarboties ar vakcīnu ražotājiem, lai novērtētu, cik veiksmīgi tiek palielinātas vakcīnas ražošanas jaudas un nodrošināts piegāžu taisnīgums pandēmijas apstākļos, un kopā ar dalībvalstīm risinātu jautājumus par atbildību par Eiropas mehānisma izveidošanu taisnīgai pretpandēmijas vakcīnas izplatīšanai, nelaužot līgumus, ko noslēgušas dalībvalstis; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju sadarboties ar vakcīnu ražotājiem, lai novērtētu, cik veiksmīgi tiek palielinātas vakcīnas ražošanas jaudas un nodrošināts piegāžu taisnīgums pandēmijas apstākļos, un kopā ar dalībvalstīm risinātu jautājumus par atbildību par Eiropas mehānisma izveidošanu taisnīgai pretpandēmijas vakcīnas izplatīšanai, nelaužot līgumus, ko noslēgušas dalībvalstis;

| 30. | uzskata, ka Komisijai jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja vienā vai vairākās dalībvalstīs sākas saslimstība, personām, kuras nonāk saskarē ar vīrusu, būtu pieejams pietiekams daudzums pretvīrusu preparātu un vakcīnu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka Komisijai jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka gadījumā, ja vienā vai vairākās dalībvalstīs sākas saslimstība, personām, kuras nonāk saskarē ar vīrusu, būtu pieejams pietiekams daudzums pretvīrusu preparātu un vakcīnu;

| 31. | uzsver Eiropas Zāļu aģentūras lomu pretvīrusu un pretpandēmijas vakcīnu lietojuma un efektivitātes noteikšanā, kā arī tās lomu jebkādas kaitīgas ietekmes vai informācijas par nevēlēšanos lietot medikamentus noteikšanā un pētīšanā; šajā sakarā aicina laikus izveidot procedūru “atļaujas piešķiršanai ar nosacījumu”, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru, 14. panta 7. punktā (2); |
| --- | --- |

31.

uzsver Eiropas Zāļu aģentūras lomu pretvīrusu un pretpandēmijas vakcīnu lietojuma un efektivitātes noteikšanā, kā arī tās lomu jebkādas kaitīgas ietekmes vai informācijas par nevēlēšanos lietot medikamentus noteikšanā un pētīšanā; šajā sakarā aicina laikus izveidot procedūru “atļaujas piešķiršanai ar nosacījumu”, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 726/2004 (2004. gada 31. marts), ar ko nosaka cilvēkiem paredzēto un veterināro zāļu reģistrēšanas un uzraudzības Kopienas procedūras un izveido Eiropas Zāļu aģentūru, 14. panta 7. punktā (2);

| 32. | aicina dalībvalstis saskaņā ar PVO ieteikumiem palielināt sezonālo gripas vakcīnu pasūtījumus, lai palīdzētu farmaceitiskajai rūpniecībai uzlabot gripas vakcīnu ražotspēju un varētu segt būtisko pieprasījuma pieaugumu, kas rastos gripas pandēmijas gadījumā; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis saskaņā ar PVO ieteikumiem palielināt sezonālo gripas vakcīnu pasūtījumus, lai palīdzētu farmaceitiskajai rūpniecībai uzlabot gripas vakcīnu ražotspēju un varētu segt būtisko pieprasījuma pieaugumu, kas rastos gripas pandēmijas gadījumā;

| 33. | aicina Eiropas Savienību veikt nepieciešamos pasākumus, lai iegūtu atbilstīgus pretvīrusu preparātu krājumus, un izveidot obligātas licencēšanas sistēmu uzņēmumiem, kas ražo pretvīrusu medikamentus, lai garantētu šo preparātu masveida ražošanu; aicina valstis potenciāli nodrošināt 25—30 % iedzīvotāju ar pieejamajiem pretvīrusu preparātiem; |
| --- | --- |

33.

aicina Eiropas Savienību veikt nepieciešamos pasākumus, lai iegūtu atbilstīgus pretvīrusu preparātu krājumus, un izveidot obligātas licencēšanas sistēmu uzņēmumiem, kas ražo pretvīrusu medikamentus, lai garantētu šo preparātu masveida ražošanu; aicina valstis potenciāli nodrošināt 25—30 % iedzīvotāju ar pieejamajiem pretvīrusu preparātiem;

| 34. | uzsver, ka pilna, precīza un praktiska valstu to tiesību aktu īstenošana, kuros ir transponētas Kopienas direktīvas par veselību un drošību darbavietā, ir ļoti nozīmīga atbilstošas aizsardzības nodrošināšanā strādājošajiem, it īpaši tiem, kuri pieder augsta inficēšanās riska grupai; uzsver, ka darba devējiem ir jāpilda viņu specifiskie pienākumi, kas noteikti Kopienas tiesību aktos (piemēram, riska novēršana, riska novērtējums un aizsardzības pasākumi), saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darbavietā (3); |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka pilna, precīza un praktiska valstu to tiesību aktu īstenošana, kuros ir transponētas Kopienas direktīvas par veselību un drošību darbavietā, ir ļoti nozīmīga atbilstošas aizsardzības nodrošināšanā strādājošajiem, it īpaši tiem, kuri pieder augsta inficēšanās riska grupai; uzsver, ka darba devējiem ir jāpilda viņu specifiskie pienākumi, kas noteikti Kopienas tiesību aktos (piemēram, riska novēršana, riska novērtējums un aizsardzības pasākumi), saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. septembra Direktīvu 2000/54/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar bioloģisku aģentu iedarbību darbavietā (3);

| 35. | uzsver, ka politiskā un zinātniskā apņemšanās ir jāpārvērš cilvēkresursu vai finanšu resursu nodrošināšanā un pētījumu un attīstības atbalstā, lai iegūtu jaunas un ātras pretvīrusa medikamentu un vakcīnu ražošanas metodes, lai spētu apmierināt lielākas pandēmijas radītas vajadzības, it īpaši lai varētu apkarot jaunus vīrusa celmus; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka politiskā un zinātniskā apņemšanās ir jāpārvērš cilvēkresursu vai finanšu resursu nodrošināšanā un pētījumu un attīstības atbalstā, lai iegūtu jaunas un ātras pretvīrusa medikamentu un vakcīnu ražošanas metodes, lai spētu apmierināt lielākas pandēmijas radītas vajadzības, it īpaši lai varētu apkarot jaunus vīrusa celmus;

| 36. | atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108), un it īpaši tās noteikumus par sabiedrības veselības krīzes situācijām un pasākumiem iedzīvotāju aizsardzībai pret tiešu veselības apdraudējumu, tostarp sedzot izdevumus par vakcīnām, kā arī medikamentu un aprīkojumu piegādi un infrastruktūras izmaksas; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2005)0108), un it īpaši tās noteikumus par sabiedrības veselības krīzes situācijām un pasākumiem iedzīvotāju aizsardzībai pret tiešu veselības apdraudējumu, tostarp sedzot izdevumus par vakcīnām, kā arī medikamentu un aprīkojumu piegādi un infrastruktūras izmaksas;

| 37. | norāda, ka 7. pētniecības pamatprogrammai jānodrošina atbilstīgs finansējums, lai atbalstītu projektus, kuros pētītu pandēmiskās gripas un citu epidēmiju dažādus aspektus, kā arī kopīgus pētījumus ar farmaceitiskiem uzņēmumiem, lai izstrādātu uz šūnām pamatotas un DNS vakcīnas; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka 7. pētniecības pamatprogrammai jānodrošina atbilstīgs finansējums, lai atbalstītu projektus, kuros pētītu pandēmiskās gripas un citu epidēmiju dažādus aspektus, kā arī kopīgus pētījumus ar farmaceitiskiem uzņēmumiem, lai izstrādātu uz šūnām pamatotas un DNS vakcīnas;

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas solījumu atvēlēt EUR 80 miljonus trešām valstīm gripas apkarošanai, bet pētniecības fondiem vēl EUR 20 miljonus, kas bija paredzēti 6. pētniecības pamatprogrammā, kopējai apsolītajai summai sasniedzot EUR 100 miljonus; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas solījumu atvēlēt EUR 80 miljonus trešām valstīm gripas apkarošanai, bet pētniecības fondiem vēl EUR 20 miljonus, kas bija paredzēti 6. pētniecības pamatprogrammā, kopējai apsolītajai summai sasniedzot EUR 100 miljonus;

| 39. | mudina Komisiju papildu pasākumos pēc Pekinas konferences strādāt pie saskaņotākas starptautiskās sistēmas, kura iekļautu vairāk nekā tikai krīzes vadību un risinātu jautājumus par labākas dzīvnieku veselības infrastruktūras izveidi jaunattīstības valstīs, kā arī par pētniecības progresu saistībā ar dzīvnieku veselības produktiem, ko var izmantot gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

39.

mudina Komisiju papildu pasākumos pēc Pekinas konferences strādāt pie saskaņotākas starptautiskās sistēmas, kura iekļautu vairāk nekā tikai krīzes vadību un risinātu jautājumus par labākas dzīvnieku veselības infrastruktūras izveidi jaunattīstības valstīs, kā arī par pētniecības progresu saistībā ar dzīvnieku veselības produktiem, ko var izmantot gan attīstītajās, gan jaunattīstības valstīs;

| 40. | aicina Komisiju pētīt veidus, kā pandēmijas uzliesmojuma gadījumā nodrošināt netraucētu darbību tādiem būtisku pakalpojumu sniedzējiem kā tirgi, bankas, slimnīcas u. c.; |
| --- | --- |

40.

aicina Komisiju pētīt veidus, kā pandēmijas uzliesmojuma gadījumā nodrošināt netraucētu darbību tādiem būtisku pakalpojumu sniedzējiem kā tirgi, bankas, slimnīcas u. c.;

| 41. | uzsver, ka jānodrošina pietiekams finansiālais atbalsts kontekstā ar starptautisko sadarbību ar Āzijas un Āfrikas valstīm, kuras ir skārusi putnu gripa, lai uzlabotu šo valstu uzraudzības un slimības kontroles spējas; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka jānodrošina pietiekams finansiālais atbalsts kontekstā ar starptautisko sadarbību ar Āzijas un Āfrikas valstīm, kuras ir skārusi putnu gripa, lai uzlabotu šo valstu uzraudzības un slimības kontroles spējas;

| 42. | aicina Komisiju regulāri un kamēr vien pastāv pandēmijas risks, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt ziņojumus par putnu gripas pandēmijas epidemioloģisko gaitu, jauniem zinātniskiem sasniegumiem saistībā ar medikamentiem un vakcīnām, kā arī Eiropas Savienības un dalībvalstu gatavības līmeni; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju regulāri un kamēr vien pastāv pandēmijas risks, Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt ziņojumus par putnu gripas pandēmijas epidemioloģisko gaitu, jauniem zinātniskiem sasniegumiem saistībā ar medikamentiem un vakcīnām, kā arī Eiropas Savienības un dalībvalstu gatavības līmeni;

| 43. | norāda, ka Eiropas Savienībai ir pietiekams pamats piedāvāt tehnisku, zinātnisku un ekonomisku palīdzību jau skartajām valstīm un it īpaši dot ieguldījumu pieaugošajā visas pasaules informētībā un globālajā ģenerālplānā, kuru koordinē starptautiskā, reģionālā, apakšreģionālā un valstu līmenī ar atbilstīgu programmu un grafiku, kas jāatbalsta starptautiskajām un reģionālajām organizācijām, kā arī valstu valdībām; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka Eiropas Savienībai ir pietiekams pamats piedāvāt tehnisku, zinātnisku un ekonomisku palīdzību jau skartajām valstīm un it īpaši dot ieguldījumu pieaugošajā visas pasaules informētībā un globālajā ģenerālplānā, kuru koordinē starptautiskā, reģionālā, apakšreģionālā un valstu līmenī ar atbilstīgu programmu un grafiku, kas jāatbalsta starptautiskajām un reģionālajām organizācijām, kā arī valstu valdībām;

| 44. | mudina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar kaimiņvalstīm un PVO, kā arī ar Eiropas reģionu, lai garantētu, ka kaimiņvalstīs ir pilnībā izstrādātas un efektīvi ieviestas monitoringa un ārkārtas reaģēšanas sistēmas; |
| --- | --- |

44.

mudina Komisiju un dalībvalstis cieši sadarboties ar kaimiņvalstīm un PVO, kā arī ar Eiropas reģionu, lai garantētu, ka kaimiņvalstīs ir pilnībā izstrādātas un efektīvi ieviestas monitoringa un ārkārtas reaģēšanas sistēmas;

| 45. | aicina Eiropas Savienību ar starptautisko organizāciju palīdzību censties piešķirt PVO reālas izmeklēšanas un monitoringa pilnvaras attiecībā uz epizootiskām slimībām un pandēmijām visās pasaules valstīs; |
| --- | --- |

45.

aicina Eiropas Savienību ar starptautisko organizāciju palīdzību censties piešķirt PVO reālas izmeklēšanas un monitoringa pilnvaras attiecībā uz epizootiskām slimībām un pandēmijām visās pasaules valstīs;

| 46. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un PVO. |
| --- | --- |

46.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un PVO.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0406.

(2)  OV L 136, 30.4.2004., 1. lpp.

(3)  OV L 262, 17.10.2000., 21. lpp.

P6_TA(2006)0260

2005. gada 13. septembra Tiesas sprieduma sekas (C-176/03 Komisija/Padome)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (2006/2007(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā EK līguma 10. pantu un ES līguma 47. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 10. pantu un ES līguma 47. pantu,

| — | ņemot vērā EK līguma 5. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 5. pantu,

| — | ņemot vērā 2003. gada 3. septembra rezolūciju par juridisko pamatu un atbilstību Kopienas tiesību aktiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 3. septembra rezolūciju par juridisko pamatu un atbilstību Kopienas tiesību aktiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2005. gada 13. septembra spriedumu lietā C-176/03 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienu Tiesas 2005. gada 13. septembra spriedumu lietā C-176/03 (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 23. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (COM(2005)0583), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 23. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (COM(2005)0583),

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0172/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0172/2006),

| A. | tā kā Kopienas tiesību normu efektīva piemērošana ir viena no Kopienas iestāžu galvenajām rūpēm, un saskaņā ar EK līguma 10. pantu tas ir viens no dalībvalstu pamatuzdevumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kopienas tiesību normu efektīva piemērošana ir viena no Kopienas iestāžu galvenajām rūpēm, un saskaņā ar EK līguma 10. pantu tas ir viens no dalībvalstu pamatuzdevumiem;

| B. | tā kā gadu desmitu gaitā Eiropas projekta īstenošanas rezultātā ir izveidota vienota Eiropas tiesiskā telpa, kurā valstu un Eiropas Savienības tiesību sistēmas ir pakāpeniski savstarpēji savijušās, izveidojot patstāvīgu struktūru, kuras pamatā ir ne tikai kopīgas vērtības, bet arī Kopienas tiesību pārākuma un dalībvalstu un Kopienas iestāžu lojālas savstarpējās sadarbības principi (EK līguma 10. pants); |
| --- | --- |

B.

tā kā gadu desmitu gaitā Eiropas projekta īstenošanas rezultātā ir izveidota vienota Eiropas tiesiskā telpa, kurā valstu un Eiropas Savienības tiesību sistēmas ir pakāpeniski savstarpēji savijušās, izveidojot patstāvīgu struktūru, kuras pamatā ir ne tikai kopīgas vērtības, bet arī Kopienas tiesību pārākuma un dalībvalstu un Kopienas iestāžu lojālas savstarpējās sadarbības principi (EK līguma 10. pants);

| C. | tā kā jebkurai Kopienas rīcībai ir jābūt saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

C.

tā kā jebkurai Kopienas rīcībai ir jābūt saskaņā ar EK līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu;

| D. | tā kā Tiesas praksē ir vairākkārt noteikts, ka pasākumi, kas nepieciešami, lai garantētu Kopienu tiesību atbilstošu piemērošanu, var ietvert kriminālsodus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Tiesas praksē ir vairākkārt noteikts, ka pasākumi, kas nepieciešami, lai garantētu Kopienu tiesību atbilstošu piemērošanu, var ietvert kriminālsodus;

| E. | atgādina, ka Kopienas tiesību prioritātes un labas sadarbības principi var ietekmēt dalībvalstu krimināltiesību aktus, ciktāl tiem jādarbojas saskaņā ar Tiesas judikatūru:






  — | lai novērstu jebkādu krimināltiesību normu neatbilstību Kopienas tiesību aktiem (1999. gada 19. janvāra spriedums lietā C-348/96, Donatella Calfa
   (3), 17. punkts: “ja parasti krimināltiesības ir dalībvalstu kompetencē, eksistē pastāvīga judikatūra, kas paredz, ka ar Kopienas tiesību aktiem nosaka šīs kompetences robežas, tādējādi nepieļaujot, ka vienas valsts tiesību akti varētu faktiski ierobežot pamatbrīvības, ko garantē Kopienas tiesību akti”, |
| --- | --- | --- |

E.

atgādina, ka Kopienas tiesību prioritātes un labas sadarbības principi var ietekmēt dalībvalstu krimināltiesību aktus, ciktāl tiem jādarbojas saskaņā ar Tiesas judikatūru:

—

lai novērstu jebkādu krimināltiesību normu neatbilstību Kopienas tiesību aktiem (1999. gada 19. janvāra spriedums lietā C-348/96, Donatella Calfa
   (3), 17. punkts: “ja parasti krimināltiesības ir dalībvalstu kompetencē, eksistē pastāvīga judikatūra, kas paredz, ka ar Kopienas tiesību aktiem nosaka šīs kompetences robežas, tādējādi nepieļaujot, ka vienas valsts tiesību akti varētu faktiski ierobežot pamatbrīvības, ko garantē Kopienas tiesību akti”,

| — | lai paredzētu “efektīvus, preventīvus, samērīgus” sodus, tostarp kriminālsodus, ja tas ir nepieciešams, lai ieviestu Kopienas tiesību aktus (1989. gada 21. septembra spriedums lietā 68/88 Komisija/ Grieķija (4), 1996. gada 12. septembra spriedums lietā C-58/95, Gallotti
   (5); 1999. gada 21. septembra spriedums lietā C-378/97, Wisjenbeek
   (6); 1999. gada 28. janvāra lēmums lietā C-77/97, Unilever, 36. punkts: “.. noteikumi, kas .. dalībvalstīm jāpieņem, lai nepieļautu .. jāparedz, ka šāda publicitāte ir īpašs kriminālpārkāpums, par ko ir paredzētas preventīvas sankcijas” (7); |
| --- | --- |

—

lai paredzētu “efektīvus, preventīvus, samērīgus” sodus, tostarp kriminālsodus, ja tas ir nepieciešams, lai ieviestu Kopienas tiesību aktus (1989. gada 21. septembra spriedums lietā 68/88 Komisija/ Grieķija (4), 1996. gada 12. septembra spriedums lietā C-58/95, Gallotti
   (5); 1999. gada 21. septembra spriedums lietā C-378/97, Wisjenbeek
   (6); 1999. gada 28. janvāra lēmums lietā C-77/97, Unilever, 36. punkts: “.. noteikumi, kas .. dalībvalstīm jāpieņem, lai nepieļautu .. jāparedz, ka šāda publicitāte ir īpašs kriminālpārkāpums, par ko ir paredzētas preventīvas sankcijas” (7);

| F. | tā kā Tiesas prakses primārais uzdevums ir precizēt, kāds juridiskais pamats piemērojams pirmajam un trešajam pīlāram un līdz ar to par vispārēju principu ir pieņemts, ka Eiropas likumdevējam nav kompetences krimināllietās un kriminālprocesa tiesībās; |
| --- | --- |

F.

tā kā Tiesas prakses primārais uzdevums ir precizēt, kāds juridiskais pamats piemērojams pirmajam un trešajam pīlāram un līdz ar to par vispārēju principu ir pieņemts, ka Eiropas likumdevējam nav kompetences krimināllietās un kriminālprocesa tiesībās;

| G. | tā kā īpaši lietā C-176/03 Tiesa, norādot, ka Eiropas Kopienām krimināllietās nav vispārējas kompetences, apliecina, ka tas tomēr nerada šķēršļus Kopienas likumdevējam rīkoties gadījumos, kad valstu kompetento iestāžu piemēroti efektīvi, samērīgi un preventīvi kriminālsodi būtu nepieciešami, lai cīnītos pret būtisku kaitējumu videi, un noteikt ar dalībvalstu krimināltiesībām saistītus pasākumus, ko tas uzskata par vajadzīgiem, lai garantētu to normu efektivitāti, ko tas pieņem vides aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā īpaši lietā C-176/03 Tiesa, norādot, ka Eiropas Kopienām krimināllietās nav vispārējas kompetences, apliecina, ka tas tomēr nerada šķēršļus Kopienas likumdevējam rīkoties gadījumos, kad valstu kompetento iestāžu piemēroti efektīvi, samērīgi un preventīvi kriminālsodi būtu nepieciešami, lai cīnītos pret būtisku kaitējumu videi, un noteikt ar dalībvalstu krimināltiesībām saistītus pasākumus, ko tas uzskata par vajadzīgiem, lai garantētu to normu efektivitāti, ko tas pieņem vides aizsardzības jomā;

| H. | tā kā atbilstīgi pastāvīgai Tiesas praksei, lai pareizi noteiktu kāda Kopienas tiesību akta juridisko pamatu, ir jāskata šā akta mērķis un saturs, tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar ES līguma VI sadaļu, pēc ES līguma 29. panta un turpmākajiem pantiem, ir nelikumīgi, ja pēc šo aktu mērķa un satura tie būtu varējuši tika pamatoti ar EK līgumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā atbilstīgi pastāvīgai Tiesas praksei, lai pareizi noteiktu kāda Kopienas tiesību akta juridisko pamatu, ir jāskata šā akta mērķis un saturs, tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar ES līguma VI sadaļu, pēc ES līguma 29. panta un turpmākajiem pantiem, ir nelikumīgi, ja pēc šo aktu mērķa un satura tie būtu varējuši tika pamatoti ar EK līgumu;

| I. | tā kā spriedums lietā C-176/03 attiecas tikai uz krimināllietām saistībā ar vides aizsardzību, kas ir viens no galvenajiem Kopienas uzdevumiem, kā norādīts EK līguma 2. un 3. pantā; |
| --- | --- |

I.

tā kā spriedums lietā C-176/03 attiecas tikai uz krimināllietām saistībā ar vides aizsardzību, kas ir viens no galvenajiem Kopienas uzdevumiem, kā norādīts EK līguma 2. un 3. pantā;

| J. | tā kā ar spriedumu lietā C-176/03 tādēļ būtu jārīkojas piesardzīgi un tas jāpiemēro, izskatot katru gadījumu atsevišķi, kā arī tikai tajās jomās, uz kurām attiecas Kopienas galvenie principi, mērķi un kompetence; |
| --- | --- |

J.

tā kā ar spriedumu lietā C-176/03 tādēļ būtu jārīkojas piesardzīgi un tas jāpiemēro, izskatot katru gadījumu atsevišķi, kā arī tikai tajās jomās, uz kurām attiecas Kopienas galvenie principi, mērķi un kompetence;

| K. | tā kā ar minēto ziņojumu Komisija ir vēlējusies paplašināt Tiesas secinājumus un uzskata, ka ir likumīgi normas ar krimināltiesisku raksturu, kas ir pieņemtas saskaņā ar ES līguma VI sadaļu, attiecināt ne vien uz vides politiku, bet arī uz citām Kopienas kompetences jomām; |
| --- | --- |

K.

tā kā ar minēto ziņojumu Komisija ir vēlējusies paplašināt Tiesas secinājumus un uzskata, ka ir likumīgi normas ar krimināltiesisku raksturu, kas ir pieņemtas saskaņā ar ES līguma VI sadaļu, attiecināt ne vien uz vides politiku, bet arī uz citām Kopienas kompetences jomām;

| L. | tā kā nav pamata automātiski pieņemt, ka šis spriedums būtu plaši interpretējams; |
| --- | --- |

L.

tā kā nav pamata automātiski pieņemt, ka šis spriedums būtu plaši interpretējams;

| M. | tā kā Komisijas viedoklis ir, ka pastāv tādi spēkā esoši tiesību akti, kas pamatojas uz ES līguma VI sadaļu, bet kuri pēc Tiesas sprieduma Lietā C-176/03 jāuzskata par kļūdainiem saskaņā ar Komisijas paplašināto interpretāciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā Komisijas viedoklis ir, ka pastāv tādi spēkā esoši tiesību akti, kas pamatojas uz ES līguma VI sadaļu, bet kuri pēc Tiesas sprieduma Lietā C-176/03 jāuzskata par kļūdainiem saskaņā ar Komisijas paplašināto interpretāciju;

| N. | tā kā, lai novērstu nepieciešamību anulēt šos tiesību aktus un nodrošinātu tiesisko noteiktību, Komisija ierosina dažādi ietekmēt spēkā esošos un vēl nepieņemtos tiesību aktus; |
| --- | --- |

N.

tā kā, lai novērstu nepieciešamību anulēt šos tiesību aktus un nodrošinātu tiesisko noteiktību, Komisija ierosina dažādi ietekmēt spēkā esošos un vēl nepieņemtos tiesību aktus;

| O. | ņemot vērā to, cik būtisks ir jautājums par kriminālnormu likumīgu iekļaušanu Eiropas tiesību aktos, kas pieņemti uz Eiropas Savienības pirmā pīlāra pamata — tas ir nākamais posms Kopienas tiesību aktu attīstībā; |
| --- | --- |

O.

ņemot vērā to, cik būtisks ir jautājums par kriminālnormu likumīgu iekļaušanu Eiropas tiesību aktos, kas pieņemti uz Eiropas Savienības pirmā pīlāra pamata — tas ir nākamais posms Kopienas tiesību aktu attīstībā;

| P. | ņemot vērā nozīmi, kas Parlamentam kā demokrātiski vēlētam, Eiropas tautu pārstāvošam likumdevējam ir kopā ar citām Eiropas iestādēm, izstrādājot Kopienas tiesību aktus, it īpaši, ja ir runa par noteikumu pieņemšanu, kuri var ietekmēt pilsoņu pamatbrīvības; |
| --- | --- |

P.

ņemot vērā nozīmi, kas Parlamentam kā demokrātiski vēlētam, Eiropas tautu pārstāvošam likumdevējam ir kopā ar citām Eiropas iestādēm, izstrādājot Kopienas tiesību aktus, it īpaši, ja ir runa par noteikumu pieņemšanu, kuri var ietekmēt pilsoņu pamatbrīvības;

| Q. | tā kā Eiropas Savienības tiesību sistēmā princips, saskaņā ar kuru pārkāpumiem un sodiem ir jābūt noteiktiem tiesību aktos, garantē personiskās brīvības aizsardzību un to, ka jebkura vara ir pakļauta likumam, tostarp ar likumu nosaka arī pārkāpumus, par kuriem ceļama apsūdzība un kādi sodi piemērojami, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Savienības tiesību sistēmā princips, saskaņā ar kuru pārkāpumiem un sodiem ir jābūt noteiktiem tiesību aktos, garantē personiskās brīvības aizsardzību un to, ka jebkura vara ir pakļauta likumam, tostarp ar likumu nosaka arī pārkāpumus, par kuriem ceļama apsūdzība un kādi sodi piemērojami,

| 1. | atzinīgi vērtē Tiesas spriedumu Lietā C-176/03, kurš precizē, ka atbilstoša juridiskā pamata noteikšanai kādam tiesību aktam ir jāskata tā mērķis un saturs, un šā iemesla dēļ anulē pamatlēmumu vides aizsardzības jomā, par kura pamatu kļūdaini tika ņemts trešais nevis pirmais pīlārs; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Tiesas spriedumu Lietā C-176/03, kurš precizē, ka atbilstoša juridiskā pamata noteikšanai kādam tiesību aktam ir jāskata tā mērķis un saturs, un šā iemesla dēļ anulē pamatlēmumu vides aizsardzības jomā, par kura pamatu kļūdaini tika ņemts trešais nevis pirmais pīlārs;

| 2. | ir gandarīts par to, ka Tiesa, balstoties uz šo spriedumu, apliecina, ka Eiropas likumdevējs var pieņemt saskaņā ar pirmo pīlāru nepieciešamās krimināltiesību normas, lai nodrošinātu uz šā pīlāra pamata pieņemto normu pilnīgu efektivitāti, šajā gadījumā attiecībā uz vidi; |
| --- | --- |

2.

ir gandarīts par to, ka Tiesa, balstoties uz šo spriedumu, apliecina, ka Eiropas likumdevējs var pieņemt saskaņā ar pirmo pīlāru nepieciešamās krimināltiesību normas, lai nodrošinātu uz šā pīlāra pamata pieņemto normu pilnīgu efektivitāti, šajā gadījumā attiecībā uz vidi;

| 3. | aicina Komisiju neattiecināt automātiski Tiesas secinājumus uz visām pārējām iespējamām jomām, kas attiecas uz pirmo pīlāru; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju neattiecināt automātiski Tiesas secinājumus uz visām pārējām iespējamām jomām, kas attiecas uz pirmo pīlāru;

| 4. | atkārtoti apliecina nepieciešamību saskaņā ar Līguma par ES 42. pantu uzsākt procedūru, lai tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās iekļautu Kopienas pīlārā, jo vienīgi šis pīlārs nodrošina nosacījumus Eiropas līmeņa noteikumu pieņemšanai, pilnībā ievērojot demokrātijas, lēmumu efektivitātes un pietiekamas tiesu kontroles principus; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti apliecina nepieciešamību saskaņā ar Līguma par ES 42. pantu uzsākt procedūru, lai tiesu iestāžu un policijas sadarbību krimināllietās iekļautu Kopienas pīlārā, jo vienīgi šis pīlārs nodrošina nosacījumus Eiropas līmeņa noteikumu pieņemšanai, pilnībā ievērojot demokrātijas, lēmumu efektivitātes un pietiekamas tiesu kontroles principus;

| 5. | uzskata, ka pirms šādas iespējamas notikumu attīstības ir steidzami jāizstrādā konsekventa politiskā stratēģija par kriminālsankciju iekļaušanu Eiropas Savienības tiesību aktos; atgādina, ka pieņemtajām krimināltiesību normām arī jābūt savstarpēji saskaņotām, neatkarīgi no to juridiskā pamata vai pīlāra; turklāt pauž nožēlu, ka beigu beigās Kopienas un ES kompetenču savstarpējās neatbilsmes dēļ cietēji ir Eiropas Savienības pilsoņi; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka pirms šādas iespējamas notikumu attīstības ir steidzami jāizstrādā konsekventa politiskā stratēģija par kriminālsankciju iekļaušanu Eiropas Savienības tiesību aktos; atgādina, ka pieņemtajām krimināltiesību normām arī jābūt savstarpēji saskaņotām, neatkarīgi no to juridiskā pamata vai pīlāra; turklāt pauž nožēlu, ka beigu beigās Kopienas un ES kompetenču savstarpējās neatbilsmes dēļ cietēji ir Eiropas Savienības pilsoņi;

| 6. | uzskata, ka starppīlāru stratēģija šajā nozarē prasa:






  — | īpaši ciešu sadarbību starp Savienības iestādēm un starp šīm iestādēm un dalībvalstīm, |
| --- | --- | --- |

6.

uzskata, ka starppīlāru stratēģija šajā nozarē prasa:

—

īpaši ciešu sadarbību starp Savienības iestādēm un starp šīm iestādēm un dalībvalstīm,

| — | noteiktu rīcības brīvību sodu veida un piemērošanas jomas definēšanā, lai izvairītos no krimināltiesiskā “dempinga” un sekmētu tiesu iestāžu sadarbību, |
| --- | --- |

—

noteiktu rīcības brīvību sodu veida un piemērošanas jomas definēšanā, lai izvairītos no krimināltiesiskā “dempinga” un sekmētu tiesu iestāžu sadarbību,

| — | strukturētas sadarbības formu ieviešanu starp tiesu iestādēm, savstarpējo novērtēšanu, kā arī precīzas un salīdzināmas informācijas iegūšanu par krimināltiesību normu ietekmi uz Eiropas tiesību normām; |
| --- | --- |

—

strukturētas sadarbības formu ieviešanu starp tiesu iestādēm, savstarpējo novērtēšanu, kā arī precīzas un salīdzināmas informācijas iegūšanu par krimināltiesību normu ietekmi uz Eiropas tiesību normām;

uzsver, ka krimināltiesību jomā ir tikpat būtiski ievērot tiesisku līdzsvaru dalībvalstu līmenī, un aicina izstrādāt pakāpenisku pieeju, lai iekļautu krimināltiesību normas Kopienas tiesību aktos, tādējādi nodrošinot Kopienas tiesību aktu efektivitāti neatkarīgi no šo normu veida, un aicina šajā jomā ciešāk sadarboties ar dalībvalstu parlamentiem; aicina Komisiju sadarboties kopīgi ar Eurojust un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu izveidot sistēmas, kas nodrošinātu atgriezenisko saiti par to, kā dalībvalstis piemēro kriminālsankcijas, ko paredz Eiropas Savienības tiesību akti; atzinīgi vērtē dalībvalstu apelāciju tiesu iniciatīvu izveidot tīklu, lai diskutētu par jautājumiem, kas ir aktuāli visām iesaistītajām pusēm un kas ir saistīti ar Eiropas Savienības darbību, jo īpaši ES un dalībvalstu krimināltiesību normu līdzāspastāvēšanu;

| 7. | piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams atsaukt vai grozīt visus vēl nepieņemtos tiesību aktu priekšlikumus, kuru juridiskais pamats pēc sprieduma Lietā C-176/03 ir uzskatāms par kļūdainu; |
| --- | --- |

7.

piekrīt Komisijai, ka ir nepieciešams atsaukt vai grozīt visus vēl nepieņemtos tiesību aktu priekšlikumus, kuru juridiskais pamats pēc sprieduma Lietā C-176/03 ir uzskatāms par kļūdainu;

| 8. | piekrīt Komisijai par vajadzību noteikt jaunu juridisko pamatu saskaņā ar EK līgumu tiem tiesību aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar trešo pīlāru un kuri pēc sprieduma Lietā C-176/03 ir uzskatāmi par nelikumīgiem, kā arī par iespēju uzsākt likumdošanas procedūru uz šā jaunā juridiskā pamata; |
| --- | --- |

8.

piekrīt Komisijai par vajadzību noteikt jaunu juridisko pamatu saskaņā ar EK līgumu tiem tiesību aktiem, kas ir pieņemti saskaņā ar trešo pīlāru un kuri pēc sprieduma Lietā C-176/03 ir uzskatāmi par nelikumīgiem, kā arī par iespēju uzsākt likumdošanas procedūru uz šā jaunā juridiskā pamata;

| 9. | aicina Komisiju pārskatīt tās izvēlētos tiesību aktus, skatot tos katru atsevišķi, nevis izmantojot vispārinošu un nediferencētu pieeju, tādējādi katrā konkrētā gadījumā veicot padziļinātu analīzi un nodrošinot pareizu juridiskā pamata izvēli; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju pārskatīt tās izvēlētos tiesību aktus, skatot tos katru atsevišķi, nevis izmantojot vispārinošu un nediferencētu pieeju, tādējādi katrā konkrētā gadījumā veicot padziļinātu analīzi un nodrošinot pareizu juridiskā pamata izvēli;

| 10. | aicina Komisiju piemērot Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu tikai tām jomām, uz kurām attiecas Kopienas galvenie principi, mērķi un kompetence, un piemērot to piesardzīgi, izskatot katru gadījumu atsevišķi un vienmēr sadarbojoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju piemērot Eiropas Kopienu Tiesas spriedumu tikai tām jomām, uz kurām attiecas Kopienas galvenie principi, mērķi un kompetence, un piemērot to piesardzīgi, izskatot katru gadījumu atsevišķi un vienmēr sadarbojoties ar Padomi un Eiropas Parlamentu;

| 11. | atgādina Komisijai, ka spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana, kuras mērķis ir nepieciešamības gadījumā sniegt priekšlikumus par juridiskā pamata maiņu, nemainot paša akta saturu, nav iemesls, lai apietu šajā procesā otru likumdevēju iestādi Parlamentu, jo tādējādi Parlaments nevarētu veikt demokrātijas nodrošināšanas pienākumus, kas Eiropas veidošanas procesā tam ir uzticēti kā Eiropas iedzīvotāju ievēlētam pārstāvim; |
| --- | --- |

11.

atgādina Komisijai, ka spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšana, kuras mērķis ir nepieciešamības gadījumā sniegt priekšlikumus par juridiskā pamata maiņu, nemainot paša akta saturu, nav iemesls, lai apietu šajā procesā otru likumdevēju iestādi Parlamentu, jo tādējādi Parlaments nevarētu veikt demokrātijas nodrošināšanas pienākumus, kas Eiropas veidošanas procesā tam ir uzticēti kā Eiropas iedzīvotāju ievēlētam pārstāvim;

| 12. | ir pret jebkādu iestāžu savstarpējo nolīgumu, kas liktu Parlamentam atteikties no savu tiesību īstenošanas; |
| --- | --- |

12.

ir pret jebkādu iestāžu savstarpējo nolīgumu, kas liktu Parlamentam atteikties no savu tiesību īstenošanas;

| 13. | atgādina tomēr — Tiesa ir nolēmusi, ka “direktīva nekādā gadījumā nedrīkst bez dalībvalsts kāda tiesību akta starpniecības, kas pieņemts tās piemērošanai, noteikt vai pastiprināt to personu kriminālatbildību, kuras pārkāpj tās noteikumus” (8); |
| --- | --- |

13.

atgādina tomēr — Tiesa ir nolēmusi, ka “direktīva nekādā gadījumā nedrīkst bez dalībvalsts kāda tiesību akta starpniecības, kas pieņemts tās piemērošanai, noteikt vai pastiprināt to personu kriminālatbildību, kuras pārkāpj tās noteikumus” (8);

| 14. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka jebkuru pasākumu pamatā, kas tiek veikti attiecībā uz krimināltiesībām, ir jābūt nepieciešamībai padarīt efektīvāku attiecīgo Kopienas politiku un tajos ir jāievēro ar krimināltiesību iekšējā saskaņa; uzskata, ka pēc vispārēja principa dalībvalstis ir atbildīgas par Kopienas tiesību pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

14.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka jebkuru pasākumu pamatā, kas tiek veikti attiecībā uz krimināltiesībām, ir jābūt nepieciešamībai padarīt efektīvāku attiecīgo Kopienas politiku un tajos ir jāievēro ar krimināltiesību iekšējā saskaņa; uzskata, ka pēc vispārēja principa dalībvalstis ir atbildīgas par Kopienas tiesību pareizu piemērošanu;

| 15. | aicina Komisiju neaizmirst, ka nepieciešamajiem priekšnoteikumiem krimināltiesisko normu iekļaušanai pirmajā pīlārā, ir jābūt skaidriem un tie jānosaka iepriekš; ka tiem ir nozīme tikai tad, ja Kopienas tiesību normu ievērošanu nevar panākt citādi, kā vien piemērojot kriminālsankcijas; ka īpaši ir jāpārliecinās, vai Kopienas tiesību normas ir pārkāptas bieži un to nav bijis iespējams aizkavēt, izmantojot spēkā esošos tiesību aktus un pat izmantojot valsts tiesību aktus; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju neaizmirst, ka nepieciešamajiem priekšnoteikumiem krimināltiesisko normu iekļaušanai pirmajā pīlārā, ir jābūt skaidriem un tie jānosaka iepriekš; ka tiem ir nozīme tikai tad, ja Kopienas tiesību normu ievērošanu nevar panākt citādi, kā vien piemērojot kriminālsankcijas; ka īpaši ir jāpārliecinās, vai Kopienas tiesību normas ir pārkāptas bieži un to nav bijis iespējams aizkavēt, izmantojot spēkā esošos tiesību aktus un pat izmantojot valsts tiesību aktus;

| 16. | atgādina, ka Kopienas tiesību aktos direktīvu formā drīkst noteikt tikai minimālos krimināltiesību noteikumus, kas dalībvalstīm jāpiemēro; uzskata, ka dažos gadījumos tomēr ir jāvada dalībvalstu rīcība, īpaši nosakot a) par kādu noziedzīgu nodarījumu iestājas kriminālatbildība un/vai b) kāds sodu tips ir jāpiemēro, un/vai c) citi noteikumi, kas saistīti ar krimināltiesībām attiecīgajā jomā; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka Kopienas tiesību aktos direktīvu formā drīkst noteikt tikai minimālos krimināltiesību noteikumus, kas dalībvalstīm jāpiemēro; uzskata, ka dažos gadījumos tomēr ir jāvada dalībvalstu rīcība, īpaši nosakot a) par kādu noziedzīgu nodarījumu iestājas kriminālatbildība un/vai b) kāds sodu tips ir jāpiemēro, un/vai c) citi noteikumi, kas saistīti ar krimināltiesībām attiecīgajā jomā;

| 17. | atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar EK Līguma 10. pantu, tām ir jānodrošina Kopienas darbības pilnīga efektivitāte un tādēļ aicina dalībvalstis darīt visu, lai to attiecīgās krimināltiesību normas būtu saskaņā ar šo mērķi; |
| --- | --- |

17.

atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar EK Līguma 10. pantu, tām ir jānodrošina Kopienas darbības pilnīga efektivitāte un tādēļ aicina dalībvalstis darīt visu, lai to attiecīgās krimināltiesību normas būtu saskaņā ar šo mērķi;

| 18. | piekrīt Komisijai, ka horizontālās normas, kuru mērķis ir veicināt tiesisko un policiju sadarbību, kā arī krimināltiesību harmonizācijas pasākumus saskaņā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, attiecas uz ES līguma VI sadaļu; |
| --- | --- |

18.

piekrīt Komisijai, ka horizontālās normas, kuru mērķis ir veicināt tiesisko un policiju sadarbību, kā arī krimināltiesību harmonizācijas pasākumus saskaņā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, attiecas uz ES līguma VI sadaļu;

| 19. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

19.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 76 E, 25.3.2004., 224. lpp.

(2)  Komisija pret Padomi, Eiropas Tiesas ziņojumos vēl nav publicēta.

(3)  1999. gada Recueil, I-11. lpp.

(4)  1989. gada Recueil, 2965. lpp.

(5)  1996. gada Recueil, I-4345. lpp.

(6)  1999. gada Recueil, I-6207. lpp.

(7)  1999. gada Recueil, I-431. lpp.

(8)  Lietā 80/86 Kolpinghuis Nijmegen [1987] ECR 3969, 13. punkts un lietā C-60/02 X [2004] ECR I-651, 61. punkts, un minētā tiesu prakse.

P6_TA(2006)0261

Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem

Eiropas Parlamenta rezolūcija par nediskrimināciju un iespēju vienlīdzību visiem — pamatstratēģija (2005/2191(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantu, kurā Kopienai ir piešķirtas pilnvaras veikt attiecīgas darbības, lai cīnītos pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 13. pantu, kurā Kopienai ir piešķirtas pilnvaras veikt attiecīgas darbības, lai cīnītos pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2), un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (3), un ņemot vērā, ka abās šajās direktīvās ir aizliegta jebkāda tieša vai netieša diskriminācija rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (2), un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (3), un ņemot vērā, ka abās šajās direktīvās ir aizliegta jebkāda tieša vai netieša diskriminācija rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, it īpaši diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību nacionālai minoritātei, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktu, kurā noteikts, ka ir aizliegta jebkāda veida diskriminācija, it īpaši diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, ticības vai pārliecības, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību nacionālai minoritātei, diskriminācija īpašuma, izcelsmes, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ,

| — | ņemot vērā dažādus ANO un Eiropas Padomes pieņemtos juridiskos dokumentus, kuros aizliegta diskriminācija attiecībā uz šajos dokumentos garantētajām tiesībām, un tostarp ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Padomes Vispārējo mazākumtautību aizsardzības konvenciju un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādus ANO un Eiropas Padomes pieņemtos juridiskos dokumentus, kuros aizliegta diskriminācija attiecībā uz šajos dokumentos garantētajām tiesībām, un tostarp ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, Eiropas Padomes Vispārējo mazākumtautību aizsardzības konvenciju un Eiropas Cilvēktiesību tiesas praksi,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumuPadomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija” (COM(2005)0224), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumuPadomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Nediskriminācija un iespēju vienlīdzība visiem — pamatstratēģija” (COM(2005)0224),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 8. jūnija rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un diskriminācijas novēršanas politiku paplašinātajā Eiropā (4),

| — | ņemot vērā tā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par romu stāvokli Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2005. gada 28. aprīļa rezolūciju par romu stāvokli Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par homofobiju Eiropā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 18. janvāra rezolūciju par homofobiju Eiropā (6),

| — | ņemot vērā pamattiesību ekspertu tīkla sagatavoto ikgadējo ziņojumu par 2004. gadu un šā tīkla tematisko ziņojumu par minoritātēm, kas publicēts tajā pašā gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamattiesību ekspertu tīkla sagatavoto ikgadējo ziņojumu par 2004. gadu un šā tīkla tematisko ziņojumu par minoritātēm, kas publicēts tajā pašā gadā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0189/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0189/2006),

| A. | tā kā diskriminācijas novēršana ir būtiska integrācijas politikas sastāvdaļa, kas nodrošina sociālo kohēziju, un svarīgs līdzeklis, lai izskaustu sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā diskriminācijas novēršana ir būtiska integrācijas politikas sastāvdaļa, kas nodrošina sociālo kohēziju, un svarīgs līdzeklis, lai izskaustu sociālo atstumtību;

| B. | tā kā diskriminācija lielā mērā rodas nezināšanas dēļ un ar šo nezināšanu saistītās bailēs no personas, kas ir citāda, un tā kā tas nozīmē, ka vispirms šīs problēmas cēloņi jānovērš ar mērķtiecīgiem pasākumiem, kuri paredz jau kopš bērnības veicināt iecietību un dažādību; šajā sakarā atgādinot, ka liela nozīme var būt programmu “Socrates”, “Leonardo” un “Jeunesse” izmantošanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā diskriminācija lielā mērā rodas nezināšanas dēļ un ar šo nezināšanu saistītās bailēs no personas, kas ir citāda, un tā kā tas nozīmē, ka vispirms šīs problēmas cēloņi jānovērš ar mērķtiecīgiem pasākumiem, kuri paredz jau kopš bērnības veicināt iecietību un dažādību; šajā sakarā atgādinot, ka liela nozīme var būt programmu “Socrates”, “Leonardo” un “Jeunesse” izmantošanai;

| C. | tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs uzskata, ka valsts iestāžu izplatītā praktiskā informācija par nediskrimināciju valstu mērogā joprojām ir ierobežota un ka tā plašākā apjomā jāsniedz mērķa grupām, kā arī šīs grupas atbalstošajām NVO; tā kā valdībām noteiktāk jāatzīst, ka vietējām un reģionālām iestādēm, kā arī pilsoniskai sabiedrībai jābūt efektīviem partneriem rasu diskriminācijas izskaušanā, un tām jāatbalsta visi politiskie mērķi, kas paredz novērst jebkādu diskrimināciju; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs uzskata, ka valsts iestāžu izplatītā praktiskā informācija par nediskrimināciju valstu mērogā joprojām ir ierobežota un ka tā plašākā apjomā jāsniedz mērķa grupām, kā arī šīs grupas atbalstošajām NVO; tā kā valdībām noteiktāk jāatzīst, ka vietējām un reģionālām iestādēm, kā arī pilsoniskai sabiedrībai jābūt efektīviem partneriem rasu diskriminācijas izskaušanā, un tām jāatbalsta visi politiskie mērķi, kas paredz novērst jebkādu diskrimināciju;

| D. | tā kā Pamattiesību hartas 21. pantā, kas iekļauts Konstitucionālā līguma II-81. pantā, daudz plašāk nekā EK līguma 13. pantā ir uzskaitīti diskriminācijas iemesli, proti, diskriminācija ādas krāsas, sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību nacionālai minoritātei, diskriminācija īpašuma un izcelsmes dēļ; paužot nožēlu jo vairāk tāpēc, ka šo izvērstāko koncepciju konkrētos gadījumos neīsteno kā juridiski saistošu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Pamattiesību hartas 21. pantā, kas iekļauts Konstitucionālā līguma II-81. pantā, daudz plašāk nekā EK līguma 13. pantā ir uzskaitīti diskriminācijas iemesli, proti, diskriminācija ādas krāsas, sociālās izcelsmes, ģenētisko īpašību, valodas, politisko vai jebkuru citu uzskatu dēļ, diskriminācija saistībā ar piederību nacionālai minoritātei, diskriminācija īpašuma un izcelsmes dēļ; paužot nožēlu jo vairāk tāpēc, ka šo izvērstāko koncepciju konkrētos gadījumos neīsteno kā juridiski saistošu;

| E. | tā kā ekspertu tīkls nesen atgādināja, ka, īstenojot tiesību aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu, dalībvalstīm jāuzņemas saistības ievērot vispārējos Kopienas tiesību aktu principos ietvertās pamattiesības, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartā minētās tiesības, brīvības un principus; |
| --- | --- |

E.

tā kā ekspertu tīkls nesen atgādināja, ka, īstenojot tiesību aktus, kas pieņemti, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu, dalībvalstīm jāuzņemas saistības ievērot vispārējos Kopienas tiesību aktu principos ietvertās pamattiesības, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartā minētās tiesības, brīvības un principus;

| F. | apzinoties, ka, likumdošanas procesā dažiem diskriminācijas veidiem veltot lielāku uzmanību, tiek radīta zināma diskriminācijas iemeslu hierarhija, kam nevajadzētu notikt; |
| --- | --- |

F.

apzinoties, ka, likumdošanas procesā dažiem diskriminācijas veidiem veltot lielāku uzmanību, tiek radīta zināma diskriminācijas iemeslu hierarhija, kam nevajadzētu notikt;

| G. | atgādinot, ka diskriminācijas jēdzienu izprot dažādi un atkarībā no šīs izpratnes to attiecina uz indivīda vai sabiedrības dzīvi, kā arī atgādinot, ka indivīda pilsoņu tiesību aizsardzību neīsteno ar tiem pašiem pasākumiem kā aizstāvot indivīdu grupu intereses; |
| --- | --- |

G.

atgādinot, ka diskriminācijas jēdzienu izprot dažādi un atkarībā no šīs izpratnes to attiecina uz indivīda vai sabiedrības dzīvi, kā arī atgādinot, ka indivīda pilsoņu tiesību aizsardzību neīsteno ar tiem pašiem pasākumiem kā aizstāvot indivīdu grupu intereses;

| H. | tā kā, pirms lemt par to, vai tiesību aktos ir jāveic grozījumi un — apstiprinoša lēmuma gadījumā — kā tas jādara, ir svarīgi definēt, ko nozīmē “labvēlīga rīcība”; tā kā labvēlīga rīcība aptver pasākumus nevienlīdzības un diskriminācijas novēršanai un tā kā tas ir līdzeklis, lai veicinātu iedzīvotāju vienlīdzīgu pārstāvību jomās un līmeņos, kur ir svarīgi, lai sabiedrība kopumā būtu pārstāvēta taisnīgi; uzsverot, ka šo jēdzienu nevar ierobežoti piemērot nodarbinātībai un ka tas lietojams plašāk, ne tikai saistībā ar dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

H.

tā kā, pirms lemt par to, vai tiesību aktos ir jāveic grozījumi un — apstiprinoša lēmuma gadījumā — kā tas jādara, ir svarīgi definēt, ko nozīmē “labvēlīga rīcība”; tā kā labvēlīga rīcība aptver pasākumus nevienlīdzības un diskriminācijas novēršanai un tā kā tas ir līdzeklis, lai veicinātu iedzīvotāju vienlīdzīgu pārstāvību jomās un līmeņos, kur ir svarīgi, lai sabiedrība kopumā būtu pārstāvēta taisnīgi; uzsverot, ka šo jēdzienu nevar ierobežoti piemērot nodarbinātībai un ka tas lietojams plašāk, ne tikai saistībā ar dzimumu līdztiesību;

| I. | tā kā ar izglītību, kas veicina mieru, nevardarbību un starpkultūru dialogu, ir jāsekmē kultūra, kurā nav diskriminācijas; |
| --- | --- |

I.

tā kā ar izglītību, kas veicina mieru, nevardarbību un starpkultūru dialogu, ir jāsekmē kultūra, kurā nav diskriminācijas;

| J. | apzinoties, ka, cenšoties izgaisināt senu netaisnību vai diskrimināciju, var izrādīties, ka kādu laiku ir jāizmanto labvēlīgi pasākumi, kas saistīti ar taisnīguma jēdziena tālredzīgu koncepciju un kas var būt ļoti dažāda veida; atgādinot, ka kvotu noteikšana jāuzskata par galēju pasākumu, kuru var piemērot tikai saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi, ievērojot proporcionalitātes principu; |
| --- | --- |

J.

apzinoties, ka, cenšoties izgaisināt senu netaisnību vai diskrimināciju, var izrādīties, ka kādu laiku ir jāizmanto labvēlīgi pasākumi, kas saistīti ar taisnīguma jēdziena tālredzīgu koncepciju un kas var būt ļoti dažāda veida; atgādinot, ka kvotu noteikšana jāuzskata par galēju pasākumu, kuru var piemērot tikai saskaņā ar Eiropas Kopienu Tiesas praksi, ievērojot proporcionalitātes principu;

| K. | tā kā attiecībā uz dažām sabiedrības grupām, kuras atrodas sevišķi nelabvēlīgos apstākļos vai kuru tiesības netiek ievērotas, ir jāparedz labvēlīgi pasākumi, proti, īpaši tiesību akti, lai šādi cilvēki varētu integrēties un šādā veidā aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē un tādējādi ietekmēt lēmumus, kas uz viņiem attiecas; |
| --- | --- |

K.

tā kā attiecībā uz dažām sabiedrības grupām, kuras atrodas sevišķi nelabvēlīgos apstākļos vai kuru tiesības netiek ievērotas, ir jāparedz labvēlīgi pasākumi, proti, īpaši tiesību akti, lai šādi cilvēki varētu integrēties un šādā veidā aktīvi piedalīties sabiedrības dzīvē un tādējādi ietekmēt lēmumus, kas uz viņiem attiecas;

| L. | pievēršot uzmanību tam, ka dažās dalībvalstīs viens no rasu segregācijas veidiem ir īpašu klašu veidošana romu bērniem vai viņu ievietošana garīgi atpalikušām personām paredzētās iestādēs un ka steidzami ir vajadzīga rasu diskriminācijas novēršanas politika; |
| --- | --- |

L.

pievēršot uzmanību tam, ka dažās dalībvalstīs viens no rasu segregācijas veidiem ir īpašu klašu veidošana romu bērniem vai viņu ievietošana garīgi atpalikušām personām paredzētās iestādēs un ka steidzami ir vajadzīga rasu diskriminācijas novēršanas politika;

| M. | tā kā Vispārējās konvencijas Konsultatīvā komiteja mudina veikt labvēlīgus pasākumus sevišķi nelabvēlīgos apstākļos esošo minoritāšu pārstāvju atbalstam; |
| --- | --- |

M.

tā kā Vispārējās konvencijas Konsultatīvā komiteja mudina veikt labvēlīgus pasākumus sevišķi nelabvēlīgos apstākļos esošo minoritāšu pārstāvju atbalstam;

| N. | tā kā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja uzskata, ka valstīm, kas noslēgušas Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ir pienākums sniegt atbilstīgu prioritāru aprūpi cilvēkiem ar invaliditāti, lai sasniegtu mērķus par visu attiecīgo personu neierobežotu dalību un vienlīdzību sabiedrībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja uzskata, ka valstīm, kas noslēgušas Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, ir pienākums sniegt atbilstīgu prioritāru aprūpi cilvēkiem ar invaliditāti, lai sasniegtu mērķus par visu attiecīgo personu neierobežotu dalību un vienlīdzību sabiedrībā;

| O. | tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs atgādina, ka rasisma problēmas patieso apmēru un raksturu joprojām ir grūti novērtēt, jo daudzās dalībvalstīs nepastāv ne oficiāla, ne neoficiāla datu vākšana, vai tā ir neefektīva; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs atgādina, ka rasisma problēmas patieso apmēru un raksturu joprojām ir grūti novērtēt, jo daudzās dalībvalstīs nepastāv ne oficiāla, ne neoficiāla datu vākšana, vai tā ir neefektīva;

| P. | tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs uzsver, ka, nepastāvot oficiālai statistikai par etnisko, nacionālo un reliģisko piederību, būs grūti noteikt diskriminācijas patieso apmēru un sekmīgi izstrādāt tās izskaušanas politiku; tā kā nav pietiekamu statistikas datu, lai pierādītu un novērtētu diskrimināciju, nav iespējams izstrādāt nediskriminācijas stratēģiju, kuras pamatā būtu arī konstruktīvi pasākumi šo nelabvēlīgo grupu labā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centrs uzsver, ka, nepastāvot oficiālai statistikai par etnisko, nacionālo un reliģisko piederību, būs grūti noteikt diskriminācijas patieso apmēru un sekmīgi izstrādāt tās izskaušanas politiku; tā kā nav pietiekamu statistikas datu, lai pierādītu un novērtētu diskrimināciju, nav iespējams izstrādāt nediskriminācijas stratēģiju, kuras pamatā būtu arī konstruktīvi pasākumi šo nelabvēlīgo grupu labā;

| Q. | tā kā Kopienas līmenī personas datu apstrādi reglamentē Direktīva 95/46/EK un tā kā saskaņā ar ekspertu tīkla viedokli nepastāv pretrunas starp personas datu aizsardzību un diskriminācijas uzraudzību, izmantojot statistikas līdzekļus, ciktāl šādas uzraudzības mērķis ir panākt labāku izpratni par atsevišķu grupu pārāk lielu vai pārāk mazu pārstāvību konkrētās nozarēs vai atsevišķos līmeņos un konstatēt panākto attīstību, lai noteiktu, kā jārīkojas, un izraudzītos visefektīvāko rīcības veidu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Kopienas līmenī personas datu apstrādi reglamentē Direktīva 95/46/EK un tā kā saskaņā ar ekspertu tīkla viedokli nepastāv pretrunas starp personas datu aizsardzību un diskriminācijas uzraudzību, izmantojot statistikas līdzekļus, ciktāl šādas uzraudzības mērķis ir panākt labāku izpratni par atsevišķu grupu pārāk lielu vai pārāk mazu pārstāvību konkrētās nozarēs vai atsevišķos līmeņos un konstatēt panākto attīstību, lai noteiktu, kā jārīkojas, un izraudzītos visefektīvāko rīcības veidu;

| R. | tā kā, lai konstatētu netiešu diskrimināciju, ko nepārprotami aizliedz Kopienas tiesību akti, ir jābūt iespējai izmantot ticamus statistikas datus, tostarp attiecībā uz atsevišķām grupām ar raksturīgām iezīmēm; tā kā, ja statistika nav pieejama, netiešās diskriminācijas potenciālajiem upuriem trūkst būtiska līdzekļa, lai panāktu savu tiesību atzīšanu; |
| --- | --- |

R.

tā kā, lai konstatētu netiešu diskrimināciju, ko nepārprotami aizliedz Kopienas tiesību akti, ir jābūt iespējai izmantot ticamus statistikas datus, tostarp attiecībā uz atsevišķām grupām ar raksturīgām iezīmēm; tā kā, ja statistika nav pieejama, netiešās diskriminācijas potenciālajiem upuriem trūkst būtiska līdzekļa, lai panāktu savu tiesību atzīšanu;

| S. | uzsverot, ka to pazīmju interpretācija, kuras dod iespēju secināt, ka pastāv tieša vai netieša diskriminācija, notiek saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem vai valsts praksi un ka pašreiz dalībvalstu ziņā ir statistikas datu kā pierādījumu daļas izmantošana, lai konstatētu netiešu diskrimināciju, un ka tas rada ne tikai zināmas atšķirības, bet arī liedz iespēju uzrādīt atsevišķus diskriminācijas veidus valstīs, kurās šādu praksi neatzīst; |
| --- | --- |

S.

uzsverot, ka to pazīmju interpretācija, kuras dod iespēju secināt, ka pastāv tieša vai netieša diskriminācija, notiek saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem vai valsts praksi un ka pašreiz dalībvalstu ziņā ir statistikas datu kā pierādījumu daļas izmantošana, lai konstatētu netiešu diskrimināciju, un ka tas rada ne tikai zināmas atšķirības, bet arī liedz iespēju uzrādīt atsevišķus diskriminācijas veidus valstīs, kurās šādu praksi neatzīst;

| T. | uzsverot, ka vienlīdzība un tiesības dzīvot no diskriminācijas un rasisma brīvu dzīvi ir tādas sabiedrības pamatprincipi, kuras locekļi ir pilnībā integrēti; tā kā Eiropas Savienības politikas virzieniem integrācijas un diskriminācijas jomā jābūt savstarpēji saskaņotiem; tā kā, ievērojot dalībvalstu tradīcijas un kultūras normas, “integrācijas” pamatā jābūt tādai vispārējai pieejai, kādu dalībvalstis pieņēma 2004. gadā pasludinātajos Integrācijas politikas kopējos pamatprincipos, |
| --- | --- |

T.

uzsverot, ka vienlīdzība un tiesības dzīvot no diskriminācijas un rasisma brīvu dzīvi ir tādas sabiedrības pamatprincipi, kuras locekļi ir pilnībā integrēti; tā kā Eiropas Savienības politikas virzieniem integrācijas un diskriminācijas jomā jābūt savstarpēji saskaņotiem; tā kā, ievērojot dalībvalstu tradīcijas un kultūras normas, “integrācijas” pamatā jābūt tādai vispārējai pieejai, kādu dalībvalstis pieņēma 2004. gadā pasludinātajos Integrācijas politikas kopējos pamatprincipos,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzskata, ka ne tikai juridisko līdzekļu un tiesiskās aizsardzības līdzekļu, bet arī diskriminācijas novēršanas pamatā jābūt izglītībai, paraugprakses un tādu kampaņu veicināšanai, kuru mērķis ir sabiedriskā doma, kā arī jomas un nozares, kurās notiek diskriminācija; uzsver, ka diskriminācijas novēršanas pamata jābūt sociālo, ka arī ekonomisko seku izpratnei, kas jāizplata visu līmeņu, tostarp vietējā un reģionālā līmeņa, pārvaldes iestādēm un NVO, kuras dalībvalstīm plaši jāiesaista savā diskriminācijas novēršanas politikā; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka ne tikai juridisko līdzekļu un tiesiskās aizsardzības līdzekļu, bet arī diskriminācijas novēršanas pamatā jābūt izglītībai, paraugprakses un tādu kampaņu veicināšanai, kuru mērķis ir sabiedriskā doma, kā arī jomas un nozares, kurās notiek diskriminācija; uzsver, ka diskriminācijas novēršanas pamata jābūt sociālo, ka arī ekonomisko seku izpratnei, kas jāizplata visu līmeņu, tostarp vietējā un reģionālā līmeņa, pārvaldes iestādēm un NVO, kuras dalībvalstīm plaši jāiesaista savā diskriminācijas novēršanas politikā;

| 2. | uzskata, ka būtiski ir nepārprotami definēt, kas ir “labvēlīga rīcība”, un uzsvērt, ka labvēlīga rīcība nenozīmē pozitīvu diskrimināciju; norāda, ka konkrēti labvēlīgas rīcības piemēriem var būt, piemēram, darbā pieņemšanas politikas un prakses pārskatīšana, lai apzinātu un novērstu rīcību, kura rada diskrimināciju; tādu pasākumu veikšana, kas nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu uzmanību pievērš konkrētām iespējām; mērķu izvirzīšana, lai uzlabotu nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu pārstāvību darba ņēmēju vidū, vai tāda atbalsta sniegšana šīm grupām, kurš tām palīdzētu piedalīties sabiedrības dzīvē kopumā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka būtiski ir nepārprotami definēt, kas ir “labvēlīga rīcība”, un uzsvērt, ka labvēlīga rīcība nenozīmē pozitīvu diskrimināciju; norāda, ka konkrēti labvēlīgas rīcības piemēriem var būt, piemēram, darbā pieņemšanas politikas un prakses pārskatīšana, lai apzinātu un novērstu rīcību, kura rada diskrimināciju; tādu pasākumu veikšana, kas nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu uzmanību pievērš konkrētām iespējām; mērķu izvirzīšana, lai uzlabotu nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu pārstāvību darba ņēmēju vidū, vai tāda atbalsta sniegšana šīm grupām, kurš tām palīdzētu piedalīties sabiedrības dzīvē kopumā;

| 3. | uzskata, ka tas nozīmē apkopot dalībvalstīs īstenoto labo praksi diskriminācijas novēršanas jomā — praksi, kas dažās dalībvalstīs ir aptverošāka, izteiktāka un balstās uz stingrākiem pamatiem nekā citās, — un nodrošināt tās izplatīšanu salīdzinošās novērtēšanas procesā; uzskata, ka šajā sakarā būtu lietderīgi pastiprināt par diskriminācijas novēršanu atbildīgo valsts iestāžu tīklu (Equinet) un ka jāmudina visas dalībvalstis tajā iesaistīties, uzskata, ka šo informācijas apkopošanas un izplatīšanas, koordinācijas un ierosmju izstrādes uzdevumu ar laiku var uzticēt Pamattiesību aģentūrai; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka tas nozīmē apkopot dalībvalstīs īstenoto labo praksi diskriminācijas novēršanas jomā — praksi, kas dažās dalībvalstīs ir aptverošāka, izteiktāka un balstās uz stingrākiem pamatiem nekā citās, — un nodrošināt tās izplatīšanu salīdzinošās novērtēšanas procesā; uzskata, ka šajā sakarā būtu lietderīgi pastiprināt par diskriminācijas novēršanu atbildīgo valsts iestāžu tīklu (Equinet) un ka jāmudina visas dalībvalstis tajā iesaistīties, uzskata, ka šo informācijas apkopošanas un izplatīšanas, koordinācijas un ierosmju izstrādes uzdevumu ar laiku var uzticēt Pamattiesību aģentūrai;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2007. gadu pasludināt par Eiropas Iespēju vienlīdzības gadu un pauž cerību, ka tas veicinās izpratni par dažādiem diskriminācijas veidiem un vairāku iemeslu radītu diskrimināciju, kā arī palielinās informētību par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; tomēr cer, ka turpmāk šādu iniciatīvu sagatavošana sāksies agrāk; vēlreiz apstiprina savu nostāju, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāgarantē vienāda attieksme pret visiem diskriminācijas veidiem, kā arī atgādina Komisijai tās solījumu un apņemšanos vērīgi uzraudzīt šo problēmu un sniegt Parlamentam ziņojumu; joprojām pauž nožēlu, ka, ņemot vērā diskriminācijas novēršanas svarīgumu, 2007. gada pasākumiem ir piešķirts pārāk maz līdzekļu; tā kā viens no starpkultūru dialoga mērķiem ir diskriminācijas novēršana, aicina, lai Eiropas Starpkultūru dialoga gadā (2008. g.) turpinātu pasākumus, kas sākti saistībā ar 2007. gadu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu 2007. gadu pasludināt par Eiropas Iespēju vienlīdzības gadu un pauž cerību, ka tas veicinās izpratni par dažādiem diskriminācijas veidiem un vairāku iemeslu radītu diskrimināciju, kā arī palielinās informētību par tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; tomēr cer, ka turpmāk šādu iniciatīvu sagatavošana sāksies agrāk; vēlreiz apstiprina savu nostāju, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāgarantē vienāda attieksme pret visiem diskriminācijas veidiem, kā arī atgādina Komisijai tās solījumu un apņemšanos vērīgi uzraudzīt šo problēmu un sniegt Parlamentam ziņojumu; joprojām pauž nožēlu, ka, ņemot vērā diskriminācijas novēršanas svarīgumu, 2007. gada pasākumiem ir piešķirts pārāk maz līdzekļu; tā kā viens no starpkultūru dialoga mērķiem ir diskriminācijas novēršana, aicina, lai Eiropas Starpkultūru dialoga gadā (2008. g.) turpinātu pasākumus, kas sākti saistībā ar 2007. gadu;

| 5. | aicina Komisiju veicināt izglītību, kas sekmē mieru un nevardarbību, kā arī tādu pedagoģiju, kura vērsta uz starpkultūru dialogu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju veicināt izglītību, kas sekmē mieru un nevardarbību, kā arī tādu pedagoģiju, kura vērsta uz starpkultūru dialogu;

| 6. | uzskata, ka pēc datu apkopošanas dalībvalstis netiek kavētas īstenot pasākumus tādu noteiktu iedzīvotāju grupu interesēs, kuras nav minētas EK līguma 13. pantā un kuras pieder iedzīvotāju kategorijām, kas pakļautas augstam sociālās atstumtības riskam, piemēram, personas, kuras atveseļojas pēc vielu lietošanas pārtraukšanas, izveseļojušies narkomāni un bijušie ieslodzītie, t. i., personas, kuras no jauna integrējas sabiedrībā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka pēc datu apkopošanas dalībvalstis netiek kavētas īstenot pasākumus tādu noteiktu iedzīvotāju grupu interesēs, kuras nav minētas EK līguma 13. pantā un kuras pieder iedzīvotāju kategorijām, kas pakļautas augstam sociālās atstumtības riskam, piemēram, personas, kuras atveseļojas pēc vielu lietošanas pārtraukšanas, izveseļojušies narkomāni un bijušie ieslodzītie, t. i., personas, kuras no jauna integrējas sabiedrībā;

| 7. | pauž nožēlu, ka Pamattiesību harta nav padarīta par juridiski saistošu dokumentu, un pieprasa šo situāciju labot; pieprasa, lai Komisija, stingri un regulāri pārbaudot savu tiesību aktu un reglamentējošo aktu atbilstību Pamattiesību hartai, īpaši censtos atklāt jebkāda veida tiešu, bet vēl vairāk netiešu diskrimināciju, kas, īstenojot šos aktus, varētu rasties attiecībā uz dažādām personu kategorijām; uzskata, ka Komisijai, lai nodrošinātu visu savu ģenerāldirektorātu konsekventu politiku, jebkurš likumdošanas priekšlikums ir jāizvērtē no diskriminācijas ietekmes viedokļa; uzskata, ka Pamattiesību aģentūrai jābūt plaši iesaistītai šajā sakarā veiktajos ietekmes pētījumos; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka Pamattiesību harta nav padarīta par juridiski saistošu dokumentu, un pieprasa šo situāciju labot; pieprasa, lai Komisija, stingri un regulāri pārbaudot savu tiesību aktu un reglamentējošo aktu atbilstību Pamattiesību hartai, īpaši censtos atklāt jebkāda veida tiešu, bet vēl vairāk netiešu diskrimināciju, kas, īstenojot šos aktus, varētu rasties attiecībā uz dažādām personu kategorijām; uzskata, ka Komisijai, lai nodrošinātu visu savu ģenerāldirektorātu konsekventu politiku, jebkurš likumdošanas priekšlikums ir jāizvērtē no diskriminācijas ietekmes viedokļa; uzskata, ka Pamattiesību aģentūrai jābūt plaši iesaistītai šajā sakarā veiktajos ietekmes pētījumos;

| 8. | ir vienisprātis ar Komisiju, ka, cenšoties novērst acīmredzamo nevienlīdzību, kam piemīt “endēmisks” vai “strukturāls”, proti, “kulturāls” raksturs, un atjaunot nopietni apdraudētu līdzsvaru, var izrādīties, ka atsevišķos gadījumos uz laiku ir jāatsakās no vienlīdzības koncepcijas, kuras centrā ir indivīds, par labu “distributīvai tiesībaizsardzībai” (“distributive justice”), kuras centrā ir konkrēta grupa, paredzot tā sauktos labvēlīgos pasākumus; |
| --- | --- |

8.

ir vienisprātis ar Komisiju, ka, cenšoties novērst acīmredzamo nevienlīdzību, kam piemīt “endēmisks” vai “strukturāls”, proti, “kulturāls” raksturs, un atjaunot nopietni apdraudētu līdzsvaru, var izrādīties, ka atsevišķos gadījumos uz laiku ir jāatsakās no vienlīdzības koncepcijas, kuras centrā ir indivīds, par labu “distributīvai tiesībaizsardzībai” (“distributive justice”), kuras centrā ir konkrēta grupa, paredzot tā sauktos labvēlīgos pasākumus;

| 9. | uzsver, ka jēdzieni “labvēlīga rīcība” vai “apstiprinoša vienlīdzība”, vai arī “distributīva tiesībaizsardzība” ietver to pašu realitāti, kuras pamatnostādne ir atzīt, ka atsevišķos gadījumos diskriminācijas efektīva novēršana paredz varas iestāžu aktīvu iejaukšanos, lai atjaunotu nopietni apdraudētu līdzsvaru; uzstāj, ka šādu iejaukšanos nedrīkst pielīdzināt kādam diskriminācijas veidam, pat ne “labvēlīgam”, un ka labvēlīgas rīcības jēdzienu nedrīkst vienkāršot līdz kvotu idejai; atgādina, ka šie pasākumi var īstenoties visdažādākajos veidos, piemēram, kā garantētas darbā pieņemšanas intervijas, prioritāras iespējas iegūt konkrētu izglītību, kas dod iespēju strādāt noteiktā profesijā, kurā atsevišķas kategorijas ir maz pārstāvētas, tā var būt darba piedāvājumu izplatīšana pirmām kārtām noteiktās kopienās vai arī profesionālās pieredzes, ne tikai diplomu ņemšana vērā; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka jēdzieni “labvēlīga rīcība” vai “apstiprinoša vienlīdzība”, vai arī “distributīva tiesībaizsardzība” ietver to pašu realitāti, kuras pamatnostādne ir atzīt, ka atsevišķos gadījumos diskriminācijas efektīva novēršana paredz varas iestāžu aktīvu iejaukšanos, lai atjaunotu nopietni apdraudētu līdzsvaru; uzstāj, ka šādu iejaukšanos nedrīkst pielīdzināt kādam diskriminācijas veidam, pat ne “labvēlīgam”, un ka labvēlīgas rīcības jēdzienu nedrīkst vienkāršot līdz kvotu idejai; atgādina, ka šie pasākumi var īstenoties visdažādākajos veidos, piemēram, kā garantētas darbā pieņemšanas intervijas, prioritāras iespējas iegūt konkrētu izglītību, kas dod iespēju strādāt noteiktā profesijā, kurā atsevišķas kategorijas ir maz pārstāvētas, tā var būt darba piedāvājumu izplatīšana pirmām kārtām noteiktās kopienās vai arī profesionālās pieredzes, ne tikai diplomu ņemšana vērā;

| 10. | norāda, ka vienlīdzīgas attieksmes princips neliedz dalībvalstīm atstāt spēkā vai ieviest īpašus pasākumus, kuru mērķis ir novērst vai kompensēt ierobežojumus, kas saistīti ar kādu no EK līguma 13. pantā minētajiem diskriminācijas iemesliem, un pieprasa šos īpašos pasākumus attiecināt uz visām jomām, kurās ir konstatēti nopietni vienlīdzības pārkāpumi, kad ir runa par izglītību, veselības aprūpi, mājokli, piekļuvi precēm un pakalpojumiem vai jebkuru citu jomu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka vienlīdzīgas attieksmes princips neliedz dalībvalstīm atstāt spēkā vai ieviest īpašus pasākumus, kuru mērķis ir novērst vai kompensēt ierobežojumus, kas saistīti ar kādu no EK līguma 13. pantā minētajiem diskriminācijas iemesliem, un pieprasa šos īpašos pasākumus attiecināt uz visām jomām, kurās ir konstatēti nopietni vienlīdzības pārkāpumi, kad ir runa par izglītību, veselības aprūpi, mājokli, piekļuvi precēm un pakalpojumiem vai jebkuru citu jomu;

| 11. | apzinās, ka zems atsevišķu grupu pārstāvības līmenis dažās amatu kategorijās var radīt pretēju rezultātu, šīm grupām neuzdrošinoties censties iegūt zināšanas, kas vajadzīgas, lai iegūtu attiecīgās darbavietas, un tādējādi veidojas apburtais loks; tāpēc etnisko minoritāšu un darba tirgus augsta līmeņa darba grupai, kurai 2006. gada beigās jāsniedz ziņojums, īpaši iesaka pievērst uzmanību šai problēmai un radīt apstākļus, lai dotu iespēju visām jebkura vecuma personu kategorijām, sākot no bērnības, iegūt visu veidu un visu līmeņu izglītību un arodmācības, un, ja vajadzīgs, paredzot labvēlīgus pasākumus, lai dotu iespēju nelabvēlīgā situācijā esošām grupām iekļauties skolu izglītības, augstākās vai profesionālās izglītības ciklos, ko tās nevarētu izdarīt bez šiem pasākumiem; |
| --- | --- |

11.

apzinās, ka zems atsevišķu grupu pārstāvības līmenis dažās amatu kategorijās var radīt pretēju rezultātu, šīm grupām neuzdrošinoties censties iegūt zināšanas, kas vajadzīgas, lai iegūtu attiecīgās darbavietas, un tādējādi veidojas apburtais loks; tāpēc etnisko minoritāšu un darba tirgus augsta līmeņa darba grupai, kurai 2006. gada beigās jāsniedz ziņojums, īpaši iesaka pievērst uzmanību šai problēmai un radīt apstākļus, lai dotu iespēju visām jebkura vecuma personu kategorijām, sākot no bērnības, iegūt visu veidu un visu līmeņu izglītību un arodmācības, un, ja vajadzīgs, paredzot labvēlīgus pasākumus, lai dotu iespēju nelabvēlīgā situācijā esošām grupām iekļauties skolu izglītības, augstākās vai profesionālās izglītības ciklos, ko tās nevarētu izdarīt bez šiem pasākumiem;

| 12. | aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, izveidot administratīvu struktūru, kura valsts līmenī specializējas vienlīdzības nodrošināšanas un diskriminācijas novēršanas jomā; uzstāj, ka tai jābūt neatkarīgai un tai jāpiešķir nepieciešamie līdzekļi, lai tā spētu atbalstīt diskriminācijas upurus viņu juridiskajos pasākumos; uzskata, ka šai struktūrai jābūt apveltītai arī ar izmeklēšanas pilnvarām lietu izskatīšanai; uzskata, ka jebkāda šādu struktūru ietekmes mazināšana jāvērtē kā pretdiskriminācijas direktīvu nepareiza īstenošana; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt situāciju dalībvalstīs attiecībā uz šo jautājumu, it īpaši Polijas valdības lēmumu likvidēt Vienlīdzības jautājumos pilnvarotā pārstāvja biroju — iestādi, kuras uzdevums ir novērst diskrimināciju un veicināt vienlīdzību visiem, kā norādīts ES Pamattiesību neatkarīgo ekspertu tīkla 2005. gada pārskatā; |
| --- | --- |

12.

aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, izveidot administratīvu struktūru, kura valsts līmenī specializējas vienlīdzības nodrošināšanas un diskriminācijas novēršanas jomā; uzstāj, ka tai jābūt neatkarīgai un tai jāpiešķir nepieciešamie līdzekļi, lai tā spētu atbalstīt diskriminācijas upurus viņu juridiskajos pasākumos; uzskata, ka šai struktūrai jābūt apveltītai arī ar izmeklēšanas pilnvarām lietu izskatīšanai; uzskata, ka jebkāda šādu struktūru ietekmes mazināšana jāvērtē kā pretdiskriminācijas direktīvu nepareiza īstenošana; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt situāciju dalībvalstīs attiecībā uz šo jautājumu, it īpaši Polijas valdības lēmumu likvidēt Vienlīdzības jautājumos pilnvarotā pārstāvja biroju — iestādi, kuras uzdevums ir novērst diskrimināciju un veicināt vienlīdzību visiem, kā norādīts ES Pamattiesību neatkarīgo ekspertu tīkla 2005. gada pārskatā;

Statistikas datu apkopošana

| 13. | uzskata, ka Direktīva 95/46/EK, kas nebūt nerada šķēršļus tādu datu vākšanai, kuri attiecas arī uz etnisko izcelsmi un reliģisko piederību, nodrošina nepieciešamo un vēlamo aizsardzību pret jebkādām ļaunprātībām, izmantojot statistikas nolūkā savāktos slepenos datus; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka Direktīva 95/46/EK, kas nebūt nerada šķēršļus tādu datu vākšanai, kuri attiecas arī uz etnisko izcelsmi un reliģisko piederību, nodrošina nepieciešamo un vēlamo aizsardzību pret jebkādām ļaunprātībām, izmantojot statistikas nolūkā savāktos slepenos datus;

| 14. | uzskata, ka, neraugoties uz kultūras, vēsturiskajiem vai konstitucionālajiem apsvērumiem, informācijas vākšanai par minoritāšu un nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu stāvokli ir nopietnas sekas un to politikas virzienu un tiesību aktu pamatā, kuru mērķis ir diskriminācijas novēršana, ir jābūt precizētai informācijai; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka, neraugoties uz kultūras, vēsturiskajiem vai konstitucionālajiem apsvērumiem, informācijas vākšanai par minoritāšu un nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu stāvokli ir nopietnas sekas un to politikas virzienu un tiesību aktu pamatā, kuru mērķis ir diskriminācijas novēršana, ir jābūt precizētai informācijai;

| 15. | uzskata, ka 29. panta darba grupai, kura izveidota saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, būtu jāsniedz atzinums, lai precizētu minētās direktīvas noteikumus, kas var kavēt tādu statistikas datu sagatavošanu, kuri attiecas uz atsevišķām personu kategorijām, un tādā veidā nodrošinot arī vienotu interpretāciju visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka 29. panta darba grupai, kura izveidota saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, būtu jāsniedz atzinums, lai precizētu minētās direktīvas noteikumus, kas var kavēt tādu statistikas datu sagatavošanu, kuri attiecas uz atsevišķām personu kategorijām, un tādā veidā nodrošinot arī vienotu interpretāciju visās dalībvalstīs;

| 16. | vērš uzmanību uz to, ka gadījumā, kad personas dati ir sniegti anonīmi statistikas vajadzībām, šādā statistikā esošo informāciju vairs nevar uzskatīt par personas datiem; atgādina, ka ir arī drošas metodes, kurās ir ievērots anonimitātes princips, kuras tradicionāli tiek izmantotas sociālajās zinātnēs un kuras ļautu izveidot statistiku, kam pamatā ir par slepeniem uzskatīti kritēriji; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz to, ka gadījumā, kad personas dati ir sniegti anonīmi statistikas vajadzībām, šādā statistikā esošo informāciju vairs nevar uzskatīt par personas datiem; atgādina, ka ir arī drošas metodes, kurās ir ievērots anonimitātes princips, kuras tradicionāli tiek izmantotas sociālajās zinātnēs un kuras ļautu izveidot statistiku, kam pamatā ir par slepeniem uzskatīti kritēriji;

| 17. | ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija ir iecerējusi sadarbībā ar valstu iestādēm un citām ieinteresētajām pusēm izstrādāt statistikas instrumentus diskriminācijas seku izvērtēšanai; ar interesi gaida, kad tiks publicēta rokasgrāmata par 2006. gadā paredzēto datu vākšanu; |
| --- | --- |

17.

ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija ir iecerējusi sadarbībā ar valstu iestādēm un citām ieinteresētajām pusēm izstrādāt statistikas instrumentus diskriminācijas seku izvērtēšanai; ar interesi gaida, kad tiks publicēta rokasgrāmata par 2006. gadā paredzēto datu vākšanu;

| 18. | atgādina, ka netiešas diskriminācijas jēdziens ir būtiski saistīts ar kvantitatīvajiem kritērijiem un tāpēc statistikas datu apkopošanu pēc konkrētiem rādītājiem nav lietderīgi kavēt, atsaucoties uz tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo bez šādas statistikas nav iespējams pierādīt netiešu diskrimināciju; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka netiešas diskriminācijas jēdziens ir būtiski saistīts ar kvantitatīvajiem kritērijiem un tāpēc statistikas datu apkopošanu pēc konkrētiem rādītājiem nav lietderīgi kavēt, atsaucoties uz tiesību aktiem par personas datu aizsardzību, jo bez šādas statistikas nav iespējams pierādīt netiešu diskrimināciju;

| 19. | uzskata, ka, vēloties efektīvi novērst jebkāda veida netiešo diskrimināciju un tādējādi pareizi transponēt diskriminācijai veltītās Kopienas direktīvas, kas nepārprotami aizliedz šādu rīcību, ir svarīgi, lai būtu atļauts izmantot pierādījumus, kuru pamatā ir statistikas dati; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka, vēloties efektīvi novērst jebkāda veida netiešo diskrimināciju un tādējādi pareizi transponēt diskriminācijai veltītās Kopienas direktīvas, kas nepārprotami aizliedz šādu rīcību, ir svarīgi, lai būtu atļauts izmantot pierādījumus, kuru pamatā ir statistikas dati;

| 20. | aicina dalībvalstis un, ja vajadzīgs, reģionālās un vietējās iestādes pilnveidot savas statistikas metodes tādējādi, lai iegūtu datus par nodarbinātību, mājokli, izglītību un ienākumiem katrā tādu personu kategorijā, kuras varētu būt pakļautas diskriminācijai EK līguma 13. pantā minēto kritēriju dēļ; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis un, ja vajadzīgs, reģionālās un vietējās iestādes pilnveidot savas statistikas metodes tādējādi, lai iegūtu datus par nodarbinātību, mājokli, izglītību un ienākumiem katrā tādu personu kategorijā, kuras varētu būt pakļautas diskriminācijai EK līguma 13. pantā minēto kritēriju dēļ;

| 21. | vērš uzmanību uz to, ka, lai kāda persona kā aizsargātai grupai piederīga varētu izmantot labvēlības režīmu, ir jābūt iespējai viņu identificēt, kas nozīmē, ka jābūt pieejamiem slepenajiem datiem par viņu; atgādina, ka šie dati jāapstrādā saskaņā arī ar tiesību aktiem par personas datu apstrādi un Vispārējās mazākumtautību aizsardzības konvencijas 3. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

21.

vērš uzmanību uz to, ka, lai kāda persona kā aizsargātai grupai piederīga varētu izmantot labvēlības režīmu, ir jābūt iespējai viņu identificēt, kas nozīmē, ka jābūt pieejamiem slepenajiem datiem par viņu; atgādina, ka šie dati jāapstrādā saskaņā arī ar tiesību aktiem par personas datu apstrādi un Vispārējās mazākumtautību aizsardzības konvencijas 3. panta 1. punktu;

Nepieciešamība papildināt tiesību aktus

| 22. | pauž patiesu nožēlu, ka, neraugoties uz Eiropas Parlamenta atkārtotām prasībām, Komisija neparedz šajā posmā izstrādāt vispārēju tiesību aktu par diskriminācijas novēršanu; atgādina, ka tiesību aktu uzlabošana nenozīmē tikai to, ka jāatceļ lieki tiesību akti, bet arī to, ka ir jāizstrādā tiesību akti, kas sniedz atbildi uz Eiropas Parlamenta spēcīgajiem politiskajiem signāliem; neatlaidīgi prasa, lai līdz 2007. gada pirmā pusgada beigām tiktu iesniegts jauns tiesību akts, kurā būtu vēlreiz apkopoti EK līguma 13. pantā minētie diskriminācijas iemesli un kura darbības joma būtu tāda pati kā Direktīvai 2000/43/EK; |
| --- | --- |

22.

pauž patiesu nožēlu, ka, neraugoties uz Eiropas Parlamenta atkārtotām prasībām, Komisija neparedz šajā posmā izstrādāt vispārēju tiesību aktu par diskriminācijas novēršanu; atgādina, ka tiesību aktu uzlabošana nenozīmē tikai to, ka jāatceļ lieki tiesību akti, bet arī to, ka ir jāizstrādā tiesību akti, kas sniedz atbildi uz Eiropas Parlamenta spēcīgajiem politiskajiem signāliem; neatlaidīgi prasa, lai līdz 2007. gada pirmā pusgada beigām tiktu iesniegts jauns tiesību akts, kurā būtu vēlreiz apkopoti EK līguma 13. pantā minētie diskriminācijas iemesli un kura darbības joma būtu tāda pati kā Direktīvai 2000/43/EK;

| 23. | aicina dalībvalstis, tām izstrādājot tiesību aktus, pienācīgi ņemt vērā dažādos diskriminācijas iemeslus, kas norādīti Pamattiesību hartas 21. pantā, lai tādējādi šie tiesību akti iegūtu uzticamību, ko līdz šim ir mazinājis to juridiski nesaistošais raksturs; |
| --- | --- |

23.

aicina dalībvalstis, tām izstrādājot tiesību aktus, pienācīgi ņemt vērā dažādos diskriminācijas iemeslus, kas norādīti Pamattiesību hartas 21. pantā, lai tādējādi šie tiesību akti iegūtu uzticamību, ko līdz šim ir mazinājis to juridiski nesaistošais raksturs;

| 24. | mudina dalībvalstis bez iebildēm vai ierobežojošiem paziņojumiem uzņemties konkrētas saistības saskaņā ar līgumiem par cilvēktiesībām nediskriminācijas, kā arī minoritāšu un citu mazāk aizsargātu grupu pārstāvju aizsardzības jomā un ar vislabākajiem nodomiem ievērot šīs saistības; |
| --- | --- |

24.

mudina dalībvalstis bez iebildēm vai ierobežojošiem paziņojumiem uzņemties konkrētas saistības saskaņā ar līgumiem par cilvēktiesībām nediskriminācijas, kā arī minoritāšu un citu mazāk aizsargātu grupu pārstāvju aizsardzības jomā un ar vislabākajiem nodomiem ievērot šīs saistības;

| 25. | uzskata, ka tradicionālajām nacionālajām minoritātēm steidzami ir vajadzīgs normatīvais pamats efektīvai līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā, kas attiecas uz to identitāti, un ka tās ir jāaizsargā ar dažādām pašpārvaldes vai autonomijas formām, lai likvidētu dubultos standartus, kurus rada, no vienas puses, Kopenhāgenas kritēriji un, no otras puses, pilnīgs noteikumu trūkums dalībvalstīs; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka tradicionālajām nacionālajām minoritātēm steidzami ir vajadzīgs normatīvais pamats efektīvai līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā, kas attiecas uz to identitāti, un ka tās ir jāaizsargā ar dažādām pašpārvaldes vai autonomijas formām, lai likvidētu dubultos standartus, kurus rada, no vienas puses, Kopenhāgenas kritēriji un, no otras puses, pilnīgs noteikumu trūkums dalībvalstīs;

| 26. | aicina Komisiju aktīvi pildīt saistības, kuras tai rodas kā Līgumu uzraudzības iestādei, un veikt steidzamus pasākumus pret dalībvalstīm, kas nav transponējušas EK tiesību aktus, kuros, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu, ir noteikts diskriminācijas aizliegums, it īpaši Direktīvas 2000/43/EK un 2000/78/EK; atgādina, ka Eiropas Kopienas Tiesa jau ir konstatējusi, ka dažas dalībvalstis nav īstenojušas pretdiskriminācijas direktīvas, un aicina tās nekavējoties rīkoties, lai izpildītu savus pienākumus; uzskata, ka pret jaunajām dalībvalstīm, kuras nav transponējušas pretdiskriminācijas direktīvas, par EK tiesību pārkāpšanu jāierosina pārkāpumu tiesvedība tādā pašā veidā, kā tas notiek pret vecajām dalībvalstīm; aicina Komisiju steidzami pārbaudīt to likumu kvalitāti un saturu, ar kuriem īsteno pretdiskriminācijas direktīvas, tostarp pamatojoties uz ziņojumiem par diskriminācijas novēršanu, kurus sagatavojis neatkarīgu ekspertu tīkls, un steidzami celt Eiropas Kopienas Tiesā prasību pret dalībvalstīm, kas nav transponējušas tās pareizi; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju aktīvi pildīt saistības, kuras tai rodas kā Līgumu uzraudzības iestādei, un veikt steidzamus pasākumus pret dalībvalstīm, kas nav transponējušas EK tiesību aktus, kuros, pamatojoties uz EK līguma 13. pantu, ir noteikts diskriminācijas aizliegums, it īpaši Direktīvas 2000/43/EK un 2000/78/EK; atgādina, ka Eiropas Kopienas Tiesa jau ir konstatējusi, ka dažas dalībvalstis nav īstenojušas pretdiskriminācijas direktīvas, un aicina tās nekavējoties rīkoties, lai izpildītu savus pienākumus; uzskata, ka pret jaunajām dalībvalstīm, kuras nav transponējušas pretdiskriminācijas direktīvas, par EK tiesību pārkāpšanu jāierosina pārkāpumu tiesvedība tādā pašā veidā, kā tas notiek pret vecajām dalībvalstīm; aicina Komisiju steidzami pārbaudīt to likumu kvalitāti un saturu, ar kuriem īsteno pretdiskriminācijas direktīvas, tostarp pamatojoties uz ziņojumiem par diskriminācijas novēršanu, kurus sagatavojis neatkarīgu ekspertu tīkls, un steidzami celt Eiropas Kopienas Tiesā prasību pret dalībvalstīm, kas nav transponējušas tās pareizi;

| 27. | aicina Komisiju, kad tā nākamreiz pārstrādās tiesību aktus par diskriminācijas novēršanu, īpaši pievērsties problēmām, kas saistītas ar diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ, un problēmām, kuras saistītas ar segregāciju, kas uzskatāma par vienu no diskriminācijas veidiem, kā arī pārskatīt netiešās diskriminācijas jēdzienu, atļaujot nepārprotami to pierādīt ar diskriminācijas statistiku; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju, kad tā nākamreiz pārstrādās tiesību aktus par diskriminācijas novēršanu, īpaši pievērsties problēmām, kas saistītas ar diskrimināciju dažādu iemeslu dēļ, un problēmām, kuras saistītas ar segregāciju, kas uzskatāma par vienu no diskriminācijas veidiem, kā arī pārskatīt netiešās diskriminācijas jēdzienu, atļaujot nepārprotami to pierādīt ar diskriminācijas statistiku;

| 28. | norāda, ka jaunajai Pamattiesību aģentūrai, kam darbība jāsāk 2007. gadā, jādarbojas ciešā saistībā ar jaunajiem pretdiskriminācijas tiesību aktiem un ka tai Eiropas Savienības politisko lēmumu pieņēmējiem ir jāsniedz aktuāla, konsekventa, uzticama, vispārēja un atbilstoša informācija, kura viņiem vēlāk ļaus izstrādāt atbilstīgu politiku un tiesību aktus; uzskata, ka, ņemot vērā bažas par šīs aģentūras lomu un uzdevumiem, ir ļoti svarīgi, lai tā atbalstītu Eiropas Savienības diskriminācijas novēršanas politiku un nozīmīgi darbotos šajā jomā; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka jaunajai Pamattiesību aģentūrai, kam darbība jāsāk 2007. gadā, jādarbojas ciešā saistībā ar jaunajiem pretdiskriminācijas tiesību aktiem un ka tai Eiropas Savienības politisko lēmumu pieņēmējiem ir jāsniedz aktuāla, konsekventa, uzticama, vispārēja un atbilstoša informācija, kura viņiem vēlāk ļaus izstrādāt atbilstīgu politiku un tiesību aktus; uzskata, ka, ņemot vērā bažas par šīs aģentūras lomu un uzdevumiem, ir ļoti svarīgi, lai tā atbalstītu Eiropas Savienības diskriminācijas novēršanas politiku un nozīmīgi darbotos šajā jomā;

| 29. | aicina Padomi pieņemt Komisijas priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par rasisma un ksenofobijas apkarošanu (7), ar ko izveido sistēmu rasistisku un ksenofobisku pārkāpumu atzīšanai par noziedzīgu nodarījumu, jo, pieņemot šādu lēmumu, uzlabotos vajadzīgo datu vākšana par vardarbību un rasistiskiem noziegumiem visā Eiropas Savienībā; uzskata, ka šajā pamatlēmumā ir skaidri jāizvērtē homofobija, antisemītisms, islāmfobija un citi fobiju vai naida veidi etniskās piederības, rases, seksuālās orientācijas, reliģiskās piederības vai citu iracionālu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

29.

aicina Padomi pieņemt Komisijas priekšlikumu Padomes Pamatlēmumam par rasisma un ksenofobijas apkarošanu (7), ar ko izveido sistēmu rasistisku un ksenofobisku pārkāpumu atzīšanai par noziedzīgu nodarījumu, jo, pieņemot šādu lēmumu, uzlabotos vajadzīgo datu vākšana par vardarbību un rasistiskiem noziegumiem visā Eiropas Savienībā; uzskata, ka šajā pamatlēmumā ir skaidri jāizvērtē homofobija, antisemītisms, islāmfobija un citi fobiju vai naida veidi etniskās piederības, rases, seksuālās orientācijas, reliģiskās piederības vai citu iracionālu iemeslu dēļ;

| 30. | mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, kas aizliedz diskrimināciju, ar kuru ikdienā saskaras homoseksuāli pāri — neatkarīgi no tā, vai viņi dzīvo laulībā vai reģistrētās partnerattiecībās —, it īpaši, kad viņi īsteno savas tiesības brīvi pārvietoties, kuras noteiktas Eiropas Savienības tiesību aktos; prasa, lai savstarpējās atzīšanas principu piemērotu arī šajā jomā; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju iesniegt priekšlikumus, kas aizliedz diskrimināciju, ar kuru ikdienā saskaras homoseksuāli pāri — neatkarīgi no tā, vai viņi dzīvo laulībā vai reģistrētās partnerattiecībās —, it īpaši, kad viņi īsteno savas tiesības brīvi pārvietoties, kuras noteiktas Eiropas Savienības tiesību aktos; prasa, lai savstarpējās atzīšanas principu piemērotu arī šajā jomā;

*

- *

| 31. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

31.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(2)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(3)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(4)  OV C 124 E, 25.5.2006., 405. lpp.

(5)  OV C 45 E, 23.2.2006., 129. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0018.

(7)  OV C 75 E, 26.3.2002., 269. lpp.

P6_TA(2006)0262

Bulgārija un Rumānija (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, it īpaši 2005. gada 15. decembra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos, it īpaši 2005. gada 15. decembra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā 2005. gada 25. aprīlī Bulgārijas un Rumānijas parakstīto Pievienošanās līgumu Eiropas Savienībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 25. aprīlī Bulgārijas un Rumānijas parakstīto Pievienošanās līgumu Eiropas Savienībai,

| — | ņemot vērā pārraudzības ziņojumu par Bulgārijas un Rumānijas gatavību dalībai ES, kurus Komisija sniedza 2006. gada 16. maijā (COM(2006)0214), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārraudzības ziņojumu par Bulgārijas un Rumānijas gatavību dalībai ES, kurus Komisija sniedza 2006. gada 16. maijā (COM(2006)0214),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās 2007. gada 1. janvārī ir kopīgs un deklarēts ES mērķis; |
| --- | --- |

A.

tā kā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās 2007. gada 1. janvārī ir kopīgs un deklarēts ES mērķis;

| B. | tā kā Komisija atzīmē nozīmīgus uzlabojumus, ko sasniegusi Bulgārija un Rumānija kopš pēdējā Komisijas ziņojuma; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija atzīmē nozīmīgus uzlabojumus, ko sasniegusi Bulgārija un Rumānija kopš pēdējā Komisijas ziņojuma;

| C. | tā kā dažās jomās sasniegumi vēl nav pilnīgi apmierinoši un tā kā Bulgārijai un Rumānijai, lai pievienotos Savienībai 2007. gada 1. janvārī, nekavējoties jārīkojas, novēršot šīs nepilnības; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažās jomās sasniegumi vēl nav pilnīgi apmierinoši un tā kā Bulgārijai un Rumānijai, lai pievienotos Savienībai 2007. gada 1. janvārī, nekavējoties jārīkojas, novēršot šīs nepilnības;

| D. | tā kā Komisija ne vēlāk kā 2006. gada oktobra sākumā sniegs turpmākos pārraudzības ziņojumus par Bulgārijas un Rumānijas gatavību dalībai ES; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisija ne vēlāk kā 2006. gada oktobra sākumā sniegs turpmākos pārraudzības ziņojumus par Bulgārijas un Rumānijas gatavību dalībai ES;

| E. | tā kā Eiropas Parlaments nemainīgi ir paudis savu atbalstu tam, lai Bulgārija un Rumānija iestātos paredzētajā laikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlaments nemainīgi ir paudis savu atbalstu tam, lai Bulgārija un Rumānija iestātos paredzētajā laikā;

| F. | tā kā Pievienošanās līgumā ir noteikumi par aizsardzības un uzraudzības pasākumiem, kurus, ja nepieciešams, piemēro laikā tūlīt pēc tās, lai izvairītos no jebkādas kavēšanās ar pievienošanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā Pievienošanās līgumā ir noteikumi par aizsardzības un uzraudzības pasākumiem, kurus, ja nepieciešams, piemēro laikā tūlīt pēc tās, lai izvairītos no jebkādas kavēšanās ar pievienošanos;

| G. | tā kā tika panākta vienošanās vēstuļu apmaiņas ceļā starp Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju par Eiropas Parlamenta pilnu līdzdalību, ja tiktu apsvērta iespēja īstenot kādu no Pievienošanās līguma drošības klauzulām, |
| --- | --- |

G.

tā kā tika panākta vienošanās vēstuļu apmaiņas ceļā starp Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Komisijas priekšsēdētāju par Eiropas Parlamenta pilnu līdzdalību, ja tiktu apsvērta iespēja īstenot kādu no Pievienošanās līguma drošības klauzulām,

| 1. | ar lielu interesi sekojis Komisijas ziņojumiem par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai un izsaka atzinību par rūpēm un nopietnību ar kādu Komisija uzrauga sagatavošanās centienus un ar kādu abas valstis veic īstenošanas pasākumus, pildot nosacījumus, lai tās varētu pievienoties Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī; |
| --- | --- |

1.

ar lielu interesi sekojis Komisijas ziņojumiem par Bulgārijas un Rumānijas gatavību pievienoties Eiropas Savienībai un izsaka atzinību par rūpēm un nopietnību ar kādu Komisija uzrauga sagatavošanās centienus un ar kādu abas valstis veic īstenošanas pasākumus, pildot nosacījumus, lai tās varētu pievienoties Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī;

| 2. | ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija saglabā abām valstīm noteikto pievienošanās termiņu — 2007. gada 1. janvāri ar nosacījumu, ka tās īstenos nepieciešamos pasākumus, lai atrisinātu joprojām pastāvošās problēmas, un atbalsta Komisijas ieteikumus saistībā ar turpmāko procesu līdz galīgā lēmuma pieņemšanai par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās datumu; |
| --- | --- |

2.

ar gandarījumu atzīmē, ka Komisija saglabā abām valstīm noteikto pievienošanās termiņu — 2007. gada 1. janvāri ar nosacījumu, ka tās īstenos nepieciešamos pasākumus, lai atrisinātu joprojām pastāvošās problēmas, un atbalsta Komisijas ieteikumus saistībā ar turpmāko procesu līdz galīgā lēmuma pieņemšanai par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās datumu;

| 3. | aicina Padomi 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē saglabāt tās apņemšanos par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī, ja tās ir tam gatavas; tai pat laikā atzinīgi vērtē ekspertu palīdzību, ko sniedz dalībvalstis, it īpaši tiesu un policijas darba jomā, un mudina turpmāko mēnešu laikā pastiprināt šo palīdzību; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi 2006. gada 15. un 16. jūnija sanāksmē saglabāt tās apņemšanos par Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī, ja tās ir tam gatavas; tai pat laikā atzinīgi vērtē ekspertu palīdzību, ko sniedz dalībvalstis, it īpaši tiesu un policijas darba jomā, un mudina turpmāko mēnešu laikā pastiprināt šo palīdzību;

| 4. | uzsver, ka Bulgārijas un Rumānijas valdībām jāapzinās nepieciešamība pilnībā izmantot atlikušo laiku un uzrādīt konkrētus rezultātus, izpildot prasības, lai 2007. gada 1. janvārī pievienotos Eiropas Savienībai; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Bulgārijas un Rumānijas valdībām jāapzinās nepieciešamība pilnībā izmantot atlikušo laiku un uzrādīt konkrētus rezultātus, izpildot prasības, lai 2007. gada 1. janvārī pievienotos Eiropas Savienībai;

| 5. | ar gandarījumu norāda uz Bulgārijas un Rumānijas nopietnajiem centieniem un ievērojamiem panākumiem, ko tās ir guvušas pēdējo mēnešu laikā, lai atbilstu ES noteiktajiem politiskajiem un ekonomiskajiem kritērijiem un pakāpeniski piemērotu un īstenotu acquis communautaire; |
| --- | --- |

5.

ar gandarījumu norāda uz Bulgārijas un Rumānijas nopietnajiem centieniem un ievērojamiem panākumiem, ko tās ir guvušas pēdējo mēnešu laikā, lai atbilstu ES noteiktajiem politiskajiem un ekonomiskajiem kritērijiem un pakāpeniski piemērotu un īstenotu acquis communautaire;

| 6. | uzsver, ka abām valstīm ir jāturpina konsolidēt pašreizējo tiesu sistēmas reformu, pastiprinot tiesu darbības pārredzamību, efektivitāti un objektivitāti, kā arī tām ir jāuzrāda būtiski sasniegumi cīņā pret korupciju, īpašu uzmanību vēršot uz organizētās noziedzības apkarošanu Bulgārijas gadījumā; uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai cīnītos pret tirdzniecību ar cilvēkiem un ievērojami uzlabotu romu kopienu sociālo integrāciju, it īpaši saistībā ar dzīvojamām ēkām, veselības aprūpi, izglītību un nodarbinātību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka abām valstīm ir jāturpina konsolidēt pašreizējo tiesu sistēmas reformu, pastiprinot tiesu darbības pārredzamību, efektivitāti un objektivitāti, kā arī tām ir jāuzrāda būtiski sasniegumi cīņā pret korupciju, īpašu uzmanību vēršot uz organizētās noziedzības apkarošanu Bulgārijas gadījumā; uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai cīnītos pret tirdzniecību ar cilvēkiem un ievērojami uzlabotu romu kopienu sociālo integrāciju, it īpaši saistībā ar dzīvojamām ēkām, veselības aprūpi, izglītību un nodarbinātību;

| 7. | apzinās, ka lēmums par valsts pievienošanos ir atkarīgs no katras valsts sasniegumiem, tomēr tas būtu apsveicami, ja, ņemot vērā abu valstu gūtos panākumus un īstenotos pasākumus, lai turpmāko dažu mēnešu laikā sasniegtu vēl lielāku progresu, Bulgārija un Rumānija varētu pievienoties Eiropas Savienībai vienlaicīgi; |
| --- | --- |

7.

apzinās, ka lēmums par valsts pievienošanos ir atkarīgs no katras valsts sasniegumiem, tomēr tas būtu apsveicami, ja, ņemot vērā abu valstu gūtos panākumus un īstenotos pasākumus, lai turpmāko dažu mēnešu laikā sasniegtu vēl lielāku progresu, Bulgārija un Rumānija varētu pievienoties Eiropas Savienībai vienlaicīgi;

| 8. | aicina Bulgārijas un Rumānijas politiskos spēkus koncentrēt savu darbību uz prasību izpildi, lai 2007. gada 1. janvārī abas valstis varētu pievienoties ES, un saglabāt vajadzīgo politisko apņemšanos, lai sasniegtu šo mērķi; |
| --- | --- |

8.

aicina Bulgārijas un Rumānijas politiskos spēkus koncentrēt savu darbību uz prasību izpildi, lai 2007. gada 1. janvārī abas valstis varētu pievienoties ES, un saglabāt vajadzīgo politisko apņemšanos, lai sasniegtu šo mērķi;

| 9. | aicina Komisiju steidzami sniegt Bulgārijai un Rumānijai pēc iespējas skaidrus norādījumus par rezultātiem, kuri abām valstīm ir jāuzrāda, lai kliedētu šaubas par to gatavību pievienoties ES, un aicina nodrošināt, ka lielāko daļu Kopienas resursu izmanto palīdzībai abām valstīm, lai tās panāktu reālus uzlabojumus joprojām problemātiskās jomās, un sadarbībā ar Bulgārijas un Rumānijas varas iestādēm aicina definēt iespējamos pārraudzības pasākumus un to īstenošanas kārtību pēcpievienošanās posmā, kā arī apstākļus, kuros minētie pasākumi ir nepieciešami; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju steidzami sniegt Bulgārijai un Rumānijai pēc iespējas skaidrus norādījumus par rezultātiem, kuri abām valstīm ir jāuzrāda, lai kliedētu šaubas par to gatavību pievienoties ES, un aicina nodrošināt, ka lielāko daļu Kopienas resursu izmanto palīdzībai abām valstīm, lai tās panāktu reālus uzlabojumus joprojām problemātiskās jomās, un sadarbībā ar Bulgārijas un Rumānijas varas iestādēm aicina definēt iespējamos pārraudzības pasākumus un to īstenošanas kārtību pēcpievienošanās posmā, kā arī apstākļus, kuros minētie pasākumi ir nepieciešami;

| 10. | aicina dalībvalstis savlaicīgi pabeigt ratifikācijas procesu saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis savlaicīgi pabeigt ratifikācijas procesu saistībā ar Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos ES;

| 11. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Bulgārijas un Rumānijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

11.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Bulgārijas un Rumānijas valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0530 un P6_TA(2005)0531.

P6_TA(2006)0263

Turpmākie soļi pārdomu periodā (Eiropadome, 2006. gada 15. un 16. jūnijā)

Eiropas Parlamenta rezolūcija par turpmākajiem soļiem pārdomu un analīzes periodā attiecībā uz Eiropas nākotni

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Konstitūciju Eiropai,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 12. janvāra rezolūciju par Līgumu par Konstitūciju Eiropai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 12. janvāra rezolūciju par Līgumu par Konstitūciju Eiropai (1),

| — | ņemot vērā 2005. gada 18. jūnija Eiropas Savienības dalībvalstu vadītāju un valdību vadītāju deklarāciju par Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikāciju, ko pieņēma 2005. gada 16. un 17. jūnija Eiropadomes noslēgumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 18. jūnija Eiropas Savienības dalībvalstu vadītāju un valdību vadītāju deklarāciju par Līguma par Konstitūciju Eiropai ratifikāciju, ko pieņēma 2005. gada 16. un 17. jūnija Eiropadomes noslēgumā,

| — | ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes secinājumus,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par pārdomu periodu: struktūra, temati un konteksts, lai novērtētu debates par Eiropas Savienību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 19. janvāra rezolūciju par pārdomu periodu: struktūra, temati un konteksts, lai novērtētu debates par Eiropas Savienību (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | tā kā dažās dalībvalstīs ir sāktas reālas debates par Eiropas Savienības nākotni, kurās piedalās gan politiķi, gan pilsoņi, taču šī jautājuma apspriešana nav vēl uzsākta visā Eiropas Savienībā un jo īpaši ne visās dalībvalstīs, kas vēl nav ratificējušas Konstitucionālo līgumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā dažās dalībvalstīs ir sāktas reālas debates par Eiropas Savienības nākotni, kurās piedalās gan politiķi, gan pilsoņi, taču šī jautājuma apspriešana nav vēl uzsākta visā Eiropas Savienībā un jo īpaši ne visās dalībvalstīs, kas vēl nav ratificējušas Konstitucionālo līgumu;

| B. | tā kā Eiropas Savienības iestādes veicina šīs debates savās, organizējot publisku diskusiju forumus, tostarp forumus tiešsaistē, darba vietās un arī noteiktās vietās dalībvalstīs, bet pašreizējā D plānā — demokrātijai, dialogam un debatēm — tomēr nav aizsniegusi plašāku sabiedrību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienības iestādes veicina šīs debates savās, organizējot publisku diskusiju forumus, tostarp forumus tiešsaistē, darba vietās un arī noteiktās vietās dalībvalstīs, bet pašreizējā D plānā — demokrātijai, dialogam un debatēm — tomēr nav aizsniegusi plašāku sabiedrību Eiropas Savienībā;

| C. | tā kā 2006. gada 8. un 9. maijā Eiropas Parlamenta deputātu un ES dalībvalstu parlamentu deputātu apvienotā sanāksme atklāja šo debašu starpparlamentāro dimensiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2006. gada 8. un 9. maijā Eiropas Parlamenta deputātu un ES dalībvalstu parlamentu deputātu apvienotā sanāksme atklāja šo debašu starpparlamentāro dimensiju;

| D. | tā kā ir nepieciešams, lai šajās debatēs iesaistītos visu dalībvalstu pilsoņi un jo īpaši pilsoņi tajās dalībvalstīs, kas vēl nav ratificējušas Konstitucionālo līgumu un šajā sakarā plāno rīkot referendumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir nepieciešams, lai šajās debatēs iesaistītos visu dalībvalstu pilsoņi un jo īpaši pilsoņi tajās dalībvalstīs, kas vēl nav ratificējušas Konstitucionālo līgumu un šajā sakarā plāno rīkot referendumu;

| E. | tā kā Konstitucionālo līgumu 2006. gada 9. maijā apstiprināja Igaunijas parlaments un ir sagaidāms, ka drīz šādu apstiprinājumu sniegs arī Somija; |
| --- | --- |

E.

tā kā Konstitucionālo līgumu 2006. gada 9. maijā apstiprināja Igaunijas parlaments un ir sagaidāms, ka drīz šādu apstiprinājumu sniegs arī Somija;

| F. | tā kā Konstitucionālo līgumu būs ratificējušas 16 dalībvalstis, bet 2 dalībvalstis ratifikācijas procedūru nevar uzsākt, jo referenduma rezultāts bija negatīvs un citas dalībvalstis kavējas uzsākt ratifikācijas procedūru vai joprojām to turpina, tāpēc ratifikācijas process kopš tā uzsākšanas ir aizkavējies vairumā dalībvalstu, |
| --- | --- |

F.

tā kā Konstitucionālo līgumu būs ratificējušas 16 dalībvalstis, bet 2 dalībvalstis ratifikācijas procedūru nevar uzsākt, jo referenduma rezultāts bija negatīvs un citas dalībvalstis kavējas uzsākt ratifikācijas procedūru vai joprojām to turpina, tāpēc ratifikācijas process kopš tā uzsākšanas ir aizkavējies vairumā dalībvalstu,

| 1. | apstiprina savu apņemšanos pēc iespējas drīzāk panākt vienošanos par ES konstitūciju, kā arī savu Līguma par Konstitūciju Eiropai vizēšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina savu apņemšanos pēc iespējas drīzāk panākt vienošanos par ES konstitūciju, kā arī savu Līguma par Konstitūciju Eiropai vizēšanu;

| 2. | brīdina par mēģinājumiem izjaukt vispārējo kompromisu, kas paredzēts minētajā Līgumā, jo tas nopietni apdraudētu Eiropas politisko nākotni un varētu vājināt un sašķelt ES; apstiprina savus iebildumus pret kopējā konstitūcijas projekta īstenošanu pa daļām un pret dažu dalībvalstu veidotu pamatgrupu tūlītēju izveidi, lai apietu Eiropas Savienības kopējo konstitucionālo procesu; |
| --- | --- |

2.

brīdina par mēģinājumiem izjaukt vispārējo kompromisu, kas paredzēts minētajā Līgumā, jo tas nopietni apdraudētu Eiropas politisko nākotni un varētu vājināt un sašķelt ES; apstiprina savus iebildumus pret kopējā konstitūcijas projekta īstenošanu pa daļām un pret dažu dalībvalstu veidotu pamatgrupu tūlītēju izveidi, lai apietu Eiropas Savienības kopējo konstitucionālo procesu;

| 3. | no otras puses, atbalsta šos demokrātiskos uzlabojumus institucionālajās procedūrās, par ko var vienoties atbilstīgi esošo ES līgumu noteikumiem, piemēram, uzlabojot pārredzamību Ministru Padomē, veicot reformas nolīgumā par komitoloģiju, izmantojot pāreju uz kvalificētu balsu vairākumu un koplēmumu šajā tieslietu jomā un iekšlietās, uzlabojot valstu parlamentāro izmeklēšanu un ieviešot pilsoņu “iniciatīvas” formu; |
| --- | --- |

3.

no otras puses, atbalsta šos demokrātiskos uzlabojumus institucionālajās procedūrās, par ko var vienoties atbilstīgi esošo ES līgumu noteikumiem, piemēram, uzlabojot pārredzamību Ministru Padomē, veicot reformas nolīgumā par komitoloģiju, izmantojot pāreju uz kvalificētu balsu vairākumu un koplēmumu šajā tieslietu jomā un iekšlietās, uzlabojot valstu parlamentāro izmeklēšanu un ieviešot pilsoņu “iniciatīvas” formu;

| 4. | aicina Eiropadomi pagarināt pašreizējo pārdomu periodu līdz 2007. gada vidum, lai ne vēlāk kā līdz 2007. gada otrajai pusei pieņemtu skaidru lēmumu, kā turpmāk rīkoties attiecībā uz Konstitucionālo līgumu; |
| --- | --- |

4.

aicina Eiropadomi pagarināt pašreizējo pārdomu periodu līdz 2007. gada vidum, lai ne vēlāk kā līdz 2007. gada otrajai pusei pieņemtu skaidru lēmumu, kā turpmāk rīkoties attiecībā uz Konstitucionālo līgumu;

| 5. | aicina Eiropadomi prasīt visām dalībvalstīm panākt noteiktu apņemšanos par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā ierosina uzsākt un vadīt atklātas ES mēroga strukturētas sabiedrības debates, kuru uzmanības centrā būtu pamatjautājumi saistībā ar Eiropas nākotni pagarinātajā pārdomu periodā; |
| --- | --- |

5.

aicina Eiropadomi prasīt visām dalībvalstīm panākt noteiktu apņemšanos par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem tā ierosina uzsākt un vadīt atklātas ES mēroga strukturētas sabiedrības debates, kuru uzmanības centrā būtu pamatjautājumi saistībā ar Eiropas nākotni pagarinātajā pārdomu periodā;

| 6. | prasa Komisijai pielāgot tās D plānu pārdomu perioda otrajam posmam un paredzēt pietiekamu finansējumu plānotajām darbībām; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai pielāgot tās D plānu pārdomu perioda otrajam posmam un paredzēt pietiekamu finansējumu plānotajām darbībām;

| 7. | aicina Eiropadomi lūgt dalībvalstis, kas vēl nav pabeigušas ratifikācijas procedūru, līdz pārdomu perioda beigām izstrādāt ticamu rīcības plānu, kuru tās plāno īstenot, lai panāktu attiecīgo jautājumu risināšanu; |
| --- | --- |

7.

aicina Eiropadomi lūgt dalībvalstis, kas vēl nav pabeigušas ratifikācijas procedūru, līdz pārdomu perioda beigām izstrādāt ticamu rīcības plānu, kuru tās plāno īstenot, lai panāktu attiecīgo jautājumu risināšanu;

| 8. | ierosina, ka Eiropadomei jāizstrādā atbilstoša sistēma, lai, līdzko politiķiem tas būs iespējams, varētu notikt īpašs dialogs ar to valstu pārstāvjiem, kurās referendumā par Konstitucionālo līgumu bija negatīvi rezultāti, nolūkā noskaidrot, vai šīm valstīm būtu iespējams atsākt ratifikācijas procedūru un kādos apstākļos tas būtu iespējams; |
| --- | --- |

8.

ierosina, ka Eiropadomei jāizstrādā atbilstoša sistēma, lai, līdzko politiķiem tas būs iespējams, varētu notikt īpašs dialogs ar to valstu pārstāvjiem, kurās referendumā par Konstitucionālo līgumu bija negatīvi rezultāti, nolūkā noskaidrot, vai šīm valstīm būtu iespējams atsākt ratifikācijas procedūru un kādos apstākļos tas būtu iespējams;

| 9. | aicina Eiropas Komisiju atbalstīt šo pieeju un iesniegt Eiropadomei stratēģiju tās iespējami labākai īstenošanai; |
| --- | --- |

9.

aicina Eiropas Komisiju atbalstīt šo pieeju un iesniegt Eiropadomei stratēģiju tās iespējami labākai īstenošanai;

| 10. | pievērš Komisijas uzmanību faktam, ka konstitucionāla kārtība ir būtiska, lai Pamattiesību harta kļūtu juridiski saistoša, kā arī attīstītu demokrātiju Eiropā un padarītu Eiropas Savienību sociālāku un rīcībspējīgāku; |
| --- | --- |

10.

pievērš Komisijas uzmanību faktam, ka konstitucionāla kārtība ir būtiska, lai Pamattiesību harta kļūtu juridiski saistoša, kā arī attīstītu demokrātiju Eiropā un padarītu Eiropas Savienību sociālāku un rīcībspējīgāku;

| 11. | aicina Komisiju aprēķināt zaudējumu izmaksas, kuras radušās tāpēc, ka Konstitucionālais līgums nestāsies spēkā 2006. gada 1. novembrī, kā sākotnēji bija iecerēts; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju aprēķināt zaudējumu izmaksas, kuras radušās tāpēc, ka Konstitucionālais līgums nestāsies spēkā 2006. gada 1. novembrī, kā sākotnēji bija iecerēts;

| 12. | pēc diskusijām ar ES dalībvalstu deputātiem, kas notika 2006. gada 8. un 9. maijā Briselē, secina:






  a) | apstiprināts, ka nepieciešams turpināt Eiropas Savienības konstitucionālo procesu, kurš balstīts uz mieru un solidaritāti un citām kopīgām vērtībām; |
| --- | --- | --- |

12.

pēc diskusijām ar ES dalībvalstu deputātiem, kas notika 2006. gada 8. un 9. maijā Briselē, secina:

a)

apstiprināts, ka nepieciešams turpināt Eiropas Savienības konstitucionālo procesu, kurš balstīts uz mieru un solidaritāti un citām kopīgām vērtībām;

| b) | Eiropas Savienība un dalībvalstis vienas pašas nespēs atrisināt Eiropai nozīmīgās politiskās problēmas; |
| --- | --- |

b)

Eiropas Savienība un dalībvalstis vienas pašas nespēs atrisināt Eiropai nozīmīgās politiskās problēmas;

| c) | vispāratzīts, ka Konstitucionālais līgums nodrošinātu Eiropas Savienībai attiecīgu pamatdokumentu šo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

c)

vispāratzīts, ka Konstitucionālais līgums nodrošinātu Eiropas Savienībai attiecīgu pamatdokumentu šo problēmu risināšanai;

| d) | nepieciešama padziļināta analīze, tā lai 2007. gadā varētu izstrādāt priekšlikumus, kas ļautu līdz nākamām Eiropas vēlēšanām atrisināt politiskās problēmas; |
| --- | --- |

d)

nepieciešama padziļināta analīze, tā lai 2007. gadā varētu izstrādāt priekšlikumus, kas ļautu līdz nākamām Eiropas vēlēšanām atrisināt politiskās problēmas;

| e) | būtiski svarīgs ir starpparlamentārais dialogs par konstitucionālo procesu, kura dalībnieki ir Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti, un to ir nepieciešams turpināt; atzinīgi vērtē Somijas parlamenta spīkera paziņojumu, ka otrais parlamentārais forums notiks 2006. gada decembrī; |
| --- | --- |

e)

būtiski svarīgs ir starpparlamentārais dialogs par konstitucionālo procesu, kura dalībnieki ir Eiropas Parlaments un dalībvalstu parlamenti, un to ir nepieciešams turpināt; atzinīgi vērtē Somijas parlamenta spīkera paziņojumu, ka otrais parlamentārais forums notiks 2006. gada decembrī;

| f) | šajā sakarā atsaucas uz tā priekšlikumu, ka diskusijas parlamentārajā forumā jāorganizē tā, lai notiktu spraiga un raita viedokļu apmaiņa ar mērķi panākt vienprātību par galvenajiem jautājumiem saistībā ar Eiropas nākotni un attīstības ceļu; |
| --- | --- |

f)

šajā sakarā atsaucas uz tā priekšlikumu, ka diskusijas parlamentārajā forumā jāorganizē tā, lai notiktu spraiga un raita viedokļu apmaiņa ar mērķi panākt vienprātību par galvenajiem jautājumiem saistībā ar Eiropas nākotni un attīstības ceļu;

| 13. | atkārtoti apstiprina mērķi panākt vienošanos par konstitūciju līdz 2009. gadam, kad ES pilsoņus aicinās piedalīties nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti apstiprina mērķi panākt vienošanos par konstitūciju līdz 2009. gadam, kad ES pilsoņus aicinās piedalīties nākamajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV C 247 E, 6.10.2005., 88. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0027.

---

Ceturtdiena, 2006. gada 15. jūnijs

| 9.12.2006 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 300/270 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2006

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 300/270

---

PROTOKOLS

(2006/C 300 E/04)

SĒDES NORISE

SĒDI VADA: Janusz ONYSZKIEWICZ

Priekšsēdētāja vietnieks

1.   Sēdes atklāšana

Sēde tika atklāta plkst.10.05.

2.   Darba kārtība

Savā sanāksmē 2006. gada 14. jūnijā Priekšsēdētāju konference nolēma atlikt balsojumu par Konrad Szymański (A6-0164/2006), Angelika Beer (A6-0157/2006), István Szent-Iványi (A6-0155/2006) (OV 19., 20. un 21. punkts) ziņojumiem uz jūlija sesiju.

*

- *

Uzstājās Marco Cappato par Reglamenta ievērošanu (tā kā runa nebija par Reglamenta ievērošanu, sēdes vadītājs viņam liedza izteikties).

3.   Dokumentu iesniegšana

Tika iesniegti turpmāk minētie dokumenti.

| 1. | Padome un Komisija







  — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas muitas rīcības programmas (“Muita 2013”) izveidi (COM(2006)0201 — C6-0158/2006 — 2006/0075(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: IMCO |
| --- | --- | --- | --- |
| | atzinums: INTA, BUDG, CONT, ITRE, LIBE |

1.

Padome un Komisija

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Kopienas muitas rīcības programmas (“Muita 2013”) izveidi (COM(2006)0201 — C6-0158/2006 — 2006/0075(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: IMCO

atzinums: INTA, BUDG, CONT, ITRE, LIBE

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Kopīgo konsulāro instrukciju diplomātiskajām pārstāvniecībām un konsulārajiem dienestiem attiecībā uz vīzām, nosakot biometrisko identifikatoru ieviešanu un paredzot arī noteikumus par vīzu pieteikumu pieņemšanu un apstrādi (COM(2006)0269 — C6-0166/2006 — 2006/0088(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai (COM(2006)0207 — C6-0171/2006 — 2006/0068(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: INTA |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AFET, BUDG |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par Kopienas ārkārtas finanšu palīdzības sniegšanu Kosovai (COM(2006)0207 — C6-0171/2006 — 2006/0068(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: INTA

atzinums: AFET, BUDG

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā (COM(2006)0180 — C6-0174/2006 — 2006/0061(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: CULT |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: AFET, BUDG, EMPL |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par nolīguma slēgšanu starp Eiropas Kopienu un Amerikas Savienotajām Valstīm, ar ko atjauno sadarbības programmu augstākās izglītības un profesionālās izglītības un mācību jomā (COM(2006)0180 — C6-0174/2006 — 2006/0061(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: CULT

atzinums: AFET, BUDG, EMPL

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [01] — C6-0179/2006 — 2006/0078(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: BUDG, ECON |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [01] — C6-0179/2006 — 2006/0078(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: BUDG, ECON

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [02] — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: BUDG, ECON |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar kuru paplašina lēmuma darbības jomu, neiesaistītās dalībvalstīs piemērojot Lēmumu 2006/.../EK, ar kuru groza un pagarina piemērošanas periodu Lēmumam 2001/923/EK, ar ko izveido apmaiņas, atbalsta un mācību programmu euro aizsardzībai pret viltošanu (“Perikla” programmu) (COM(2006)0243 [02] — C6-0180/2006 — 2006/0079(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

atzinums: BUDG, ECON

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 14/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0580 — C6-0181/2006 — 2006/2140(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 14/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0580 — C6-0181/2006 — 2006/2140(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 17/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0583 — C6-0182/2006 — 2006/2141(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 17/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0583 — C6-0182/2006 — 2006/2141(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 19/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0170 — C6-0184/2006 — 2006/2143(GBD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: BUDG |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums apropriāciju pārvietojumam DEC 19/2006 — III iedaļa — Komisija (SEC(2006)0170 — C6-0184/2006 — 2006/2143(GBD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: BUDG

| — | Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam attiecībā uz iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā (Kodificēta versija) (COM(2006)0284 — C6-0185/2006 — 2006/0099(COD)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: JURI |
| --- | --- | --- |

—

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam attiecībā uz iepriekšējas pārbaudes un apspriedes procedūru dažiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, kurus dalībvalstis ierosinājušas transporta jomā (Kodificēta versija) (COM(2006)0284 — C6-0185/2006 — 2006/0099(COD)).

nodots

atbildīgajai komitejai: JURI

| — | Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (COM(2006)0250 — C6-0186/2006 — 2006/0080(CNS)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: INTA |

—

Priekšlikums Padomes lēmumam par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā (COM(2006)0250 — C6-0186/2006 — 2006/0080(CNS)).

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

atzinums: INTA

| — | Priekšlikums Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (09078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: REGI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: BUDG, CONT, ENVI, TRAN |

—

Priekšlikums Padomes regulai par Kohēzijas fonda izveidi un Regulas (EK) Nr. 1164/94 atcelšanu (09078/2006 — C6-0191/2006 — 2004/0166(AVC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: REGI

atzinums: BUDG, CONT, ENVI, TRAN

| — | Priekšlikums Padomes regulai, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (09077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC)).






  nodots | atbildīgajai komitejai: REGI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, TRAN, PECH, FEMM |

—

Priekšlikums Padomes regulai, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (09077/2006 — C6-0192/2006 — 2004/0163(AVC)).

nodots

atbildīgajai komitejai: REGI

atzinums: BUDG, CONT, ECON, EMPL, ENVI, ITRE, TRAN, PECH, FEMM

| 2. | Deputāti, ieteikuma priekšlikums (Reglamenta 114. pants)







  — | Alvaro Alexander, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienība grupas vārdā — Priekšlikums ieteikumam Padomei par Eiropas tieslietu un iekšlietu datu bāzu sadarbspēju un sinerģiju (B6-0336/2006).






  nodots | atbildīgajai komitejai: LIBE |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Deputāti, ieteikuma priekšlikums (Reglamenta 114. pants)

—

Alvaro Alexander, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienība grupas vārdā — Priekšlikums ieteikumam Padomei par Eiropas tieslietu un iekšlietu datu bāzu sadarbspēju un sinerģiju (B6-0336/2006).

nodots

atbildīgajai komitejai: LIBE

4.   Kopienas finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu (2004. g.) (debates)

Ziņojums par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats [2005/2184(INI)] — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Herbert Bösch (A6-0185/2006).

Herbert Bösch iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Uzstājās: Simon Busuttil PPE-DE grupas vārdā, Inés Ayala Sender PSE grupas vārdā, Bart Staes Verts/ALE grupas vārdā, Kartika Tamara Liotard GUE/NGL grupas vārdā, Janusz Wojciechowski UEN grupas vārdā, Nils Lundgren IND/DEM grupas vārdā, Hans-Peter Martin, pie grupām nepiederošs deputāts, Ingeborg Gräßle, Paulo Casaca, Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk, John Whittaker, Andreas Mölzer, Béla Glattfelder, Vladimír Maňka, Dan Jørgensen un Vladimír Špidla.

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 9.—14. punkts.

(Sēde tika pārtraukta plkst. 11.00 pirms balsošanas laika un atsākta plkst. 11.05.)

SĒDI VADA: Gérard ONESTA

Priekšsēdētāja vietnieks

5.   Oficiāla sveikšana

Sēdes vadītājs Parlamenta vārdā sveica Dienvidāfrikas Republikas Parlamenta delegāciju, kuru vadīja palātas priekšsēdētājs Obed Bapela, un kurš bija ieņēmis vietu oficiālajiem viesiem paredzētajā balkonā.

6.   Komisiju un delegāciju nosaukumi

Priekšsēdētāju konference 2006. gada 14. jūnija sanāksmē apstiprināja Izmeklēšanas komitejas saistībā ar sabiedrības “Equitable Life Assurance Society” finansiālo krīzi pieprasījumu mainīt tās nosaukumu un Izmeklēšanas komiteju saistībā ar sabiedrības “Equitable Life” krīzi.

Parlaments šo pieprasījumu apstiprināja.

7.   Reglamenta interpretācija

Sēdes vadītājs informēja Parlamentu saskaņā ar Reglamenta 201. panta 3. punktu par Reglamenta 45. panta sekojošo interpretāciju, ko sniegusi Konstitucionālo jautājumu komiteja, kurai tika iesniegts pieteikums par šo jautājumu.

“Priekšsēdētāju konference pieņem lēmumu attiecībā uz atļaujas pieprasījumiem par ziņojuma sagatavošanu saskaņā ar 1. punktu, ievērojot īstenošanas noteikumus, ko tā pati nosaka. Ja tiek apstrīdēta tās komitejas kompetence, kura vēlas izstrādāt ziņojumu, Priekšsēdētāju konference sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu, pamatojoties uz ieteikumu, ko izstrādājusi Komiteju priekšsēdētāju konference vai, ja nepieciešams, šīs komitejas priekšsēdētājs. Ja Priekšsēdētāju konference šajā laikā nav pieņēmusi lēmumu, ieteikums tiek uzskatīts par apstiprinātu.”

Ja pret šādu interpretāciju neiebilst kāda politiskā grupa vai vismaz trīsdesmit septiņi deputāti (Reglamenta 201. panta 4. punkts) līdz šīs sēdes protokola pieņemšanai, tā tiks uzskatīta par pieņemtu. Pretējā gadījumā tā tiks iesniegta Parlamentam balsošanai.

8.   Padomes kopējo nostāju paziņošana

Saskaņā ar Reglamenta 57. panta 1. punktu sēdes vadītājs paziņoja, ka ir saņemtas šādas Padomes kopējās nostājas kopā ar pamatojumiem par to pieņemšanu, kā arī Komisijas nostāja:

| — | Padomes 2006. gada 12. jūnija Kopējā nostāja ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 1783/1999






  nodots | atbildīgajai komitejai: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Padomes 2006. gada 12. jūnija Kopējā nostāja ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 1783/1999

nodots

atbildīgajai komitejai: REGI

| — | Padomes 2006. gada 12. jūnija Kopējā nostāja ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Sociālo fondu un atcelt Regulu (EK) Nr. 1784/1999






  nodots | atbildīgajai komitejai: EMPL |
| --- | --- | --- |

—

Padomes 2006. gada 12. jūnija Kopējā nostāja ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas Sociālo fondu un atcelt Regulu (EK) Nr. 1784/1999

nodots

atbildīgajai komitejai: EMPL

| — | Padomes 2006. gada 12. jūnija Kopējā nostāja ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG)






  nodots | atbildīgajai komitejai: REGI |
| --- | --- | --- |

—

Padomes 2006. gada 12. jūnija Kopējā nostāja ar mērķi pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG)

nodots

atbildīgajai komitejai: REGI

Trīs mēnešu termiņš, lai Parlaments pieņemtu savu nostāju, sākas rītdien, 2006. gada 16. jūnijā.

9.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

9.1.   Datu sniegšana attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ***I (Reglamenta 131. pants) (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem [COM(2005)0566 — C6-0376/2005 — 2005/0223(COD)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Philippe Morillon (A6-0169/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 1. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS, GROZĪJUMI un NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts ar vienu balsojumu (P6_TA(2006)0264).

9.2.   Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.— 2013. g., Septītā pamatprogramma) ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) [COM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jerzy Buzek (A6-0202/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 2. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0265).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0265).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Philippe Busquin ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 320, kuru neiekļāva, jo vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā. |
| --- | --- |

—

Philippe Busquin ierosināja mutisku grozījumu grozījumam Nr. 320, kuru neiekļāva, jo vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā.

9.3.   Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) * (balsošana)

Ziņojums par Padomes lēmuma priekšlikumu Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) [COM(2005)0119 — C6-0112/2005 — 2005/0044(CNS)] — Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja.

Referents: Jerzy Buzek (A6-0203/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 3. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0266).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0266).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Pēc balsojuma Jerzy Buzek (referents) pauda atzinību par to darba atmosfēru, kas valdīja šo ziņojumu izstrādes laikā. |
| --- | --- |

—

Pēc balsojuma Jerzy Buzek (referents) pauda atzinību par to darba atmosfēru, kas valdīja šo ziņojumu izstrādes laikā.

9.4.   Kopīgi noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā [COM(2005)0429 — C6-0290/2005 — 2005/0191(COD)] — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Paolo Costa (A6-0194/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 4. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts ar grozījumiem (P6_TA(2006)0267).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0267).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Pirms balsojuma Inés Ayala Sender izteicās par balsošanas sarakstu. |
| --- | --- |

—

Pirms balsojuma Inés Ayala Sender izteicās par balsošanas sarakstu.

9.5.   Vienotās valūtas ieviešana Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī * (balsošana)

Ziņojums par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu attiecībā uz vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī [COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS)] — Ekonomikas un monetārā komiteja.

Referents: Werner Langen (A6-0200/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 5. punkts)

KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMS

Apstiprināts (P6_TA(2006)0268).

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PROJEKTS

Pieņemts (P6_TA(2006)0268).

9.6.   Cilvēktiesību situācija Tunisijā (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 un B6-0358/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 6. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0340/2006

(aizstāj B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006 un B6-0358/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González un Alain Hutchinson PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Catherine Trautmann, Carlos Carnero González un Alain Hutchinson PSE grupas vārdā,

| — | Thierry Cornillet, Bernard Lehideux un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet, Bernard Lehideux un Marios Matsakis ALDE grupas vārdā,

| — | Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda un Daniel Cohn-Bendit Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Miguel Portas un Willy Meyer Pleite GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz, Luisa Morgantini, Vittorio Agnoletto, Miguel Portas un Willy Meyer Pleite GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Ģirts Valdis Kristovskis UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0269).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0352/2006 vairs nav spēkā.)

Par balsojumu uzstājās:

| — | Thierry Cornillet ierosināja mutisku grozījumu 3. punktam, kuru neiekļāva — vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā. |
| --- | --- |

—

Thierry Cornillet ierosināja mutisku grozījumu 3. punktam, kuru neiekļāva — vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā.

9.7.   ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 un B6-0357/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 7. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0338/2006

(aizstāj B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006 un B6-0357/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Camiel Eurlings, Laima Liucija Andrikienė, Elmar Brok, Tunne Kelam, Jacek Emil Saryusz-Wolski un Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā,

| — | Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Jan Marinus Wiersma, Reino Paasilinna un Hannes Swoboda PSE grupas vārdā,

| — | Henrik Lax un Cecilia Malmström ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Henrik Lax un Cecilia Malmström ALDE grupas vārdā,

| — | Bart Staes un Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Bart Staes un Milan Horáček Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Gabriele Zimmer, André Brie un Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Gabriele Zimmer, André Brie un Erik Meijer GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Konrad Szymański, Roberts Zīle un Inese Vaidere UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Konrad Szymański, Roberts Zīle un Inese Vaidere UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0270).

9.8.   Finanšu instrumentu tirgu Direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0371/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 8. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0271).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Piia-Noora Kauppi sniedza papildu informāciju par rezolūcijas priekšlikumu. |
| --- | --- |

—

Piia-Noora Kauppi sniedza papildu informāciju par rezolūcijas priekšlikumu.

9.9.   Ilgtspējīgas attīstības stratēģija (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0335/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 9. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0272).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Anders Wijkman ierosināja mutisku grozījumu 19. punktam, kurš tika iekļauts. |
| --- | --- |

—

Anders Wijkman ierosināja mutisku grozījumu 19. punktam, kurš tika iekļauts.

9.10.   Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 un B6-0333/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 10. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0328/2006

Noraidīts.

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS B6-0329/2006

Noraidīts.

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0330/2006

(aizstāj B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006 un B6-0333/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman un Claude Moraes PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Martine Roure, Lissy Gröner, Michael Cashman un Claude Moraes PSE grupas vārdā,

| — | Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld ALDE grupas vārdā,

| — | Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach, Elisabeth Schroedter un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Daniel Cohn-Bendit, Monica Frassoni, Jean Lambert, Gisela Kallenbach, Elisabeth Schroedter un Raül Romeva i Rueda Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Francis Wurtz GUE/NGL grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0273).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Martine Roure ierosināja mutisku grozījumu 2. punktam, kurš tika iekļauts; |
| --- | --- |

—

Martine Roure ierosināja mutisku grozījumu 2. punktam, kurš tika iekļauts;

| — | Sophia in 't Veld ierosināja mutisku grozījumu 3. punktam, kuru neiekļāva — vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā. Viņa ierosināja mutisku grozījumu arī A apsvērumam, kurš tika iekļauts; |
| --- | --- |

—

Sophia in 't Veld ierosināja mutisku grozījumu 3. punktam, kuru neiekļāva — vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā. Viņa ierosināja mutisku grozījumu arī A apsvērumam, kurš tika iekļauts;

| — | Raül Romeva i Rueda ierosināja mutisku grozījumu B apsvērumam, kuru neiekļāva — vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā; |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda ierosināja mutisku grozījumu B apsvērumam, kuru neiekļāva — vairāk nekā 37 deputāti iebilda pret tā ņemšanu vērā;

| — | Martine Roure par procedūru. |
| --- | --- |

—

Martine Roure par procedūru.

9.11.   Kājnieku ieroči (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikums B6-0334/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 11. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0274).

9.12.   Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana (balsošana)

Ziņojums par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanu [2005/2168(INI)] — Transporta un tūrisma komiteja.

Referents: Michael Cramer (A6-0183/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 12. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0275).

9.13.   Piekrastes zvejniecība un piekrastes zvejnieku problēmas (balsošana)

Ziņojums par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejnieku problēmām [2004/2264(INI)] — Zivsaimniecības komiteja.

Referents: Seán Ó Neachtain (A6-0141/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 13. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Sēdes vadītājs norādīja, ka Priekšēdētāju konference 2006. gada 14. jūnija sanāksmes laikā nolēma atļaut ziņojuma nosaukumu aizstāt ar šādu: “Piekrastes zveja un to iedzīvotāju problēmas, kuri ir atkarīgi no zvejas”.

Pieņemts (P6_TA(2006)0276).

9.14.   Kopienas finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu (2004. g.) (balsošana)

Ziņojums par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats [2005/2184(INI)] — Budžeta kontroles komiteja.

Referents: Herbert Bösch (A6-0185/2006).

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 14. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS

Pieņemts (P6_TA(2006)0277).

10.   Balsojumu skaidrojumi

Rakstiski balsojumu skaidrojumi

Balsojumu skaidrojumi, kas saskaņā ar Reglamenta 163. panta 3. punktu ir iesniegti rakstiski, ir iekļauti šīs sēdes stenogrammā.

Mutiski balsojumu skaidrojumi

| — | Jerzy Buzek ziņojums — A6-0202/2006: Zita Pleštinská, Cristina Gutiérrez-Cortines,Lapo Pistelli, Paul Rübig. |
| --- | --- |

—

Jerzy Buzek ziņojums — A6-0202/2006: Zita Pleštinská, Cristina Gutiérrez-Cortines,Lapo Pistelli, Paul Rübig.

| — | Jerzy Buzek ziņojums — A6-0203/2006: Andreas Mölzer, Jörg Leichtfried. |
| --- | --- |

—

Jerzy Buzek ziņojums — A6-0203/2006: Andreas Mölzer, Jörg Leichtfried.

| — | Cilvēktiesību situācija Tunisijā (B6-0340/2006): John Attard-Montalto, Simon Busuttil. |
| --- | --- |

—

Cilvēktiesību situācija Tunisijā (B6-0340/2006): John Attard-Montalto, Simon Busuttil.

| — | Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (B6-0330/2006): Carlo Casini, Frank Vanhecke, Piia-Noora Kauppi, Alexander Stubb, Ivo Strejček, Philip Claeys, Andreas Mölzer. |
| --- | --- |

—

Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā (B6-0330/2006): Carlo Casini, Frank Vanhecke, Piia-Noora Kauppi, Alexander Stubb, Ivo Strejček, Philip Claeys, Andreas Mölzer.

11.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm):

Jerzy Buzek ziņojums — A6-0202/2006

| — | grozījums Nr. 335

  par Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 335

par Hans-Peter Martin

| — | grozījums Nr. 325

  par: Hans-Peter Martin |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 325

par: Hans-Peter Martin

| — | grozījums Nr. 166

  par: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 166

par: Hubert Pirker

| — | grozījums Nr. 357

  par: Hubert Pirker |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 357

par: Hubert Pirker

| — | grozījums Nr. 323

  par: Marie Anne Isler Béguin, Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 323

par: Marie Anne Isler Béguin, Kathy Sinnott

| — | grozījums Nr. 334

  par: Teresa Riera Madurell, Lívia Járóka, |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 334

par: Teresa Riera Madurell, Lívia Járóka,

| — | grozījums Nr. 329

  par: Teresa Riera Madurell,

  pret: Othmar Karas |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 329

par: Teresa Riera Madurell,

pret: Othmar Karas

| — | grozījums Nr. 354

  pret: Nathalie Griesbeck

  atturas: Lívia Járóka, |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 354

pret: Nathalie Griesbeck

atturas: Lívia Járóka,

| — | grozījums Nr. 350

  par: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 350

par: Joel Hasse Ferreira

| — | grozījums Nr. 361

  par: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 361

par: Joel Hasse Ferreira

| — | grozījums Nr. 355

  pret: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 355

pret: Nathalie Griesbeck

| — | grozījums Nr. 319

  pret: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 319

pret: Nathalie Griesbeck

| — | grozījums Nr. 317

  pret: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 317

pret: Nathalie Griesbeck

| — | grozījums Nr. 66

  par: Nathalie Griesbeck |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 66

par: Nathalie Griesbeck

Jerzy Buzek ziņojums — A6-0203/2006

| — | grozījums Nr. 24

  par: Charlotte Cederschiöld

  pret: Tobias Pflüger |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 24

par: Charlotte Cederschiöld

pret: Tobias Pflüger

| — | grozījums Nr. 27

  pret: Georgios Toussas, Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 27

pret: Georgios Toussas, Kathy Sinnott

| — | grozītais priekšlikums

  par: Zita Pleštinská

  pret: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

grozītais priekšlikums

par: Zita Pleštinská

pret: Alyn Smith

Cilvēktiesību situācija Tunisijā — RC-B6-0340/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Pierre Schapira

  pret: Marie-Hélène Descamps, Paul Marie Coûteaux, |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Pierre Schapira

pret: Marie-Hélène Descamps, Paul Marie Coûteaux,

ES un Krievijas 17. augstākā līmeņa sanāksme RC-B6-0338/2006

| — | grozījums Nr. 3

  par: Ana Maria Gomes |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 3

par: Ana Maria Gomes

Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā RC-B6-0330/2006

| — | apsvērums B, 2. daļa

  pret: Joel Hasse Ferreira |
| --- | --- |

—

apsvērums B, 2. daļa

pret: Joel Hasse Ferreira

| — | 2. punkts, 1. daļa

  par: Emanuel Jardim Fernandes |
| --- | --- |

—

2. punkts, 1. daļa

par: Emanuel Jardim Fernandes

| — | 1. punkts, 4. daļa

  par: Piia-Noora Kauppi |
| --- | --- |

—

1. punkts, 4. daļa

par: Piia-Noora Kauppi

Seán Ó Neachtain ziņojums — A6-0141/2006

| — | grozījums Nr. 9

  pret: Kathy Sinnott |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 9

pret: Kathy Sinnott

| — | grozījums Nr. 7

  par: Alyn Smith |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 7

par: Alyn Smith

*

- *

Karl-Heinz Florenz paziņoja, ka nav piedalījies balsojumā par Jerzy Buzek ziņojumu — A6-0202/2006

(Sēdi pātrauca plkst. 12.25 un atsāka plkst. 15.00.)

SĒDI VADA: Miroslav OUZKÝ

Priekšsēdētāja vietnieks

12.   Iepriekšējās sēdes protokola apstiprināšana

Nodomi balsot

Sēdes datums: 2006. gada 13. jūnijs

Joseph Daul ziņojums — A6-0199/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Dan Jørgensen

Sēdes datums: 2006. gada 14. jūnijs

Turpmākie soļi pārdomu periodā — B6-0327/2006

| — | grozījums Nr. 13, 1. daļa

  pret: Dan Jørgensen |
| --- | --- |

—

grozījums Nr. 13, 1. daļa

pret: Dan Jørgensen

*

- *

Iepriekšējās sēdes protokols tika apstiprināts.

13.   Koka skaidu izmantošana vīna mākslīgai nogatavināšanai — Koka skaidu izmantošana Eiropas vīnos kā enoloģijas prakse (debates)

Mutisks jautājums (O-0060/2006), ko uzdeva Vincenzo Lavarra, Roberta Angelilli, Katerina Batzeli, Jean Marie Beaupuy, Giovanni Berlinguer, Giusto Catania, Thierry Cornillet, Giuseppe Castiglione, Donata Gottardi, Umberto Guidoni, Giovanni Claudio Fava, Janelly Fourtou, Lilli Gruber, Claire Gibault, Nathalie Griesbeck, Anne Laperrouze, Pia Elda Locatelli, Andrea Losco, Mario Mauro, Sebastiano (Nello) Musumeci, Francesco Musotto, Philippe Morillon, Pasqualina Napoletano, Pier Antonio Panzeri, Giovanni Pittella, Umberto Pirilli, Lapo Pistelli, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Matteo Salvini, Francesco Enrico Speroni, Luciana Sbarbati, Gianluca Susta, Marc Tarabella, Riccardo Ventre, Donato Tommaso Veraldi, Marcello Vernola, Armando Veneto, Marta Vincenzi, Sepp Kusstatscher, Mauro Zani un Nicola Zingaretti Komisijai: Koka skaidu izmantošana vīna nogatavināšanai (B6-0308/2006).

Mutisks jautājums (O-0062/2006), ko uzdeva Giuseppe Castiglione PPE-DE grupas vārdā Komisijai: Koka skaidu izmantošana kā Eiropas vīndarības prakse (B6-0309/2006).

Vincenzo Lavarra izvērsa mutisko jautājumu (B6-0308/2006).

Giuseppe Castiglione izvērsa mutisko jautājumu (B6-0309/2006).

Vladimír Špidla (Komisijas loceklis) atbildēja uz mutiskiem jautājumiem.

Uzstājās: Iles Braghetto PPE-DE grupas vārdā, Katerina Batzeli PSE grupas vārdā, Jean Marie Beaupuy ALDE grupas vārdā, Thomas Wise IND/DEM grupas vārdā, Charles Tannock, par Thomas Wise, Inés Ayala Sender (aizvietoja Rosa Miguélez Ramos), Anne Laperrouze, Christa Klaß, Ari Vatanen (aizvietoja)Joseph Daul, AGRI komitejas {priekšsēdētājs), Astrid Lulling, Werner Langen, Albert Jan Maat, Vladimír Špidla, Astrid Lulling un Inés Ayala Sender uzstāšanos, un divas pēdējās, lai uzdotu jautājumus Komisijai, uz kuriem Vladimír Špidla atbildēja.

Debates tika slēgtas.

14.   Debates par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma principu pārkāpumiem (debates)

(Rezolūcijas priekšlikumu virsraksti un to autori ir norādīti 2006. gada 13. jūnija protokola 5. punktā.)

14.1.   Austrumtimora

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 un B6-0367/2006.

Raül Romeva i Rueda, Pedro Guerreiro, Anneli Jäätteenmäki, John Bowis, Ana Maria Gomes un Marcin Libicki iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Charles Tannock PPE-DE grupas vārdā, John Attard-Montalto PSE grupas vārdā, Alyn Smith Verts/ALE grupas vārdā, Kathy Sinnott IND/DEM grupas vārdā, un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 18.1. punkts.

14.2.   Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumi

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 un B6-0372/2006.

Marios Matsakis, Józef Pinior, Tobias Pflüger, Jana Hybášková un Alyn Smith iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Bogusław Sonik PPE-DE grupas vārdā, Marek Aleksander Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Tadeusz Zwiefka, Michael Gahler un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 18.2. punkts.

14.3.   Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 un B6-0369/2006.

István Szent-Iványi, Erik Meijer, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Bernd Posselt, Bastiaan Belder un Raül Romeva i Rueda iepazīstināja ar rezolūcijas priekšlikumiem.

Uzstājās: Ryszard Czarnecki, pie grupām nepiederošs deputāts, Koenraad Dillen un Vladimír Špidla (Komisijas loceklis).

Debates tika slēgtas.

Balsojums: 2006. gada 15. jūnija protokola 18.3. punkts.

15.   Parlamenta sastāvs

Terence Wynn ir rakstiski paziņojis par atkāpšanos no Parlamenta deputāta pienākumu pildīšanas, sākot ar 2006. gada 28. augustu.

Saskaņā ar Reglamenta 4. panta 1. punktu Parlaments paziņo, ka ir radusies brīva vieta, sākot no šīs dienas, un par to informē attiecīgās valsts iestādi.

16.   Pilnvaru pārbaude

Pēc JURI komitejas priekšlikuma Parlaments apstiprināja Donata Gottardi, Marco Cappato, Carlo Casini, Corrado Gabriele, Andrea Losco, Eugenijus Maldeikis, Aldo Patriciello, Gianluca Susta, Armando Veneto un Donato Tommaso Veraldi mandātus.

17.   Komiteju un delegāciju sastāvs

PPE-DE grupas pieprasījums ratificēt šādu lēmumu:

| — | Delegācija ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komitejā |
| --- | --- |

—

Delegācija ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komitejā

Salvador Garriga Polledo vairs nav delegācijas loceklis.

PPE-DE grupas pieprasījums ratificēt turpmāk minēto deputātu iecelšanu:

| — | ECON komiteja: Donata Gottardi |
| --- | --- |

—

ECON komiteja: Donata Gottardi

| — | JURI komiteja: Achille Occhetto |
| --- | --- |

—

JURI komiteja: Achille Occhetto

| — | Delegācija attiecībām ar Magrebu un Magrebas Arābu Savienību (tostarp Lībiju): Donata Gottardi |
| --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Magrebu un Magrebas Arābu Savienību (tostarp Lībiju): Donata Gottardi

ALDE grupas pieprasījums ratificēt turpmāk minēto deputātu iecelšanu:

| — | Delegācija ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komitejā: Gianluca Susta |
| --- | --- |

—

Delegācija ES un Krievijas Parlamentārās sadarbības komitejā: Gianluca Susta

| — | Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas Parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju: Luigi Cocilovo |
| --- | --- |

—

Delegācija ES un Kazahstānas, ES un Kirgizstānas un ES un Uzbekistānas Parlamentārās sadarbības komitejās, kā arī attiecībām ar Tadžikistānu, Turkmenistānu un Mongoliju: Luigi Cocilovo

| — | Delegācija attiecībām ar Mercosur: Andrea Losco |
| --- | --- |

—

Delegācija attiecībām ar Mercosur: Andrea Losco

UEN grupas pieprasījums ratificēt turpmāk minēto deputātu iecelšanu:

| — | ITRE komiteja: Eugenijus Maldeikis aizstāj Sebastiano (Nello) Musumeci |
| --- | --- |

—

ITRE komiteja: Eugenijus Maldeikis aizstāj Sebastiano (Nello) Musumeci

| — | REGI komiteja: Sebastiano (Nello) Musumeci aizstāj Hanna Foltyn-Kubicka |
| --- | --- |

—

REGI komiteja: Sebastiano (Nello) Musumeci aizstāj Hanna Foltyn-Kubicka

| — | CULT komiteja: Hanna Foltyn-Kubicka |
| --- | --- |

—

CULT komiteja: Hanna Foltyn-Kubicka

Šos lēmumus un deputātu iecelšanu uzskatīs par ratificētu, ja līdz šā protokola apstiprināšanai nebūs sniegti nekādi iebildumi.

18.   Balsošanas laiks

Balsošanas rezultātu sīks izklāsts (grozījumi, atsevišķa balsošana, balsošana pa daļām u. c.) pieejams protokola pielikumā “Balsošanas rezultāti”.

18.1.   Austrumtimora (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 un B6-0367/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 15. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0337/2006

(aizstāj B6-0337/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006 un B6-0367/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

John Bowis, José Ribeiro e Castro, João de Deus Pinheiro, Charles Tannock un Bernd Posselt PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano, Ana Maria Gomes un Edite Estrela PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano, Ana Maria Gomes un Edite Estrela PSE grupas vārdā,

| — | Johan Van Hecke, Marios Matsakis un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Johan Van Hecke, Marios Matsakis un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā,

| — | Raül Romeva i Rueda un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Raül Romeva i Rueda un Frithjof Schmidt Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Gintaras Didžiokas UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0278).

(Rezolūcijas priekšlikums B6-0359/2006 vairs nav spēkā.)

Par balsojumu uzstājās:

| — | Ana Maria Gomes iepazīstināja ar mutisku grozījumu 5. punktā, kurš tika iekļauts. |
| --- | --- |

—

Ana Maria Gomes iepazīstināja ar mutisku grozījumu 5. punktā, kurš tika iekļauts.

18.2.   Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumi (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 un B6-0372/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 16. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-342/2006

(aizstāj B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006 un B6-0372/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt un Bogusław Sonik PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Jana Hybášková, Charles Tannock, Bernd Posselt un Bogusław Sonik PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano un Véronique De Keyser PSE grupas vārdā,

| — | Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Annemie Neyts-Uyttebroeck, Cecilia Malmström, Marios Matsakis, Frédérique Ries un Anneli Jäätteenmäki ALDE grupas vārdā,

| — | Cem Özdemir un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Cem Özdemir un Hélène Flautre Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Vittorio Agnoletto GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Cristiana Muscardini UEN grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0279).

Par balsojumu uzstājās:

| — | Tobias Pflüger iepazīstināja ar mutisku grozījumu D apsvērumā, kurš tika iekļauts. |
| --- | --- |

—

Tobias Pflüger iepazīstināja ar mutisku grozījumu D apsvērumā, kurš tika iekļauts.

18.3.   Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi (balsošana)

Rezolūcijas priekšlikumi B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 un B6-0369/2006.

(Vajadzīgs vienkāršs vairākums)

(Balsošanas izklāsts: pielikuma “Balsošanas rezultāti” 17. punkts)

REZOLŪCIJAS PRIEKŠLIKUMS RC-B6-0341/2006

(aizstāj B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006 un B6-0369/2006)

Iesnieguši šādi deputāti:

| — | Hubert Pirker, Georg Jarzembowski, Bernd Posselt, Charles Tannock un Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Hubert Pirker, Georg Jarzembowski, Bernd Posselt, Charles Tannock un Albert Jan Maat PPE-DE grupas vārdā,

| — | Pasqualina Napoletano PSE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Pasqualina Napoletano PSE grupas vārdā,

| — | István Szent-Iványi, Marios Matsakis un Frédérique Ries ALDE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

István Szent-Iványi, Marios Matsakis un Frédérique Ries ALDE grupas vārdā,

| — | Gérard Onesta un Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Gérard Onesta un Gisela Kallenbach Verts/ALE grupas vārdā,

| — | Giusto Catania un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā, |
| --- | --- |

—

Giusto Catania un Jonas Sjöstedt GUE/NGL grupas vārdā,

| — | Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā. |
| --- | --- |

—

Bastiaan Belder IND/DEM grupas vārdā.

Pieņemts (P6_TA(2006)0280).

19.   Balsojumu labojumi un nodomi balsot

Balsojumu labojumi

Balsojumu labojumi ir pieejami vietnē “Séance en direct”, “Résultats des votes (appels nominaux)/Results of votes (roll-call votes)”, kā arī protokola pielikuma “Rezultāti balsošanai pēc saraksta” drukātajā versijā.

Elektronisko versiju Parlamenta vietnē Europarl regulāri atjauninās ne ilgāk kā divas nedēļas pēc balsošanas dienas.

Pēc tam sagatavos balsojumu labojumu saraksta galīgo variantu, lai to varētu iztulkot un publicēt “Oficiālajā Vēstnesī”.

Nodomi balsot

Tika paziņots par šādiem nodomiem balsot (attiecībā uz nenodotajām balsīm):

Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi — RC-B6-0341/2006

| — | rezolūcija (kopumā)

  par: Zuzana Roithová |
| --- | --- |

—

rezolūcija (kopumā)

par: Zuzana Roithová

20.   Lēmumi par atsevišķiem dokumentiem

Atļauja sagatavot patstāvīgus ziņojumus (Reglamenta 45. pants)

DEVE komiteja

| — | ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (2006/2123(INI))
  (atzinums: INTA) |
| --- | --- |

—

ES un Karību jūras reģiona partnerība izaugsmei, stabilitātei un attīstībai (2006/2123(INI))

(atzinums: INTA)

INTA komiteja

| — | Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par trešo valstu antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumiem pret Kopienu (2004. g.) (2006/2136(INI)) |
| --- | --- |

—

Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par trešo valstu antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumiem pret Kopienu (2004. g.) (2006/2136(INI))

CONT komiteja

| — | MEDA un finansiālais atbalsts Palestīnai — novērtēšana, īstenošana un kontrole (2006/2128(INI))
  (atzinums: AFET, DEVE, INTA) |
| --- | --- |

—

MEDA un finansiālais atbalsts Palestīnai — novērtēšana, īstenošana un kontrole (2006/2128(INI))

(atzinums: AFET, DEVE, INTA)

ECON komiteja

| — | Turpmākais darbs pēc ziņojuma par konkurenci brīvo profesiju jomā (2006/2137(INI))
  (atzinums: IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Turpmākais darbs pēc ziņojuma par konkurenci brīvo profesiju jomā (2006/2137(INI))

(atzinums: IMCO, JURI)

EMPL komiteja

| — | Uzņēmumu sociālā atbildība — jaunas partnerattiecības (2006/2133(INI))
  (atzinums: DEVE, ECON, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Uzņēmumu sociālā atbildība — jaunas partnerattiecības (2006/2133(INI))

(atzinums: DEVE, ECON, ITRE, IMCO, JURI, FEMM)

| — | Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (2006/2134(INI))
  (atzinums: ECON, ENVI, ITRE, IMCO, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Vispārējas nozīmes sociālie pakalpojumi Eiropas Savienībā (2006/2134(INI))

(atzinums: ECON, ENVI, ITRE, IMCO, JURI, FEMM)

ITRE komiteja

| — | Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā (2006/2138(INI))
  (atzinums: ECON, EMPL, ENVI, IMCO, CULT, JURI, FEMM) |
| --- | --- |

—

Laiks palielināt apgriezienus — uzņēmējdarbības un izaugsmes veicināšana Eiropā (2006/2138(INI))

(atzinums: ECON, EMPL, ENVI, IMCO, CULT, JURI, FEMM)

TRAN komiteja

| — | Atjauninātā ES tūrisma politika - veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību (2006/2129(INI))
  (atzinums: EMPL, ENVI, REGI) |
| --- | --- |

—

Atjauninātā ES tūrisma politika - veidojot spēcīgāku Eiropas tūrisma partnerību (2006/2129(INI))

(atzinums: EMPL, ENVI, REGI)

CULT komiteja

| — | Profesionālā futbola nākotne Eiropā (2006/2130(INI))
  (atzinums: ECON, EMPL, IMCO, JURI) |
| --- | --- |

—

Profesionālā futbola nākotne Eiropā (2006/2130(INI))

(atzinums: ECON, EMPL, IMCO, JURI)

FEMM komiteja

| — | Integrētā pieeja dzimumu līdztiesībai saistībā ar komiteju darbu (2005/2149(INI)) |
| --- | --- |

—

Integrētā pieeja dzimumu līdztiesībai saistībā ar komiteju darbu (2005/2149(INI))

| — | Vadlīnijas vīriešu un sieviešu vienlīdzībai 2006—2010 (2006/2132(INI))
  (atzinums: AFET, DEVE, EMPL, ENVI, ITRE, LIBE) |
| --- | --- |

—

Vadlīnijas vīriešu un sieviešu vienlīdzībai 2006—2010 (2006/2132(INI))

(atzinums: AFET, DEVE, EMPL, ENVI, ITRE, LIBE)

| — | Sieviešu un meiteņu diskriminācija izglītības jomā (2006/2135(INI))
  (atzinums: CULT) |
| --- | --- |

—

Sieviešu un meiteņu diskriminācija izglītības jomā (2006/2135(INI))

(atzinums: CULT)

Komiteju ciešāka sadarbība

LIBE komiteja

| — | Cīņa pret cilvēku tirdzniecību - integrēta pieeja un priekšlikumi rīcības plānam (2006/2078(INI))
  (atzinums: AFET, EMPL) |
| --- | --- |

—

Cīņa pret cilvēku tirdzniecību - integrēta pieeja un priekšlikumi rīcības plānam (2006/2078(INI))

(atzinums: AFET, EMPL)

LIBE un FEMM komiteju ciešāka sadarbība

(Saskaņā ar Priekšsēdētāju konferences 2006. gada 16. maija lēmumu)

Nodošana komitejām

DEVE komiteja

| — | Kopienas mehānisms cilvilajā aizsardzībā (pārstrādāts) (COM(2006)0029 — C6-0076/2006 — 2006/0009(CNS))






  nodots | atbildīgajai komitejai: ENVI |
| --- | --- | --- |
| | atzinums: DEVE, LIBE |

—

Kopienas mehānisms cilvilajā aizsardzībā (pārstrādāts) (COM(2006)0029 — C6-0076/2006 — 2006/0009(CNS))

nodots

atbildīgajai komitejai: ENVI

atzinums: DEVE, LIBE

AFET komiteja

| — | Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai — Zaļā grāmata (2006/2113(INI))
  par jautājumu atbildīgā komiteja: ITRE
  (atzinums: AFET, DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI) |
| --- | --- |

—

Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai — Zaļā grāmata (2006/2113(INI))

par jautājumu atbildīgā komiteja: ITRE

(atzinums: AFET, DEVE, INTA, ECON, ENVI, TRAN, REGI)

21.   Rakstiskas deklarācijas, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. pants)

Parakstu skaits par rakstiskām deklarācijām, kas ir iekļautas reģistrā (Reglamenta 116. panta 3. punkts):

| Dokumenta Nr. | Autors | Paraksti |
| --- | --- | --- |
| 14/2006 | Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis un Thijs Berman | 208 |
| 15/2006 | Andreas Mölzer | 18 |
| 16/2006 | Matteo Salvini | 12 |
| 17/2006 | Daniel Strož | 22 |
| 18/2006 | Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister un Anna Záborská | 38 |
| 19/2006 | Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff un Geoffrey Van Orden | 95 |
| 20/2006 | Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen un Bastiaan Belder | 60 |
| 21/2006 | Iles Braghetto un Panayiotis Demetriou | 307 |
| 22/2006 | Daniel Strož | 41 |
| 23/2006 | Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock un Enrique Barón Crespo | 288 |
| 24/2006 | Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo un Sylvia-Yvonne Kaufmann | 119 |
| 25/2006 | Fernand Le Rachinel | 21 |
| 26/2006 | ean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Carl Schlyter | 36 |
| 27/2006 | Daniel Strož | 11 |
| 28/2006 | Paul Verges, Margie Sudre un Jean-Claude Fruteau | 121 |
| 29/2006 | Bogdan Golik un Bogusław Sonik | 47 |
| 30/2006 | Caroline Lucas, Jean Lambert un André Brie | 31 |
| 31/2006 | Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz un Robert Evans | 61 |
| 32/2006 | Jean Spautz | 54 |
| 33/2006 | Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström un Cem Özdemir | 133 |
| 34/2006 | Andreas Mölzer | 12 |
| 35/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 150 |
| 36/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 158 |
| 37/2006 | Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez | 162 |
| 38/2006 | Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas | 142 |
| 39/2006 | Cristiana Muscardini | 35 |
| 40/2006 | Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas | 70 |
| 41/2006 | Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Baroness Nicholson of Winterbourne | 129 |
| 42/2006 | Georgios Karatzaferis | 15 |
| 43/2006 | Adriana Poli Bortone | 8 |
| 44/2006 | Mario Borghezio | 4 |
| 45/2006 | Mario Borghezio | 18 |
| 46/2006 | Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini, Miguel Angel Martínez Martínez | 28 |
| 47/2006 | Caroline Lucas, Angelika Beer | 26 |
| 48/2006 | Bogusław Rogalski | 10 |

Dokumenta Nr.

Autors

Paraksti

14/2006

Janusz Wojciechowski, Caroline Lucas, Ioannis Gklavakis un Thijs Berman

208

15/2006

Andreas Mölzer

18

16/2006

Matteo Salvini

12

17/2006

Daniel Strož

22

18/2006

Roger Helmer, Ashley Mote, James Hugh Allister un Anna Záborská

38

19/2006

Elly de Groen-Kouwenhoven, Michael Cashman, Erik Meijer, Alexander Lambsdorff un Geoffrey Van Orden

95

20/2006

Konrad Szymański, Philippe Morillon, Charles Tannock, Ari Vatanen un Bastiaan Belder

60

21/2006

Iles Braghetto un Panayiotis Demetriou

307

22/2006

Daniel Strož

41

23/2006

Claire Gibault, Jean-Marie Cavada, Antoine Duquesne, Charles Tannock un Enrique Barón Crespo

288

24/2006

Robert Navarro, Jean-Luc Bennahmias, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Luigi Cocilovo un Sylvia-Yvonne Kaufmann

119

25/2006

Fernand Le Rachinel

21

26/2006

ean Lambert, Raül Romeva i Rueda un Carl Schlyter

36

27/2006

Daniel Strož

11

28/2006

Paul Verges, Margie Sudre un Jean-Claude Fruteau

121

29/2006

Bogdan Golik un Bogusław Sonik

47

30/2006

Caroline Lucas, Jean Lambert un André Brie

31

31/2006

Caroline Lucas, Janusz Wojciechowski, David Hammerstein Mintz un Robert Evans

61

32/2006

Jean Spautz

54

33/2006

Richard Corbett, Alexander Alvaro, Christopher Heaton-Harris, Cecilia Malmström un Cem Özdemir

133

34/2006

Andreas Mölzer

12

35/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

150

36/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

158

37/2006

Anna Záborská, Stephen Hughes un Gérard Deprez

162

38/2006

Carl Schlyter, Paulo Casaca, Karl-Heinz Florenz, Mojca Drčar Murko un Caroline Lucas

142

39/2006

Cristiana Muscardini

35

40/2006

Margrietus van den Berg, Jean-Marie Cavada, Harlem Désir un Caroline Lucas

70

41/2006

Feleknas Uca, Raül Romeva i Rueda, Karin Scheele, Jürgen Schröder un Baroness Nicholson of Winterbourne

129

42/2006

Georgios Karatzaferis

15

43/2006

Adriana Poli Bortone

8

44/2006

Mario Borghezio

4

45/2006

Mario Borghezio

18

46/2006

Jamila Madeira, Ana Maria Gomes, Anna Záborská, Luisa Morgantini, Miguel Angel Martínez Martínez

28

47/2006

Caroline Lucas, Angelika Beer

26

48/2006

Bogusław Rogalski

10

22.   Sēdē pieņemto tekstu nosūtīšana

Saskaņā ar Reglamenta 172. panta 2. punktu šīs sēdes protokolu iesniegs Parlamentam apstiprināšanai nākamās sēdes sākumā.

Parlaments ir piekritis, ka pieņemtos tekstus nosūtīs tajos minētajām struktūrām.

23.   Nākamo sēžu datumi

Nākamā sēde notiks 2006. gada 20. jūnijā.

24.   Sesijas pārtraukšana

Eiropas Parlamenta sesija tika pārtraukta.

Sēde tika slēgta plkst.17.20.

Julian Priestley

Ģenerālsekretārs

Josep Borrell Fontelles

Priekšsēdētājs

---

APMEKLĒJUMU REĢISTRS

Parakstīja:

Adamou, Agnoletto, Albertini, Allister, Alvaro, Andria, Angelilli, Arif, Arnaoutakis, Ashworth, Assis, Attard-Montalto, Attwooll, Aubert, Audy, Auken, Ayala Sender, Aylward, Ayuso, Bachelot-Narquin, Badia I Cutchet, Barsi-Pataky, Batten, Battilocchio, Batzeli, Bauer, Beaupuy, Beazley, Becsey, Beer, Beglitis, Belder, Belet, Belohorská, Berès, van den Berg, Berger, Berlato, Berlinguer, Berman, Bielan, Birutis, Blokland, Bobošíková,n Böge, Bösch, Bonde, Bono, Bonsignore, Borghezio, Borrell Fontelles, Bourlanges, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Breyer, Březina, Budreikaitė, van Buitenen, Bullmann, van den Burg, Bushill-Matthews, Busk, Busquin, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Calabuig Rull, Callanan, Camre, Capoulas Santos, Cappato, Carlotti, Carlshamre, Carnero González, Casa, Casaca, Cashman, Casini, Caspary, Castex, Castiglione, del Castillo Vera, Catania, Cavada, Cederschiöld, Cercas, Chatzimarkakis, Chiesa, Chmielewski, Christensen, Chruszcz, Claeys, Coelho, Cohn-Bendit, Corbett, Corbey, Cornillet, Correia, Costa, Cottigny, Coûteaux, Coveney, Cramer, Crowley, Marek Aleksander Czarnecki, Ryszard Czarnecki, Daul, Davies, de Brún, Degutis, Dehaene, De Keyser, Demetriou, De Michelis, Deprez, De Rossa, De Sarnez, Descamps, Désir, Deß, Deva, De Veyrac, De Vits, Díaz de Mera García Consuegra, Dičkutė, Didžiokas, Díez González, Dillen, Dombrovskis, Doorn, Douay, Dover, Doyle, Drčar Murko, Duchoň, Dührkop Dührkop, Duff, Duka-Zólyomi, Ehler, El Khadraoui, Elles, Estrela, Ettl, Jill Evans, Jonathan Evans, Fajmon, Falbr, Fatuzzo, Fava, Ferber, Fernandes, Fernández Martín, Elisa Ferreira, Fjellner, Flasarová, Flautre, Florenz, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Fontaine, Ford, Fourtou, Fraga Estévez, Frassoni, Freitas, Fruteau, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, García Pérez, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gebhardt, Gentvilas, Geringer de Oedenberg, Gewalt, Gibault, Gierek, Giertych, Gill, Gklavakis, Glattfelder, Goebbels, Goepel, Golik, Gollnisch, Gomes, Gomolka, Gottardi, Goudin, Grabowska, Grabowski, Graça Moura, Graefe zu Baringdorf, Gräßle, Grech, Griesbeck, Gröner, de Groen-Kouwenhoven, Groote, Grosch, Grossetête, Gruber, Guardans Cambó, Guerreiro, Guidoni, Gutiérrez-Cortines, Guy-Quint, Gyürk, Hänsch, Hall, Hammerstein Mintz, Hamon, Handzlik, Hannan, Harangozó, Harbour, Harkin, Harms, Hasse Ferreira, Hassi, Hatzidakis, Haug, Hegyi, Helmer, Hennicot-Schoepges, Hennis-Plasschaert, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Honeyball, Hoppenstedt, Horáček, Howitt, Hudacký, Hudghton, Hutchinson, Hybášková, Ibrisagic, Ilves, in 't Veld, Isler Béguin, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jäätteenmäki, Jałowiecki, Janowski, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jensen, Joan i Marí, Jöns, Jørgensen, Jonckheer, Jordan Cizelj, Juknevičienė, Kacin, Kaczmarek, Kallenbach, Kamall, Kamiński, Karas, Karatzaferis, Karim, Kasoulides, Kaufmann, Kauppi, Tunne Kelam, Kindermann, Klamt, Klaß, Klich, Knapman, Koch, Konrad, Koterec, Kozlík, Krahmer, Kratsa-Tsagaropoulou, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kristovskis, Krupa, Kuc, Kudrycka, Kuhne, Kułakowski, Kušķis, Kusstatscher, Kuźmiuk, Lagendijk, Lamassoure, Lambert, Lambrinidis, Lambsdorff, Langen, Laperrouze, La Russa, Lavarra, Lax, Lechner, Le Foll, Lehideux, Leichtfried, Leinen, Le Rachinel, Lewandowski, Liberadzki, Libicki, Lichtenberger, Liese, Liotard, Lipietz, Locatelli, Losco, Louis, Lucas, Ludford, Lulling, Lundgren, Lynne, Maat, Maaten, McAvan, McGuinness, Madeira, Maldeikis, Manders, Maňka, Erika Mann, Thomas Mann, Manolakou, Markov, Marques, Martens, David Martin, Hans-Peter Martin, Martinez, Martínez Martínez, Masiel, Masip Hidalgo, Maštálka, Mastenbroek, Mathieu, Mato Adrover, Matsakis, Matsis, Matsouka, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Medina Ortega, Meijer, Méndez de Vigo, Menéndez del Valle, Meyer Pleite, Miguélez Ramos, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Mölzer, Mohácsi, Montoro Romero, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Mote, Mulder, Musacchio, Muscat, Musotto, Mussolini, Musumeci, Myller, Napoletano, Nassauer, Nattrass, Newton Dunn, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Nicholson, Nicholson of Winterbourne, Niebler, van Nistelrooij, Obiols i Germà, Öger, Özdemir, Olajos, Olbrycht, Ó Neachtain, Onesta, Onyszkiewicz, Oomen-Ruijten, Ortuondo Larrea, Őry, Ouzký, Oviir, Paasilinna, Pack, Pafilis, Pahor, Paleckis, Panayotopoulos-Cassiotou, Pannella, Panzeri, Papadimoulis, Papastamkos, Parish, Patriciello, Peillon, Pęk, Pflüger, Piecyk, Pieper, Pīks, Pinheiro, Pinior, Piotrowski, Pirilli, Pirker, Piskorski, Pistelli, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Pleštinská, Podkański, Poignant, Polfer, Pomés Ruiz, Portas, Posdorf, Posselt, Prets, Prodi, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Ransdorf, Rapkay, Remek, Resetarits, Reul, Riera Madurell, Ries, Riis-Jørgensen, Rivera, Rocard, Rogalski, Roithová, Romagnoli, Romeva i Rueda, Rosati, Roszkowski, Rothe, Rouček, Roure, Rudi Ubeda, Rübig, Rühle, Rutowicz, Ryan, Sacconi, Saïfi, Sakalas, Salinas García, Salvini, Samuelsen, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Schenardi, Schierhuber, Schlyter, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schroedter, Schuth, Schwab, Seeber, Seeberg, Segelström, Seppänen, Siekierski, Silva Peneda, Sinnott, Siwiec, Sjöstedt, Skinner, Škottová, Smith, Sommer, Sonik, Sornosa Martínez, Spautz, Speroni, Staes, Staniszewska, Starkevičiūtė, Šťastný, Sterckx, Stevenson, Strejček, Strož, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Susta, Svensson, Swoboda, Szájer, Szejna, Szent-Iványi, Szymański, Tabajdi, Takkula, Tannock, Tarabella, Tarand, Thomsen, Thyssen, Titley, Toia, Tomczak, Toubon, Toussas, Trakatellis, Trautmann, Triantaphyllides, Trüpel, Turmes, Tzampazi, Uca, Ulmer, Väyrynen, Vaidere, Vakalis, Vanhecke, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vaugrenard, Ventre, Veraldi, Vergnaud, Vernola, Vidal-Quadras, de Villiers, Vincenzi, Virrankoski, Vlasák, Vlasto, Voggenhuber, Wallis, Walter, Henri Weber, Weiler, Weisgerber, Westlund, Whittaker, Wieland, Wiersma, Wijkman, Willmott, Wise, von Wogau, Bernard Piotr Wojciechowski, Janusz Wojciechowski, Wortmann-Kool, Wynn, Xenogiannakopoulou, Yañez-Barnuevo García, Záborská, Zaleski, Zapałowski, Zappalà, Zatloukal, Ždanoka, Zieleniec, Zīle, Zimmer, Zingaretti, Zvěřina, Zwiefka

Novērotāji:

Arabadjiev, Athanasiu, Bărbuleţiu, Bliznashki, Buruiană Aprodu, Cioroianu, Coşea, Corina Creţu, Gabriela Creţu, Dimitrov, Duca, Dumitrescu, Ganţ, Hogea, Ivanova, Kirilov, Kónya-Hamar, Mihăescu, Morţun, Muscă Monica Octavia, Parvanova, Podgorean, Popeangă, Sârbu, Severin, Silaghi, Ţicău, Vigenin, Zgonea Valeriu Ştefan

---

I PIELIKUMS

BALSOŠANAS REZULTĀTI

Saīsinājumu un simbolu saraksts

| + | pieņemts |
| --- | --- |
| - | noraidīts |
| | zaudējis spēku |
| A | atsaukts |
| PS (..., ..., ...) | balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas) |
| EB (..., ..., ...) | elektroniskā balsošana (par, pret, atturas) |
| bd | balsošana pa daļām |
| ats. | atsevišķa balsošana |
| groz. | grozījums |
| KG | kompromisa grozījums |
| AD | attiecīgā daļa |
| S | svītrojošs grozījums |
| = | identiski grozījumi |
| § | punkts |
| pants | pants |
| apsv. | apsvērums |
| RP | rezolūcijas priekšlikums |
| KRP | kopīgs rezolūcijas priekšlikums |
| AIZKL | aizklāta balsošana |

+

pieņemts

-

noraidīts

zaudējis spēku

A

atsaukts

PS (..., ..., ...)

balsošana pēc saraksta (par, pret, atturas)

EB (..., ..., ...)

elektroniskā balsošana (par, pret, atturas)

bd

balsošana pa daļām

ats.

atsevišķa balsošana

groz.

grozījums

KG

kompromisa grozījums

AD

attiecīgā daļa

S

svītrojošs grozījums

=

identiski grozījumi

§

punkts

pants

pants

apsv.

apsvērums

RP

rezolūcijas priekšlikums

KRP

kopīgs rezolūcijas priekšlikums

AIZKL

aizklāta balsošana

1.   Datu sniegšana attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ***I

Ziņojums: Philippe MORILLON (A6-0169/2006)

| Priekšmets | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- |
| Viens balsojums | | + | |

Priekšmets

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Viens balsojums

+

Grozījumi Nr. 8 un 9 neattiecas uz visām valodām, un tāpēc par tiem nebalsoja (151. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

2.   Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumi (2007.—2013. g., Septītā pamatprogramma) ***I

Ziņojums: Jerzy BUZEK (A6-0202/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-32
  34-41
  43-46
  48-50
  52-54
  57
  60-65
  67-70
  72-80
  82-97
  99
  101-119
  121
  123-126
  128-155
  157-161
  163-164
  167-175
  177-184
  186-192
  194-264
  266-272
  274-277
  279-315 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 51 | komiteja | ats./EB | + | 354, 187, 3 |
| 55 | komiteja | ats. | + | |
| 56 | komiteja | ats. | + | |
| 58 | komiteja | ats. | + | |
| 59 | komiteja | ats. | + | |
| 71 | komiteja | ats. | + | |
| 162 | komiteja | ats. | + | |
| 265 | komiteja | ats. | + | |
| 273 | komiteja | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | - | |
| 278 | komiteja | PS | + | 297, 259, 6 |
| 2. pants, 2. § | 349=
  360= | Verts/ALE, FREITAS u. c. | | + | |
| 6. pants | 354 | GARGANI u. c. | PS | - | 238, 287, 40 |
| 319 | NIEBLER u. c. | PS | - | 255, 274, 35 |
| 66 | komiteja | PS | + | 284, 249, 32 |
| 317 | PURVIS u. c. | | | |
| 355 | ZÁBORSKÁ u. c. | PS | - | 216, 309, 36 |
| 1. pielikums, 1. sadaļa “Sadarbība” |
| 3. § aiz 2. punkta | 350=
  361= | Verts/ALE, FREITAS u. c. | EB | + | 340, 191, 5 |
| Aiz 10. § | 334 | Verts/ALE u. c. | PS | + | 544, 6, 12 |
| Aiz 11. § | 81 | komiteja | EB | + | 382, 146, 9 |
| 318 | NIEBLER u. c. | | | |
| Apakšvirsraksts “Starptautiskā sadarbība” | 335 | Verts/ALE u. c. | PS | - | 108, 425, 6 |
| 1. tēma “Veselība” |
| Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 2. § | 336 | Verts/ALE | | - | |
| 98 | komiteja | | + | |
| Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 4. § | 100 | komiteja | | + | |
| 325 | GUE/NGL + Verts/ALE | PS | - | 86, 462, 8 |
| 337 | Verts/ALE | | A | |
| 2. tēma “Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija” |
| Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 1. § | 327 | Verts/ALE | | A | |
| 120 | komiteja | | + | |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts | 328 | Verts/ALE | | A | |
| | 122 | komiteja | | + | |
| Aiz 2. tēmas |
| Jauna tēma | 351=
  359=
  362= | Verts/ALE, PSE, FREITAS u. c. | | + | |
| 3. tēma “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas” |
| Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 2. § | 127 | komiteja | | + | |
| 321/rev. | GUE/NGL | PS | - | 80, 474, 4 |
| 329 | Verts/ALE | PS | - | 108, 445, 11 |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts, 4. ievilkums | 322/rev. | GUE/NGL + Verts/ALE | PS | - | 110, 450, 12 |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 3. punkts, 3. ievilkums | 324/rev. | GUE/NGL + Verts/ALE | PS | + | 292, 265, 12 |
| 4. tēma “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas” |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. § | 332 | Verts/ALE | | A | |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts, 1. ievilkums | 339 | Verts/ALE | | - | |
| 156AD | komiteja | | + | |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkta pārējā daļa | 156AD | komiteja | | + | |
| 5. tēma “Enerģētika” |
| Apakšvirsraksts “Mērķis”, aiz 1. § | 320 | PSE | PS | + | 314, 225, 18 |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 5. punkts | 341 | Verts/ALE | | - | |
| 165 | komiteja | | + | |
| Apakšvirsraksta “Darbības” 6. punkts | 342 | Verts/ALE | | A | |
| 166 | komiteja | PS | + | 482, 66, 16 |
| Apakšvirsraksta “Darbības” 1.a § (jauns) | 340 | Verts/ALE | | - | |
| 6. tēma “Vide (tostarp klimata pārmaiņas)” |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts, 2. ievilkums | 331 | Verts/ALE | | - | |
| 176 | komiteja | | + | |
| Apakšvirsraksts “Darbības” aiz 4. punkta | 330 | Verts/ALE | | - | |
| 7. tēma “Transports (tostarp aeronautika)” |
| Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 2. daļa | 343 | Verts/ALE +
  GUE/NGL | | - | |
| 185 | komiteja | | + | |
| Apakšvirsraksts “paskaidrojumi” aiz 3. daļas | 344 | Verts/ALE +
  GUE/NGL | | - | |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 2. punkts, 1. ievilkums | 345 | Verts/ALE +
  GUE/NGL | | - | |
| 193 | komiteja | | + | |
| Apakšvirsraksts “Darbības”, 2. punkts, 3. ievilkums | 346 | Verts/ALE+
  GUE/NGL | | - | |
| 8. tēma “Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes” |
| Apakšvirsraksts “Darbības” aiz 7. punkta | 347 | Verts/ALE u. c. | EB | + | 289, 255, 7 |
| 9.1. tēma “Drošība” |
| Apakšvirsraksts “Darbības” aiz 1. punkta | 323 | GUE/NGL + Verts/ALE | PS | - | 143, 419, 5 |
| Apsvērumi |
| Aiz 1. apsv. | 326 | Verts/ALE | | - | |
| 348 | Verts/ALE | PS | - | 74, 492, 4 |
| Aiz 4. apsv. | 356 | ZÁBORSKÁ u. c. | PS | - | 237, 287, 50 |
| 357 | ZÁBORSKÁ u. c. | PS | - | 257, 279, 41 |
| 17. apsv. | 33 | komiteja | | + | |
| 333 | Verts/ALE | | - | |
| 21. apsv. | 42 | komiteja | PS | + | 518, 28, 27 |
| 352 | GARGANI u. c. | PS | - | 248, 294, 34 |
| 25. apsv. | 358 | NIEBLER u. c. | PS | - | 246, 297, 32 |
| 316 | PURVIS u. c. | PS | - | 77, 452, 44 |
| 47 | komiteja | PS | + | 284, 262, 28 |
| 353 | GARGANI u. c. | PS | - | 259, 280, 38 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-32

34-41

43-46

48-50

52-54

57

60-65

67-70

72-80

82-97

99

101-119

121

123-126

128-155

157-161

163-164

167-175

177-184

186-192

194-264

266-272

274-277

279-315

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

51

komiteja

ats./EB

+

354, 187, 3

55

komiteja

ats.

+

56

komiteja

ats.

+

58

komiteja

ats.

+

59

komiteja

ats.

+

71

komiteja

ats.

+

162

komiteja

ats.

+

265

komiteja

ats.

+

273

komiteja

bd

1

+

2

-

278

komiteja

PS

+

297, 259, 6

2. pants, 2. §

349=

360=

Verts/ALE, FREITAS u. c.

+

6. pants

354

GARGANI u. c.

PS

-

238, 287, 40

319

NIEBLER u. c.

PS

-

255, 274, 35

66

komiteja

PS

+

284, 249, 32

317

PURVIS u. c.

355

ZÁBORSKÁ u. c.

PS

-

216, 309, 36

1. pielikums, 1. sadaļa “Sadarbība”

3. § aiz 2. punkta

350=

361=

Verts/ALE, FREITAS u. c.

EB

+

340, 191, 5

Aiz 10. §

334

Verts/ALE u. c.

PS

+

544, 6, 12

Aiz 11. §

81

komiteja

EB

+

382, 146, 9

318

NIEBLER u. c.

Apakšvirsraksts “Starptautiskā sadarbība”

335

Verts/ALE u. c.

PS

-

108, 425, 6

1. tēma “Veselība”

Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 2. §

336

Verts/ALE

-

98

komiteja

+

Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 4. §

100

komiteja

+

325

GUE/NGL + Verts/ALE

PS

-

86, 462, 8

337

Verts/ALE

A

2. tēma “Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”

Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 1. §

327

Verts/ALE

A

120

komiteja

+

Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts

328

Verts/ALE

A

122

komiteja

+

Aiz 2. tēmas

Jauna tēma

351=

359=

362=

Verts/ALE, PSE, FREITAS u. c.

+

3. tēma “Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas”

Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 2. §

127

komiteja

+

321/rev.

GUE/NGL

PS

-

80, 474, 4

329

Verts/ALE

PS

-

108, 445, 11

Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts, 4. ievilkums

322/rev.

GUE/NGL + Verts/ALE

PS

-

110, 450, 12

Apakšvirsraksts “Darbības”, 3. punkts, 3. ievilkums

324/rev.

GUE/NGL + Verts/ALE

PS

+

292, 265, 12

4. tēma “Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas”

Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. §

332

Verts/ALE

A

Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts, 1. ievilkums

339

Verts/ALE

-

156AD

komiteja

+

Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkta pārējā daļa

156AD

komiteja

+

5. tēma “Enerģētika”

Apakšvirsraksts “Mērķis”, aiz 1. §

320

PSE

PS

+

314, 225, 18

Apakšvirsraksts “Darbības”, 5. punkts

341

Verts/ALE

-

165

komiteja

+

Apakšvirsraksta “Darbības” 6. punkts

342

Verts/ALE

A

166

komiteja

PS

+

482, 66, 16

Apakšvirsraksta “Darbības” 1.a § (jauns)

340

Verts/ALE

-

6. tēma “Vide (tostarp klimata pārmaiņas)”

Apakšvirsraksts “Darbības”, 1. punkts, 2. ievilkums

331

Verts/ALE

-

176

komiteja

+

Apakšvirsraksts “Darbības” aiz 4. punkta

330

Verts/ALE

-

7. tēma “Transports (tostarp aeronautika)”

Apakšvirsraksts “paskaidrojumi”, 2. daļa

343

Verts/ALE +

GUE/NGL

-

185

komiteja

+

Apakšvirsraksts “paskaidrojumi” aiz 3. daļas

344

Verts/ALE +

GUE/NGL

-

Apakšvirsraksts “Darbības”, 2. punkts, 1. ievilkums

345

Verts/ALE +

GUE/NGL

-

193

komiteja

+

Apakšvirsraksts “Darbības”, 2. punkts, 3. ievilkums

346

Verts/ALE+

GUE/NGL

-

8. tēma “Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes”

Apakšvirsraksts “Darbības” aiz 7. punkta

347

Verts/ALE u. c.

EB

+

289, 255, 7

9.1. tēma “Drošība”

Apakšvirsraksts “Darbības” aiz 1. punkta

323

GUE/NGL + Verts/ALE

PS

-

143, 419, 5

Apsvērumi

Aiz 1. apsv.

326

Verts/ALE

-

348

Verts/ALE

PS

-

74, 492, 4

Aiz 4. apsv.

356

ZÁBORSKÁ u. c.

PS

-

237, 287, 50

357

ZÁBORSKÁ u. c.

PS

-

257, 279, 41

17. apsv.

33

komiteja

+

333

Verts/ALE

-

21. apsv.

42

komiteja

PS

+

518, 28, 27

352

GARGANI u. c.

PS

-

248, 294, 34

25. apsv.

358

NIEBLER u. c.

PS

-

246, 297, 32

316

PURVIS u. c.

PS

-

77, 452, 44

47

komiteja

PS

+

284, 262, 28

353

GARGANI u. c.

PS

-

259, 280, 38

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumu Nr. 338 atsauca

Grozījumus Nr. 327, 328, 337, 332 un 342 atsauca

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 47, 278, 316, 320, 329, 334, 335, 348, 352, 353, 356, 357, 358, kā arī 319, 66, 354, 355, 166

GUE/NGL: groz. Nr. 325., 321/rev., 322/rev., 324/rev., 323/rev.

PSE: groz. Nr. 66 un Nr. 47

IND/DEM: groz. Nr. 352, 356, 357, 358, 316, 42, 66

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PSE: groz. Nr. 51, 55, 56, 58, 59, 71, 81, 265, 273

IND/DEM: groz. Nr. 353, 354, 355, 319, 317, 47

PPE-DE: groz. Nr. 278

Verts/ALE: groz. Nr. 162

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

Groz. Nr. 273

1. daļa:“Attiecībā uz jaunu .. efektīva koordinācija”

2. daļa:“Diskusijās par šo .. reģionālās varas iestādes”

3.   Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) *

Ziņojums: Jerzy BUZEK (A6-0203/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-2
  5-8
  16
  19-23 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums | 24 | komiteja | PS | + | 395, 119, 21 |
| 2. pants, 1. § | 26 | Verts/ALE | | - | |
| 3. pants, 1. §, ievadteikums | 3 | komiteja | | + | |
| 36AD | PPE-DE | | | |
| 3. pants, 1. §, a) apakšpunkts | 27 | Verts/ALE | PS | - | 93, 443, 22 |
| 36AD | PPE-DE | EB | - | 252, 296, 7 |
| 4AD | komiteja | | + | |
| 3. pants, 1. §, b) apakšpunkts | 28 | Verts/ALE | PS | - | 122, 431, 13 |
| 4AD | komiteja | EB | - | 236, 299, 11 |
| 36AD | PPE-DE | EB | - | 247, 293, 14 |
| 3. pants, 1. §, c) apakšpunkts | 36AD | PPE-DE | | - | |
| 4AD | komiteja | | + | |
| 1. pielikums, iedaļa “Kodoltermiskā enerģija” | 29 | Verts/ALE | | - | |
| 10
  12-15 | komiteja | | + | |
| 11 | komiteja | ats./EB | + | 393, 142, 29 |
| 1. pielikums, iedaļa “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, virsraksts | 30 | Verts/ALE | | - | |
| 1. pielikums “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, “Mērķis” | 31 | Verts/ALE | | - | |
| 1. pielikums, iedaļa “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, “Darbības”, 1. punkts | 32 | Verts/ALE | | - | |
| 17 | komiteja | | + | |
| 1. pielikums, iedaļa “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, “Darbības”, 2. punkts | 33 | Verts/ALE | | - | |
| 18 | komiteja | | + | |
| 2. pielikums | 34 | Verts/ALE | | - | |
| 35 | Verts/ALE | | - | |
| 6. apsv. | 25 | Verts/ALE | | - | |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | PS | + | 457, 97, 22 |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-2

5-8

16

19-23

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķs balsojums

24

komiteja

PS

+

395, 119, 21

2. pants, 1. §

26

Verts/ALE

-

3. pants, 1. §, ievadteikums

3

komiteja

+

36AD

PPE-DE

3. pants, 1. §, a) apakšpunkts

27

Verts/ALE

PS

-

93, 443, 22

36AD

PPE-DE

EB

-

252, 296, 7

4AD

komiteja

+

3. pants, 1. §, b) apakšpunkts

28

Verts/ALE

PS

-

122, 431, 13

4AD

komiteja

EB

-

236, 299, 11

36AD

PPE-DE

EB

-

247, 293, 14

3. pants, 1. §, c) apakšpunkts

36AD

PPE-DE

-

4AD

komiteja

+

1. pielikums, iedaļa “Kodoltermiskā enerģija”

29

Verts/ALE

-

10

12-15

komiteja

+

11

komiteja

ats./EB

+

393, 142, 29

1. pielikums, iedaļa “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, virsraksts

30

Verts/ALE

-

1. pielikums “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, “Mērķis”

31

Verts/ALE

-

1. pielikums, iedaļa “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, “Darbības”, 1. punkts

32

Verts/ALE

-

17

komiteja

+

1. pielikums, iedaļa “Kodolsintēze un aizsardzība pret radiāciju”, “Darbības”, 2. punkts

33

Verts/ALE

-

18

komiteja

+

2. pielikums

34

Verts/ALE

-

35

Verts/ALE

-

6. apsv.

25

Verts/ALE

-

Balsojums: grozītais priekšlikums

PS

+

457, 97, 22

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Grozījumi Nr. 37 un 41 tika svītroti.

Grozījums Nr. 9 neattiecas uz teksta redakciju visās valodās un par to nebalsoja (Reglamenta 151. panta 1. punkta d) apakšpunkts).

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

Verts/ALE: groz. Nr. 24, 27, 28 un grozītais priekšlikums

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: groz. Nr. 24

PSE: groz. Nr. 11

4.   Kopīgi noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I

Ziņojums: Paolo COSTA (A6-0194/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā | 1-5
  7
  9-11
  13-18
  20-21
  23-27
  29-40
  43-56
  58-73
  75-76
  83-85 | komiteja | | + | |
| Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi | 6 | komiteja | ats. | + | |
| 8 | komiteja | ats. | + | |
| 19 | komiteja | ats. | + | |
| 22 | komiteja | ats. | + | |
| 41 | komiteja | ats. | + | |
| 42 | komiteja | ats. | + | |
| 57 | komiteja | ats. | + | |
| 74 | komiteja | ats./EB | + | 356, 190, 10 |
| 82 | komiteja | ats./EB | + | 295, 235, 6 |
| 2. pants, aiz 1. § | 89 | de GRANDES PASCUAL u. c. | | - | |
| 91 | PSE | PS | - | 207, 348, 15 |
| 12 | komiteja | | + | |
| 3. pants, 26. punkts | 86 | BRADBOURN u. c. | | - | |
| 28 | komiteja | | + | |
| 5. pants, 2. un 3. § | 88 | BRADBOURN u. c. | PS | - | 78, 470, 12 |
| Pielikums, 2. nodaļa | 87 | BRADBOURN u. c. | PS | - | 53, 505, 13 |
| 77-81 | komiteja | | + | |
| Pielikums, 12. nodaļa, aiz 1. § | 90 | PSE | PS | - | 243, 316, 16 |
| Balsojums: grozītais priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Atbildīgās komitejas grozījumi — balsojums kopumā

1-5

7

9-11

13-18

20-21

23-27

29-40

43-56

58-73

75-76

83-85

komiteja

+

Atbildīgās komitejas grozījumi — atsevišķi balsojumi

6

komiteja

ats.

+

8

komiteja

ats.

+

19

komiteja

ats.

+

22

komiteja

ats.

+

41

komiteja

ats.

+

42

komiteja

ats.

+

57

komiteja

ats.

+

74

komiteja

ats./EB

+

356, 190, 10

82

komiteja

ats./EB

+

295, 235, 6

2. pants, aiz 1. §

89

de GRANDES PASCUAL u. c.

-

91

PSE

PS

-

207, 348, 15

12

komiteja

+

3. pants, 26. punkts

86

BRADBOURN u. c.

-

28

komiteja

+

5. pants, 2. un 3. §

88

BRADBOURN u. c.

PS

-

78, 470, 12

Pielikums, 2. nodaļa

87

BRADBOURN u. c.

PS

-

53, 505, 13

77-81

komiteja

+

Pielikums, 12. nodaļa, aiz 1. §

90

PSE

PS

-

243, 316, 16

Balsojums: grozītais priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

+

Atsaukties uz grozījumu Nr. 35 un 36 EN versiju.

Grozījumi Nr. 23 un 25 tika apvienoti.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: groz. Nr. 87, 88, 91

PSE: groz. Nr. 90

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: groz. Nr. 6, 8, 41, 42, 57, 74

GUE/NGL: groz. Nr. 19 un Nr. 22

PSE: groz. Nr. 82

5.   Vienotās valūtas ieviešana Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī *

Ziņojums: Werner LANGEN (A6-0200/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Balsojums: priekšlikums | | + | |
| Balsojums: normatīvā rezolūcija | PS | + | 490, 13, 63 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Balsojums: priekšlikums

+

Balsojums: normatīvā rezolūcija

PS

+

490, 13, 63

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

6.   Cilvēktiesību situācija Tunisijā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0340/2006, B6-0351/2006, B6-0352/2006, B6-0353/2006, B6-0355/2006, B6-0358/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0340/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | EB | + | 264, 28, 253 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0340/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0351/2006 | | PSE | | | |
| B6-0352/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0353/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0355/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0358/2006 | | UEN | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0340/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

EB

+

264, 28, 253

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0340/2006

ALDE

B6-0351/2006

PSE

B6-0352/2006

PPE-DE

B6-0353/2006

Verts/ALE

B6-0355/2006

GUE/NGL

B6-0358/2006

UEN

7.   EK un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0338/2006, B6-0339/2006, B6-0349/2006, B6-0354/2006, B6-0356/2006, B6-0357/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0338/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Aiz 2. § | 1 | PSE | | + | |
| 2 | PSE | | + | |
| 4. § | 7 | ALDE | PS | - | 167, 380, 16 |
| 6 | GUE/NGL | | - | |
| Aiz 5. § | 3 | Verts/ALE | EB | - | 239, 298, 17 |
| Aiz 8. § | 4 | Verts/ALE | | + | |
| 12. § | 5 | Verts/ALE | | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0338/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0339/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0349/2006 | | PSE | | | |
| B6-0354/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0356/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0357/2006 | | UEN | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0338/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Aiz 2. §

1

PSE

+

2

PSE

+

4. §

7

ALDE

PS

-

167, 380, 16

6

GUE/NGL

-

Aiz 5. §

3

Verts/ALE

EB

-

239, 298, 17

Aiz 8. §

4

Verts/ALE

+

12. §

5

Verts/ALE

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0338/2006

ALDE

B6-0339/2006

PPE-DE

B6-0349/2006

PSE

B6-0354/2006

Verts/ALE

B6-0356/2006

GUE/NGL

B6-0357/2006

UEN

ALDE grupas 7. grozījuma mērķis ir aizvietot 4. § un nevis iekļaut jaunu punktu pēc 3. §, kā ir norādīts pašā grozījumā.

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

ALDE: groz. Nr. 7

8.   Finanšu instrumentu tirgu direktīvas 2004/39/EK (MIFID direktīvas) īstenošanas pasākumi

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0371/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums B6-0371/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums B6-0371/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

9.   Ilgtspējīgas attīstības stratēģija

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0335/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0335/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN + BLOKLAND) |
| 4. § | 9 | PPE-DE | | + | |
| 5. § | 10 | PPE-DE | | + | |
| 24 | GUE/NGL | | | |
| 6. § | 25 | GUE/NGL | | - | |
| 7. § | 11 | PPE-DE | | + | |
| 8. § | 12 | PPE-DE | | + | |
| 10. § | 2 | PSE | EB | + | 306, 223, 11 |
| 12. § | 8 | PPE-DE + ALDE | | + | |
| § | sākotnējais teksts | | | |
| 13. § | 3 | PSE | | + | |
| Aiz 13. § | 21 | PSE | | + | |
| 14. § | 13 | PPE-DE | | + | |
| 16. § | 26 | GUE/NGL | | - | |
| 17. § | 22 | PSE | | - | |
| 18. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 19. § | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 22. § | 7 | ALDE | | + | |
| 24. § | 1S | PSE | | - | |
| 25. § | 14 | PPE-DE | | + | |
| 27. § | 4 | PSE | EB | + | 299, 218, 12 |
| 28. § | 5 | PSE | | + | |
| 17 | Verts/ALE | | + | |
| 29. § | 15 | PPE-DE | | + | |
| 30. § | 16 | PPE-DE | | + | |
| 27 | GUE/NGL | EB | - | 211, 318, 12 |
| 31. § | 18 | Verts/ALE | | + | |
| 32. § | 6S | PSE | | + | |
| 33. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 271, 264, 23 |
| C apsv. | 19 | PSE | | - | |
| D apsv. | 23 | GUE/NGL | | - | |
| E apsv. | 20 | PSE | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0335/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN + BLOKLAND)

4. §

9

PPE-DE

+

5. §

10

PPE-DE

+

24

GUE/NGL

6. §

25

GUE/NGL

-

7. §

11

PPE-DE

+

8. §

12

PPE-DE

+

10. §

2

PSE

EB

+

306, 223, 11

12. §

8

PPE-DE + ALDE

+

§

sākotnējais teksts

13. §

3

PSE

+

Aiz 13. §

21

PSE

+

14. §

13

PPE-DE

+

16. §

26

GUE/NGL

-

17. §

22

PSE

-

18. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

19. §

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

22. §

7

ALDE

+

24. §

1S

PSE

-

25. §

14

PPE-DE

+

27. §

4

PSE

EB

+

299, 218, 12

28. §

5

PSE

+

17

Verts/ALE

+

29. §

15

PPE-DE

+

30. §

16

PPE-DE

+

27

GUE/NGL

EB

-

211, 318, 12

31. §

18

Verts/ALE

+

32. §

6S

PSE

+

33. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

271, 264, 23

C apsv.

19

PSE

-

D apsv.

23

GUE/NGL

-

E apsv.

20

PSE

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot atsevišķi

PPE-DE: 18. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

PPE-DE

33. §

1. daļa:“uzskata, ka NAS mērķi .. ar noturīgu attīstību,”

2. daļa:“bet izsaka nožēlu, ka .. tas būtu jāpārskata;”

Dažādi

Anders WIJKMAN ierosināja šādu mutisko grozījumu 19. punktā:

uzskata, ka noturīga attīstība jāskata vairāk kā ekonomiska iespēja, ne šķērslis, un kā pamudinājums veikt tehnoloģiskus jauninājumus un ieguldījumus; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt ES izaugsmes stratēģiju efektīvu koordināciju, kas ietver informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un attiecībā uz resursu izmantošanu efektīvas tehnoloģijas nolūkā īstenot noturīgu attīstību un “gudru izaugsmi” gan ES iekšienē, gan ārpusē;

10.   Rasistiskās vardarbības un homofobijas pieaugums Eiropā

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0328/2006, B6-0329/2006, B6-0330/2006, B6-0331/2006, B6-0332/2006, B6-0333/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0328/2006 | | PPE-DE | EB | - | 245, 303, 9 |
| B6-0329/2006 | | UEN | EB | - | 230, 306, 8 |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0330/2006




  (PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL) |
| 1. § | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 512, 31, 8 |
| 2 | + | 315, 216, 16 |
| 3 | + | 485, 54, 8 |
| 4 | + | 312, 220, 13 |
| Aiz 1. § | 1 | Verts/ALE | EB | + | 308, 233, 15 |
| 2. § | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | grozīts mutiski |
| 1 | + | 506, 22, 15 |
| 2 | + | 328, 205, 13 |
| Aiz 2. § | 2 | Verts/ALE | | + | |
| 4. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 298, 201, 43 |
| 10. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 517, 26, 11 |
| 11. § | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 506, 22, 7 |
| 2 | + | 300, 237, 12 |
| 14. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 510, 30, 16 |
| A apsv. | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| B apsv. | § | sākotnējais teksts | ats./PS | | |
| 1 | + | 511, 36, 12 |
| 2 | - | 106, 436, 19 |
| F apsv. | § | sākotnējais teksts | PS | + | 469, 69, 15 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 301, 161, 102 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0330/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0331/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0332/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0333/2006 | | PSE | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0328/2006

PPE-DE

EB

-

245, 303, 9

B6-0329/2006

UEN

EB

-

230, 306, 8

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0330/2006

(PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL)

1. §

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

512, 31, 8

2

+

315, 216, 16

3

+

485, 54, 8

4

+

312, 220, 13

Aiz 1. §

1

Verts/ALE

EB

+

308, 233, 15

2. §

§

sākotnējais teksts

ats./PS

grozīts mutiski

1

+

506, 22, 15

2

+

328, 205, 13

Aiz 2. §

2

Verts/ALE

+

4. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

298, 201, 43

10. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

517, 26, 11

11. §

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

506, 22, 7

2

+

300, 237, 12

14. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

510, 30, 16

A apsv.

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

B apsv.

§

sākotnējais teksts

ats./PS

1

+

511, 36, 12

2

-

106, 436, 19

F apsv.

§

sākotnējais teksts

PS

+

469, 69, 15

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

301, 161, 102

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0330/2006

GUE/NGL

B6-0331/2006

ALDE

B6-0332/2006

Verts/ALE

B6-0333/2006

PSE

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

IND/DEM: 10. § un 14. §, kā arī galīgais balsojums

UEN: F apsv. un 4. §

Pieprasījumi balsot pa daļām

UEN

B apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “tostarp Beļģijā, Francijā, Vācijā un Polijā”

2. daļa: šie vārdi

1. §

1. daļa:“izsaka nožēlu, ka .. darbu pie šā jautājuma,”

2. daļa:“kā arī aicina Padomi .. iracionālu iemeslu dēļ;”

3. daļa:“aicina dalībvalstis .. dalībvalstīm, kuras to neveic,”

4. daļa:“kā arī līdz 2007. gada vidum .. Direktīvai 2000/43/EK;”

2. §

1. daļa:“asi nosoda visus .. rabīnam Michael Schudrich”“”

2. daļa:“kā arī Polijas Ģimeņu savienības .. par iecietību un vienlīdzību;”

11. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un dažas no kurām nesen ir iesaistījušās Polijas valdībā”

2. daļa: šie vārdi

Dažādi

Martine Roure PSE grupas vārdā ierosināja mutisku grozījumu 2. punkta ievaddaļā:

2. asi nosoda visus rasistu un naidīgos uzbrukumus; aicina varas iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai sodītu vainīgos un apkarotu nesodāmības klimatu saistībā ar šiem uzbrukumiem; un apliecina solidaritāti visiem šādu uzbrukumu upuriem un viņu ģimenēm, tostarp ..

[6. ievilkuma teksts ir svītrots]

Sophia in 't Veld ierosināja šādu mutisko grozījumu A apsvērumam:

A. tā kā rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju un vēršanos pret čigāniem veicina iracionāli iemesli un dažreiz tas ir saistīts ar sociālo atstumšanu un bezdarbu, kā arī ar atteikšanos uztvert mūsu sabiedrības dažādību kā bagātināšanās avotu;

11.   Kājnieku un vieglie ieroči

Rezolūcijas priekšlikums: B6-0334/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezolūcijas priekšlikums B6-0334/2006




  (Ārlietu komiteja) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Rezolūcijas priekšlikums B6-0334/2006

(Ārlietu komiteja)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

12.   Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana

Ziņojums: Michael CRAMER (A6-0183/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aiz 12. § | 1 | IND/DEM | | - | |
| Aiz 26. § | 2 | IND/DEM | | - | |
| 31. § | 3 | IND/DEM | | - | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 527, 13, 8 |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Aiz 12. §

1

IND/DEM

-

Aiz 26. §

2

IND/DEM

-

31. §

3

IND/DEM

-

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

527, 13, 8

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

13.   Piekrastes zvejniecība un piekrastes zvejnieku problēmas

Ziņojums: Seán Ó NEACHTAIN (A6-0141/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| virsraksts | 5 | PSE | | | sk. piezīmi zem tabulas |
| Aiz 4. § | 6 | Verts/ALE | | - | |
| 14. § | 8 | GUE/NGL | EB | - | 212, 306, 9 |
| 15. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| 18. § | 2 | ALDE | EB | + | 289, 240, 9 |
| § | sākotnējais teksts | ats. | | |
| 19. § | 3S | ALDE | | - | |
| 20. § | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| Aiz 20. § | 9 | GUE/NGL | PS | - | 212, 317, 4 |
| Aiz 21. § | 10 | GUE/NGL | PS | - | 182, 359, 3 |
| Aiz 26. § | 11 | GUE/NGL | | - | |
| 28. § | 4 | ALDE | | - | |
| J apsv. | 1 | ALDE | EB | + | 311, 221, 6 |
| Pēc N apsv. | 7 | GUE/NGL | PS | - | 237, 290, 7 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

virsraksts

5

PSE

sk. piezīmi zem tabulas

Aiz 4. §

6

Verts/ALE

-

14. §

8

GUE/NGL

EB

-

212, 306, 9

15. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

18. §

2

ALDE

EB

+

289, 240, 9

§

sākotnējais teksts

ats.

19. §

3S

ALDE

-

20. §

§

sākotnējais teksts

ats.

+

Aiz 20. §

9

GUE/NGL

PS

-

212, 317, 4

Aiz 21. §

10

GUE/NGL

PS

-

182, 359, 3

Aiz 26. §

11

GUE/NGL

-

28. §

4

ALDE

-

J apsv.

1

ALDE

EB

+

311, 221, 6

Pēc N apsv.

7

GUE/NGL

PS

-

237, 290, 7

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

5. grozījumu atzina par nepieņemamu, jo jebkurš patstāvīgā ziņojuma nosaukuma grozījums ir jāsaskaņo ar Priekšsēdētāju konferenci.

Priekšsēdētāju konference 2006. gada 14. jūnijā sanāksmē nolēma virsrakstu grozīt šādi: “Piekrastes zveja un to iedzīvotāju problēmas, kuri ir atkarīgi no zvejas”.

Pieprasījumi balsot atsevišķi

Verts/ALE: 15., 18., 19. [sk. svītrojošo grozījumu], 20. §

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

GUE/NGL: groz. Nr. 7, 9, 10

14.   Kopienas finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu (2004. g.)

Ziņojums: Herbert BÖSCH (A6-0185/2006)

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28. § | 1 | PSE | | + | |
| 52. § | 3 | PSE + Verts/ALE | | + | |
| 53. § | 4 | PSE + Verts/ALE | | + | |
| Aiz 64. § | 6 | GUE/NGL | PS | + | 455, 68, 5 |
| 65. § | 5 | PSE | | + | |
| 69. § | 2 | PSE | | + | |
| 72. § | § | sākotnējais teksts | PS | + | 514, 3, 4 |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

28. §

1

PSE

+

52. §

3

PSE + Verts/ALE

+

53. §

4

PSE + Verts/ALE

+

Aiz 64. §

6

GUE/NGL

PS

+

455, 68, 5

65. §

5

PSE

+

69. §

2

PSE

+

72. §

§

sākotnējais teksts

PS

+

514, 3, 4

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Pieprasījumi balsot pēc saraksta

PPE-DE: 72. §

GUE/NGL: groz. Nr. 6

15.   Austrumtimora

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0337/2006, B6-0359/2006, B6-0362/2006, B6-0364/2006, B6-0367/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0337/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN) |
| 5. § | § | sākotnējais teksts | | + | grozīts mutiski |
| 7. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2/EB | + | 46, 28, 0 |
| E apsv. | § | sākotnējais teksts | ats. | + | |
| G apsv. | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0337/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0359/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0362/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0364/2006 | | PPE-DE, PSE | | | |
| B6-0367/2006 | | UEN | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0337/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, UEN)

5. §

§

sākotnējais teksts

+

grozīts mutiski

7. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2/EB

+

46, 28, 0

E apsv.

§

sākotnējais teksts

ats.

+

G apsv.

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0337/2006

Verts/ALE

B6-0359/2006

GUE/NGL

B6-0362/2006

ALDE

B6-0364/2006

PPE-DE, PSE

B6-0367/2006

UEN

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

7. §

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdu “iestāžu”

2. daļa: šis vārds

G apsv.

1. daļa: viss teksts, izņemot vārdus “un galvenā ministra Ramos Horta .. vārdā”

2. daļa: šie vārdi

Pieprasījums balsot atsevišķi

PSE: E apsvērums

Dažādi

Ana Maria Gomes ierosināja šādu mutisku grozījumu 5. punktam:

5. uzsver, ka ANO misijas Austrumtimorā samazināšanas process, kas notika pēdējo četru gadu laikā, jāmaina, un, saskaņā ar Austrumtimoras iestāžu lūgumu 13. jūnijā, lūdz izvietot ANO vadītus policijas spēkus un Apvienoto Nāciju pilnvarotos miera uzturēšanas spēkus, kas palīdzētu atjaunot stabilitāti;

16.   Sīrija: Cilvēktiesību pārkāpumi

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0342/2006, B6-0350/2006, B6-0360/2006, B6-0365/2006, B6-0370/2006, B6-0372/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0342/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN) |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | | + | D apsv. grozīts mutiski |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0342/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0350/2006 | | PSE | | | |
| B6-0360/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0365/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0370/2006 | | Verts/ALE | | | |
| B6-0372/2006 | | UEN | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0342/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, UEN)

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

+

D apsv. grozīts mutiski

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0342/2006

ALDE

B6-0350/2006

PSE

B6-0360/2006

GUE/NGL

B6-0365/2006

PPE-DE

B6-0370/2006

Verts/ALE

B6-0372/2006

UEN

Dažādi

Tobias Pflüger ierosināja mutisku grozījumu D apsvērumam:

D. tā kā ir ziņas par to, ka 2006. gada maijā tika arestēti un spīdzināti vairāki pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, to kas bija parakstījuši lūgumrakstu par Sīrijas un Libānas attiecību uzlabošanu, lai tiktu ievērota ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1608, un starp arestētajiem ir jurists Anwar al Bunni, rakstnieks Michel Kilo, kā arī Khalil Hussein, Dr. Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, Prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud Mahmoud Meri'i un nesen arī Yasser Melhem un Omar Adlabi;

17.   Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi

Rezolūcijas priekšlikumi: B6-0341/2006, B6-0361/2006, B6-0363/2006, B6-0366/2006, B6-0368/2006, B6-0369/2006

| Priekšmets | Groz. Nr. | Iesniedzējs | PS utt. | Balsojums | PS/EB — piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0341/2006




  (PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM) |
| 9. § | § | sākotnējais teksts | bd | | |
| 1 | + | |
| 2 | + | |
| Balsojums: rezolūcija (kopumā) | PS | + | 68, 2, 1 |
| Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi |
| B6-0341/2006 | | ALDE | | | |
| B6-0361/2006 | | GUE/NGL | | | |
| B6-0363/2006 | | PSE | | | |
| B6-0366/2006 | | PPE-DE | | | |
| B6-0368/2006 | | IND/DEM | | | |
| B6-0369/2006 | | Verts/ALE | | | |

Priekšmets

Groz. Nr.

Iesniedzējs

PS utt.

Balsojums

PS/EB — piezīmes

Kopīgas rezolūcijas priekšlikums RC-B6-0341/2006

(PPE-DE, PSE, ALDE, Verts/ALE, GUE/NGL, IND/DEM)

9. §

§

sākotnējais teksts

bd

1

+

2

+

Balsojums: rezolūcija (kopumā)

PS

+

68, 2, 1

Politisko grupu rezolūcijas priekšlikumi

B6-0341/2006

ALDE

B6-0361/2006

GUE/NGL

B6-0363/2006

PSE

B6-0366/2006

PPE-DE

B6-0368/2006

IND/DEM

B6-0369/2006

Verts/ALE

Pieprasījums balsot pēc saraksta

PPE-DE: galīgais balsojums

Pieprasījumi balsot pa daļām

PSE

9. §

1. daļa:“atzinīgi vērtē .. taisnīgai pārtikas sadalei;”

2. daļa:“prasa KTDR valdībai .. un policijas ierēdņiem;”

---

II PIELIKUMS

REZULTĀTI BALSOJUMIEM PĒC SARAKSTA

1.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 278

Par: 297

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Vanhecke

PPE-DE: Hennicot-Schoepges, Seeberg, Ventre, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 259

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berman, Kuc, Liberadzki, Siwiec, Tabajdi

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 6

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides

NI: Rivera

2.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 354

Par: 238

ALDE: Andria, Budreikaitė, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Ransdorf, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Gomes

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Graefe zu Baringdorf, Harms, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Ždanoka

Pret: 287

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Pannella, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doorn, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hassi, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes, Turmes, Voggenhuber

Atturas: 40

ALDE: Cocilovo, Costa, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Grosch, Járóka, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat, Tabajdi

Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Flautre, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Özdemir, Onesta

Balsojuma labojumi

Par:
  Cem Özdemir, Johannes Voggenhuber

Pret:
  Ana Maria Gomes, Alyn Smith

3.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 319

Par: 255

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Lynne, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Schuth, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Gierek, Grech, Gröner, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Leinen, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Roure, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 274

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Kristovskis, La Russa, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Evans Jill, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Atturas: 35

ALDE: Cavada, Gentvilas, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Varela Suanzes-Carpegna, Zieleniec

PSE: Hegyi

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Musumeci

Verts/ALE: Onesta

Balsojuma labojumi

Pret:
  Martine Roure, Alyn Smith

4.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 66

Par: 284

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Claeys, Dillen, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Elles, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Oomen-Ruijten, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zieleniec

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Hudghton, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes

Pret: 249

ALDE: Andria, Budreikaitė, Duff, Harkin, Juknevičienė, Kułakowski, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Gröner, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 32

ALDE: Onyszkiewicz

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter, Martinez, Mote

PPE-DE: Bradbourn, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Wortmann-Kool

PSE: Groote, Hegyi

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Onesta

Balsojuma labojumi

Pret:
  Luca Romagnoli

5.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 355

Par: 216

ALDE: Andria, Budreikaitė, Harkin, Juknevičienė, Losco, Lynne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zappalà, Zwiefka

PSE: Corbey, Szejna

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Flautre, de Groen-Kouwenhoven, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lipietz, Lucas, Rühle, Schlyter, Schroedter, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 309

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Montoro Romero, Nassauer, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Kristovskis, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Cohn-Bendit, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Özdemir, Romeva i Rueda, Smith, Staes, Trüpel, Turmes

Atturas: 36

ALDE: Cappato, Cavada, Onyszkiewicz

GUE/NGL: de Brún, Henin

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Gál, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Gröner, Hegyi, Muscat

Verts/ALE: Jonckheer, Onesta

Balsojuma labojumi

Par:
  Johannes Blokland, Cristobal Montoro Romero

Pret:
  Charlotte Cederschiöld, Marco Cappato

6.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 334

Par: 544

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 6

GUE/NGL: Ransdorf, Strož

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Bobošíková, Mote

Atturas: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Kozlík

PSE: Hänsch

Verts/ALE: van Buitenen

7.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 335

Par: 108

ALDE: Mohácsi, Mulder, Samuelsen, Starkevičiūtė, Takkula, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mussolini, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Hieronymi, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Rudi Ubeda, Vakalis

PSE: Capoulas Santos, Díez González, Gottardi, Maňka, Scheele, Sornosa Martínez

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 425

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Matsakis, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rübig, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Zīle

Atturas: 6

GUE/NGL: Pflüger, Wagenknecht

NI: Kozlík, Mölzer

PPE-DE: Fatuzzo, Gál

Balsojuma labojumi

Pret:
  Luisa Fernanda Rudi Ubeda, Rosa Díez González

8.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 325

Par: 86

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Borghezio, Mussolini, Salvini, Speroni

PPE-DE: Mato Adrover, Seeberg

PSE: Corbey, Hasse Ferreira, Medina Ortega

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Foglietta, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 462

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 8

ALDE: Toia

IND/DEM: Coûteaux, Goudin

NI: Belohorská, Kozlík

PPE-DE: Fatuzzo

PSE: Chiesa

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Joel Hasse Ferreira

9.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 321/rev.

Par: 80

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Martin Hans-Peter

PSE: Berger, Chiesa, Corbey, Cottigny, Hänsch, Prets, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 474

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, McAvan, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 4

IND/DEM: Lundgren

NI: Kozlík

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

10.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 329

Par: 108

ALDE: Davies, Harkin, Lynne, Ortuondo Larrea, Ries, Samuelsen, Toia

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Sinnott

NI: Allister, Martin Hans-Peter, Mölzer, Mussolini

PPE-DE: Wijkman

PSE: Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Busquin, Cercas, Chiesa, Corbey, Désir, Díez González, Ettl, García Pérez, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 445

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 11

ALDE: Cappato, Takkula

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez, Vanhecke

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

11.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 322/rev.

Par: 110

ALDE: Chatzimarkakis, Krahmer, Samuelsen

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Sinnott

NI: Claeys, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini

PSE: Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Berger, Bösch, Carnero González, Cercas, Chiesa, Corbey, Díez González, Ettl, García Pérez, Gruber, Masip Hidalgo, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Pleguezuelos Aguilar, Riera Madurell, Salinas García, Sánchez Presedo, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda, Vincenzi, Yañez-Barnuevo García

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 450

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Casaca, Cashman, Castex, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 12

ALDE: Takkula, Toia

IND/DEM: Batten, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Fatuzzo

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  John Attard-Montalto

12.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 324/rev.

Par: 292

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 265

ALDE: Lambsdorff, Lynne, Takkula

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Helmer, Kozlík, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Geringer de Oedenberg, Kuc, Liberadzki, Locatelli, Öger, Sacconi, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 12

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer

Verts/ALE: van Buitenen

13.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 320

Par: 314

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Karatzaferis, Pęk, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Mussolini, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Brepoels, Cederschiöld, Dover, Gklavakis, Grosch, Hatzidakis, Jałowiecki, Kamall, Karas, Kratsa-Tsagaropoulou, Liese, Mavrommatis, Nicholson, Olajos, Papastamkos, Pīks, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg, Trakatellis, Vakalis, Weisgerber, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kuźmiuk, Libicki, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 225

ALDE: Beaupuy, Cavada, Cornillet, De Sarnez, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Laperrouze, Lehideux, Losco, Takkula

GUE/NGL: Henin

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Liberadzki, Öger, Siwiec

UEN: Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Podkański, Vaidere

Atturas: 18

IND/DEM: Bonde

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Belet, Hennicot-Schoepges

PSE: Busquin, Hegyi

UEN: Kamiński, Musumeci

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Charlotte Cederschiöld

14.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 166

Par: 482

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro, Henin, Manolakou, Pafilis, Pflüger, Toussas, Wagenknecht

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 66

ALDE: Carlshamre

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mote

PSE: Corbey, Scheele

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 16

GUE/NGL: Remek

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Claeys, Dillen, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Vanhecke

PPE-DE: Albertini

PSE: Rothe

Verts/ALE: van Buitenen, Trüpel

Balsojuma labojumi

Par:
  Alyn Smith

15.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 323

Par: 143

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

PPE-DE: Wijkman

PSE: Berger, Berlinguer, Bösch, Chiesa, Corbey, Hegyi, Prets, Scheele, Sornosa Martínez, Swoboda

UEN: Vaidere

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Joan i Marí, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 419

ALDE: Ries, Staniszewska, Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 5

NI: Belohorská, Kozlík, Martin Hans-Peter

UEN: Kristovskis

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Harald Ettl, Hans-Peter Martin

16.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 348

Par: 74

ALDE: Polfer

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Roithová

PSE: Jöns

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 492

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Smith

Atturas: 4

ALDE: Takkula, Toia

PPE-DE: Fatuzzo

PSE: Bullmann

17.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 356

Par: 237

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Kuc, Liberadzki, Siwiec

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Rühle, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 287

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Doyle, Duchoň, Fjellner, Fontaine, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre, Vaidere

Verts/ALE: Frassoni, Hudghton, Lagendijk, Romeva i Rueda, Smith, Staes

Atturas: 50

ALDE: Cavada, Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Flasarová, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Toussas

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Karatzaferis

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Reul, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Muscat

Verts/ALE: Aubert, Evans Jill, Hammerstein Mintz, Hassi, Isler Béguin, Joan i Marí, Lichtenberger, Özdemir, Onesta, Schlyter

Balsojuma labojumi

Par:
  José Manuel García-Margallo y Marfil

18.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 357

Par: 257

ALDE: Andria, Carlshamre, Harkin, Losco, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lipietz, Lucas, Özdemir, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 279

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Doorn, Doyle, Duchoň, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Lagendijk, Smith, Staes

Atturas: 41

ALDE: Cocilovo, Costa, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún, Henin, Manolakou, Pafilis, Portas, Seppänen, Toussas

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi

Verts/ALE: Hudghton, Jonckheer, Onesta

19.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 42

Par: 518

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 28

ALDE: Andria, Losco, Pistelli, Prodi, Susta, Veraldi

GUE/NGL: Guerreiro

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Allister, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Mölzer, Mote, Mussolini

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Bradbourn, Lamassoure, Langen, Lulling

PSE: Corbey

UEN: Kristovskis, Vaidere, Zīle

Atturas: 27

ALDE: Costa

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Remek, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Belohorská, Claeys, Dillen, Kozlík, Martinez

PPE-DE: Callanan, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Glattfelder, Quisthoudt-Rowohl

PSE: Hegyi

Verts/ALE: van Buitenen

20.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 352

Par: 248

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Pistelli, Prodi, Resetarits, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Kuc, Muscat

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Joan i Marí, Kallenbach, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 294

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse erreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Jonckheer, Kusstatscher, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Atturas: 34

ALDE: Cocilovo, Lynne

GUE/NGL: de Brún, Remek

IND/DEM: Coûteaux

NI: Le Rachinel, Martinez, Mote

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Hannan, Járóka, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Aubert, Frassoni, Onesta

21.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 358

Par: 246

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, De Sarnez, Harkin, Juknevičienė, Krahmer, Kułakowski, Lehideux, Losco, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Pistelli, Prodi, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Susta, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Sinnott, de Villiers

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Bullmann, Gebhardt, Grech, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Muscat, Piecyk, Rosati, Rothe, Walter, Weiler

UEN: Bielan, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 297

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Cornillet, Davies, Deprez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Kacin, Karim, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Mölzer, Mussolini, Salvini

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gargani, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Spautz, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, La Russa, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Onesta, Romeva i Rueda, Staes

Atturas: 32

ALDE: Lynne, Takkula

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Pęk

NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Le Rachinel, Martinez, Mote, Speroni

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Callanan, del Castillo Vera, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Zatloukal, Zieleniec

PSE: Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Hammerstein Mintz

Balsojuma labojumi

Pret:
  Alyn Smith

22.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 316

Par: 77

ALDE: Cappato, Carlshamre, Duff, Hall, Karim, Ludford, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Ries

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis, de Villiers

NI: Dillen, Helmer, Romagnoli

PPE-DE: Ashworth, Bowis, Bushill-Matthews, Busuttil, Casa, Cederschiöld, Doyle, Fjellner, Gklavakis, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Mavrommatis, Purvis, Seeberg, Stevenson, Stubb, Sturdy, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Ford, Goebbels, Napoletano, Segelström, Westlund, Wynn

Verts/ALE: Hudghton, Kusstatscher, Lagendijk, Smith, Staes

Pret: 452

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Dehaene, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gyürk, Handzlik, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Wiersma, Willmott, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 44

ALDE: Cocilovo, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Coûteaux, Louis

NI: Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bradbourn, Daul, Descamps, De Veyrac, Elles, Fatuzzo, Fernández Martín, Fontaine, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hannan, Kamall, Lamassoure, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Pīks, Quisthoudt-Rowohl, Saïfi, Sudre, Tannock, Toubon, Varela Suanzes-Carpegna, Vlasto, Wijkman

PSE: Busquin, Hegyi

Verts/ALE: Frassoni, Hammerstein Mintz

Balsojuma labojumi

Par:
  Glenis Willmott

Pret:
  Simon Busuttil, David Casa, Patrick Louis, Philippe de Villiers, Avril Doyle

23.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 47

Par: 284

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Battilocchio, Bobošíková, Dillen

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Bauer, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, De Veyrac, Doyle, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Gklavakis, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Mathieu, Mavrommatis, Papastamkos, Parish, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Romeva i Rueda

Pret: 262

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Losco, Ortuondo Larrea, Prodi, Staniszewska, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Remek, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Martin Hans-Peter, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Chmielewski, Coelho, Coveney, Deß, Deva, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hamon, Kuc, Muscat, Thomsen

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 28

ALDE: Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Coûteaux

NI: Allister, Belohorská, Kozlík, Martinez, Mote, Rivera

PPE-DE: Bradbourn, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Jordan Cizelj, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Schmitt, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Groote, Hegyi, Liberadzki

Verts/ALE: Hammerstein Mintz, Onesta

Balsojuma labojumi

Par:
  Georgios Toussas, Britta Thomsen

24.   J. Buzek ziņojums A6-0202/2006

Groz. Nr. 353

Par: 259

ALDE: Andria, Budreikaitė, Carlshamre, Costa, Harkin, Juknevičienė, Kacin, Lehideux, Losco, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Susta, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Kaufmann, Markov, Pflüger, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Coelho, Coveney, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Ehler, Evans Jonathan, Ferber, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gewalt, Goepel, Gomolka, Gräßle, Gyürk, Handzlik, Hannan, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jarzembowski, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Surján, Szájer, Ulmer, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Bullmann, Gebhardt, Groote, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Piecyk, Rothe, Weiler

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 280

ALDE: Alvaro, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Pannella, Polfer, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Sterckx, Szent-Iványi, Väyrynen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Coûteaux, Krupa

NI: Battilocchio, Helmer

PPE-DE: Ashworth, Audy, Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Brepoels, Bushill-Matthews, Cabrnoch, del Castillo Vera, Cederschiöld, Daul, Dehaene, Descamps, Deva, De Veyrac, Doorn, Fajmon, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Garriga Polledo, Gaubert, Gklavakis, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Kauppi, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Lulling, Mathieu, Mavrommatis, Mikolášik, van Nistelrooij, Papastamkos, Purvis, Saïfi, Seeberg, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vidal-Quadras, Vlasto, Wortmann-Kool, Zatloukal, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Camre

Verts/ALE: Cohn-Bendit, Frassoni, Jonckheer, Lagendijk, Romeva i Rueda, Staes

Atturas: 38

ALDE: Cocilovo, Lynne, Staniszewska, Starkevičiūtė

GUE/NGL: de Brún

IND/DEM: Batten, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Mote, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Bradbourn, Duka-Zólyomi, Elles, Fatuzzo, Gál, Gauzès, Glattfelder, Grosch, Kamall, Nicholson, Quisthoudt-Rowohl, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Hegyi, Liberadzki, Muscat

Verts/ALE: Aubert, Hudghton

Balsojuma labojumi

Pret:
  Avril Doyle

Atturas:
  Lívia Járóka

25.   J. Buzek ziņojums A6-0203/2006

Groz. Nr. 24

Par: 395

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Polfer, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Veraldi, Virrankoski

GUE/NGL: Henin, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Caspary, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Podkański, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Pret: 119

ALDE: Carlshamre, Davies, Duff, Hall, Harkin, Jäätteenmäki, Jensen, Karim, Ludford, Lynne, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Pafilis, Papadimoulis, Portas, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Coveney, McGuinness, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Corbey, Ettl, Falbr, Groote, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leinen, Moraes, Myller, Prets, Rothe, Scheele, Segelström, Swoboda, Thomsen, Westlund

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 21

ALDE: Väyrynen

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote

PPE-DE: Coelho, Freitas

PSE: Attard-Montalto, Gebhardt, Grech, Muscat, Piecyk

UEN: Crowley, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Jens-Peter Bonde, Othmar Karas, Lilli Gruber

26.   J. Buzek ziņojums A6-0203/2006

Groz. Nr. 27

Par: 93

ALDE: Carlshamre, Jäätteenmäki, Nicholson of Winterbourne, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Kaufmann, Liotard, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Bonde, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini, Romagnoli

PPE-DE: Buzek, Cabrnoch, Fatuzzo, Gewalt, Seeberg, Škottová

PSE: Bösch, Bullmann, Casaca, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Hegyi, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Piecyk, Rothe, Scheele, Thomsen, Weiler

UEN: Foglietta, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 443

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Guerreiro, Guidoni, Henin, Maštálka, Meijer, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Zīle

Atturas: 22

GUE/NGL: Markov, Portas

IND/DEM: Coûteaux

NI: Belohorská, Kozlík, Mote

PPE-DE: Coelho, Coveney, Freitas, Karas, Mitchell, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Muscat, Sacconi

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Lilli Gruber

27.   J. Buzek ziņojums A6-0203/2006

Groz. Nr. 28

Par: 122

ALDE: Carlshamre, Lynne, Resetarits, Ries, Samuelsen, Staniszewska

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter, Mussolini

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Coveney, Doyle, García-Margallo y Marfil, Karas, McGuinness, Mitchell, Ouzký, Pirker, Pomés Ruiz, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Bösch, Bullmann, Busquin, Casaca, Christensen, Corbey, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Liberadzki, Paasilinna, Piecyk, Rapkay, Rothe, Scheele, Skinner, Thomsen, Walter, Weiler

UEN: Aylward, Crowley, Kamiński, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 431

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Riis-Jørgensen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Flasarová, Henin, Maštálka, Ransdorf, Remek, Strož

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Masiel, Mölzer, Mote, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ashworth, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 13

GUE/NGL: Guidoni, Portas

NI: Kozlík, Le Rachinel, Martinez

PPE-DE: Coelho, Freitas, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, Grech, Leichtfried, Muscat

Verts/ALE: van Buitenen

28.   J. Buzek ziņojums A6-0203/2006

Komisijas priekšlikums

Par: 457

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Flasarová, Guidoni, Henin, Meijer, Ransdorf, Remek, Seppänen, Strož

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Saïfi, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, Berlinguer, Berman, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Gröner, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kuc, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Mann Erika, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Jonckheer

Pret: 97

ALDE: Carlshamre, Ortuondo Larrea, Resetarits

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guerreiro, Kaufmann, Liotard, Markov, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Martin Hans-Peter

PPE-DE: Doyle, Karas, McGuinness, Pirker, Rack, Rübig, Schierhuber, Seeber, Seeberg

PSE: Berger, Bösch, Bullmann, Christensen, Ettl, Gebhardt, Groote, Gruber, Jørgensen, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Leichtfried, Leinen, Myller, Piecyk, Prets, Rothe, Scheele, Swoboda, Thomsen, Walter, Weiler

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Trüpel, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 22

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Maštálka, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Coûteaux, Louis, de Villiers

NI: Gollnisch, Mote

PPE-DE: Coveney, Mitchell, Nicholson, Wijkman

PSE: Attard-Montalto, van den Berg, Gill, Grech, Muscat, Rapkay

UEN: Kamiński

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Pierre Jonckheer

29.   P. Costa ziņojums A6-0194/2006

Groz. Nr. 91

Par: 207

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Karatzaferis, Sinnott

NI: Battilocchio, Borghezio, Salvini, Speroni

PPE-DE: Ayuso González, del Castillo Vera, Fatuzzo, Fernández Martín, Fraga Estévez, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Herranz García, Herrero-Tejedor, Iturgaiz Angulo, Mato Adrover, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Millán Mon, Rudi Ubeda, Varela Suanzes-Carpegna, Vidal-Quadras

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berlinguer, Berman, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Kristovskis, La Russa, Vaidere, Zīle

Pret: 348

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Grabowski, Knapman, Krupa, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Fjellner, Fontaine, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mikolášik, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Berger, Bösch, Ettl, Ford, Leichtfried, Swoboda

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 15

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Louis, Lundgren, de Villiers

NI: Belohorská, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Rivera

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Par:
  Cristobal Montoro Romero

30.   P. Costa ziņojums A6-0194/2006

Groz. Nr. 88

Par: 78

ALDE: Nicholson of Winterbourne

IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Battilocchio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Buzek, Callanan, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Thyssen, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Berlinguer, Grabowska, Kristensen, Paasilinna, Poignant

UEN: Angelilli, Berlato, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Schlyter, Voggenhuber

Pret: 470

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Camre, Crowley, Kristovskis, Ó Neachtain, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Atturas: 12

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Kozlík, Rivera, Salvini, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Hans-Peter Martin, Henrik Dam Kristensen

31.   P. Costa ziņojums A6-0194/2006

Groz. Nr. 87

Par: 53

IND/DEM: Batten, Bonde, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Claeys, Dillen, Helmer, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Ferber, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Škottová, Stevenson, Strejček, Sturdy, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zvěřina

PSE: Ford

Verts/ALE: Schlyter

Pret: 505

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rutowicz, Salvini, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duka-Zólyomi, Fatuzzo, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Atturas: 13

ALDE: Samuelsen

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Bobošíková, Gollnisch, Kozlík, Lang, Rivera, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen, Lucas

32.   P. Costa ziņojums A6-0194/2006

Groz. Nr. 90

Par: 243

ALDE: Newton Dunn

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Chruszcz, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Ouzký, Ventre

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: La Russa, Maldeikis

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 316

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, Sinnott, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Deva, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sturdy, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 16

ALDE: Samuelsen

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Belohorská, Borghezio, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Martinez, Mölzer, Mussolini, Rivera, Salvini, Schenardi, Speroni

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Bill Newton Dunn

33.   W. Langen ziņojums A6-0200/2006

Rezolūcija

Par: 490

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Kaufmann

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Kozlík, Martin Hans-Peter, Masiel, Mussolini, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Goepel, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Ibrisagic, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schnellhardt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Roszkowski, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Lagendijk, Lambert, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Voggenhuber, Ždanoka

Pret: 13

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Batten, Karatzaferis, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mölzer, Mote

Atturas: 63

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Goudin, Lundgren

NI: Allister, Borghezio, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Romagnoli, Salvini, Schenardi

PPE-DE: Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Deva, Dover, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Nicholson, Parish, Stevenson, Sturdy, Tannock, Van Orden

UEN: Camre, Podkański

Verts/ALE: van Buitenen, Kusstatscher

34.   RC B6-0338/2006 — 17. ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme

Groz. Nr. 7

Par: 167

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Polfer, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Markov, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Strož, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Grabowski, Krupa, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak

NI: Allister, Bobošíková, Chruszcz, Giertych, Martin Hans-Peter, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Cederschiöld, Fjellner, Hybášková, Ibrisagic, Seeberg, Stubb

PSE: Chiesa, Ilves, Tarand

UEN: Aylward, Bielan, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Wojciechowski Janusz

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Pret: 380

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Louis, Lundgren, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Borghezio, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Salvini, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Iturgaiz Angulo, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Golik, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Camre, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Musumeci, Pirilli, Vaidere, Zīle

Atturas: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Belohorská, Claeys, Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke

Verts/ALE: van Buitenen

35.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

1. punkta 1. daļa

Par: 512

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Stubb, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 31

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Allister, Borghezio, Claeys, Dillen, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke

PPE-DE: Albertini, Doorn, Kelam, Mayor Oreja, Oomen-Ruijten, Stevenson, Ulmer

Atturas: 8

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

PPE-DE: Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt, Ventre

PSE: Gierek

Balsojuma labojumi

Par:
  Struan Stevenson

36.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

1. punkta 2. daļa

Par: 315

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bowis, Brepoels, Cederschiöld, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Fjellner, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Járóka, McGuinness, Olajos, Őry, Patriciello, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer, Weisgerber

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 216

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Helmer, Masiel, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Gollnisch, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Schenardi

PPE-DE: Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell

PSE: Gierek, Peillon

Balsojuma labojumi

Par:
  Piia-Noora Kauppi

37.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

1. punkta 3. daļa

Par: 485

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 54

GUE/NGL: de Brún, Liotard, Manolakou, Pafilis, Seppänen, Svensson, Toussas

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Bachelot-Narquin, Gargani, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer, Vakalis, Ventre, Záborská

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 8

ALDE: Gibault

NI: Allister, Gollnisch, Kozlík

PPE-DE: Koch, Panayotopoulos-Cassiotou, Posselt

PSE: Gierek

Balsojuma labojumi

Par:
  Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Eva-Britt Svensson

38.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

1. punkta 4. daļa

Par: 312

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren, Sinnott

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Albertini, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Coelho, Coveney, De Veyrac, Doyle, Duka-Zólyomi, Freitas, Gál, Gaubert, Glattfelder, Gyürk, Járóka, Koch, McGuinness, Olajos, Őry, Pleštinská, Schöpflin, Seeberg, Silva Peneda, Surján, Szájer

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Aylward, Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain, Ryan

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 220

ALDE: Takkula

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Beazley, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Duchoň, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Gahler, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Liese, Lulling, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Pīks, Pirker, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Camre, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 13

ALDE: Gibault, Toia

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Busuttil, Casa, Fernández Martín, Mitchell, Ventre

PSE: Gierek

39.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

2. punkta 1. daļa

Par: 506

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 22

IND/DEM: Belder, Blokland

NI: Borghezio, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Garriga Polledo, Sonik, Ulmer, Záborská

UEN: Crowley, Maldeikis, Ó Neachtain

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 15

ALDE: Guardans Cambó

IND/DEM: Bonde, Coûteaux

NI: Allister, Claeys, Dillen, Kozlík, Vanhecke

PPE-DE: Jałowiecki, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Posselt

PSE: dos Santos

UEN: Camre

40.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

2. punkta 2. daļa

Par: 328

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Beazley, Bowis, Bradbourn, Bushill-Matthews, Callanan, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Dover, Doyle, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Fontaine, Freitas, Gaubert, Grossetête, Hannan, Harbour, Jackson, Kamall, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Lulling, McGuinness, Mathieu, Nicholson, Ouzký, Parish, Purvis, Reul, Saïfi, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Strejček, Sudre, Tannock, Toubon, Vlasák, Vlasto, Zvěřina

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Haug, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 205

ALDE: Takkula

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Březina, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Dehaene, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Rack, Radwan, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zwiefka

PSE: Gottardi, Öger

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 13

IND/DEM: Bonde, Nattrass, Sinnott

NI: Claeys, Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Casa, Járóka, Maat, Mitchell, Wijkman, Zieleniec

PSE: dos Santos

41.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

4. punkts

Par: 298

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Prodi, Resetarits, Ries, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Lundgren

NI: Battilocchio, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Casini, Caspary, Coveney, Daul, Descamps, Deß, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, McGuinness, Mathieu, Mayer, Pack, Posdorf, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon, Vernola, Vlasto, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Foglietta

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 201

ALDE: Jensen, Kułakowski, Onyszkiewicz

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Braghetto, Brejc, Buzek, Cabrnoch, Castiglione, del Castillo Vera, Chmielewski, Dehaene, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Duka-Zólyomi, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Itälä, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Surján, Szájer, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Vidal-Quadras, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 43

ALDE: Matsakis, Staniszewska

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas, Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde, Karatzaferis

NI: Belohorská, Helmer, Kozlík

PPE-DE: Beazley, Bradbourn, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, Cederschiöld, Coelho, Dover, Duchoň, Elles, Evans Jonathan, Freitas, Graça Moura, Hannan, Harbour, Jackson, Járóka, Kamall, Mitchell, Nicholson, Parish, Purvis, Škottová, Strejček, Tannock, Van Orden, Vlasák, Zieleniec, Zvěřina

Balsojuma labojumi

Pret:
  Daniel Caspary, Ryszard Czarnecki

Atturas:
  Anna Ibrisagic

42.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

10. punkts

Par: 517

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Louis, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Chruszcz, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Giertych, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hudacký, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Berlato, Bielan, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 26

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Gollnisch, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni

PPE-DE: Březina, Gomolka, Hoppenstedt, Pack, Posdorf, Sonik, Wieland

UEN: Aylward, Camre

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 11

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Kozlík, Lang, Romagnoli, Vanhecke

PPE-DE: Hybášková, Ibrisagic, Konrad

PSE: Gierek

Balsojuma labojumi

Par:
  Anna Ibrisagic, Rainer Wieland

43.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

11. punkta 1. daļa

Par: 506

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak

NI: Allister, Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Stubb, Sudre, Surján, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 22

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Knapman, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Chruszcz, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Mölzer, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Záborská

PSE: Dührkop Dührkop

Atturas: 7

IND/DEM: Louis, de Villiers

NI: Kozlík, Lang

PPE-DE: Graça Moura, Konrad

PSE: Gierek

44.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

11. punkta 2. daļa

Par: 300

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter, Rivera

PPE-DE: Audy, Bachelot-Narquin, Bowis, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Doyle, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Kasoulides, Kauppi, Lamassoure, Langen, McGuinness, Mathieu, Oomen-Ruijten, Rübig, Saïfi, Seeberg, Sudre, Toubon

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 237

ALDE: Takkula

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Deß, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lechner, Lewandowski, Liese, Maat, Mann Thomas, Marques, Martens, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Kuc, Rosati

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 12

ALDE: Gibault, Staniszewska

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Kozlík

PPE-DE: Brepoels, Graça Moura, Járóka, Mitchell, Wijkman

PSE: Gierek, Liberadzki

45.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

14. punkts

Par: 510

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Sinnott, Whittaker, Wise

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Crowley, Foglietta, Kristovskis, La Russa, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Ryan, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 30

IND/DEM: Coûteaux, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Giertych, Gollnisch, Mote, Mussolini, Salvini, Schenardi, Wojciechowski Bernard Piotr

UEN: Bielan, Camre, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kuźmiuk, Libicki, Podkański, Roszkowski, Szymański, Wojciechowski Janusz

Atturas: 16

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Borghezio, Claeys, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Romagnoli, Speroni

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos

46.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

B apsv., 1. daļa

Par: 511

ALDE: Alvaro, Andria, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Bonde, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Karatzaferis, Knapman, Krupa, Louis, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Helmer, Martin Hans-Peter, Masiel, Piskorski, Rivera, Rutowicz, Speroni

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 36

ALDE: Deprez, Gibault, Griesbeck, Kułakowski, Laperrouze, Losco, Toia

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Hudacký, Quisthoudt-Rowohl, Ulmer

PSE: Batzeli, Cottigny, Douay, Jöns, Kindermann, Krehl, Leinen, Prets, Szejna

Atturas: 12

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos

PSE: Gierek

UEN: Musumeci

Balsojuma labojumi

Par:
  Brigitte Douay

47.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

B apsv., 2. daļa

Par: 106

ALDE: Carlshamre, Susta

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Karatzaferis, Knapman, Lundgren, Nattrass, Whittaker, Wise

NI: Belohorská, Bobošíková, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Gutiérrez-Cortines, Kauppi, Pomés Ruiz

PSE: Cashman, Corbett, Ford, Gebhardt, Gill, Gröner, Groote, Hamon, Honeyball, Howitt, Kreissl-Dörfler, McAvan, Madeira, Martin David, Moraes, Moscovici, Öger, Pahor, Piecyk, Riera Madurell, Rocard, Schapira, Scheele, Segelström, Skinner, Titley, Vincenzi, Weber Henri, Westlund, Willmott, Wynn

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 436

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Krupa, Louis, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Zapałowski

NI: Allister, Battilocchio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Fruteau, García Pérez, Geringer de Oedenberg, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gruber, Hänsch, Haug, Hutchinson, Ilves, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Paasilinna, Panzeri, Peillon, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Walter, Weiler, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 19

ALDE: Matsakis

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Bonde, Sinnott

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Brepoels, Járóka, Konrad, Wijkman

PSE: Bullmann, Ferreira Elisa, Gierek, Hegyi, Locatelli

Balsojuma labojumi

Pret:
  Jamila Madeira

48.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

F apsv.

Par: 469

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Helmer, Martin Hans-Peter, Piskorski, Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Locatelli, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Cramer, Evans Jill, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 69

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Casini, Caspary, Gargani, Siekierski, Ulmer, Záborská

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 15

ALDE: Costa, Staniszewska

GUE/NGL: Triantaphyllides

IND/DEM: Bonde

NI: Borghezio, Kozlík, Salvini, Speroni

PPE-DE: Graça Moura, Konrad, Lechner, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Sonik, Wortmann-Kool

Balsojuma labojumi

Par:
  Daniel Caspary

49.   RC B6-0330/2006 — Rasistiskā vardarbība

Rezolūcija

Par: 301

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Lambsdorff, Lax, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pannella, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Riis-Jørgensen, Samuelsen, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Väyrynen, Veraldi, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Bonde, Goudin, Karatzaferis, Lundgren

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Kozlík, Martin Hans-Peter

PPE-DE: Bachelot-Narquin, Belet, Bowis, Cederschiöld, Dehaene, Fjellner, Fontaine, Gaubert, Grossetête, Hybášková, Ibrisagic, Járóka, Kauppi, Saïfi, Seeberg, Stubb, Vatanen, Ventre, Vernola, Wijkman

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Guy-Quint, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Occhetto, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pittella, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 161

ALDE: Virrankoski

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Grabowski, Knapman, Krupa, Louis, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, de Villiers, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Borghezio, Chruszcz, Claeys, Czarnecki Marek Aleksander, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Lang, Le Rachinel, Martinez, Masiel, Mölzer, Mote, Mussolini, Piskorski, Romagnoli, Rutowicz, Salvini, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Beazley, Böge, Bonsignore, Braghetto, Březina, Buzek, Cabrnoch, Casini, Caspary, Castiglione, Deß, Dombrovskis, Duchoň, Ehler, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Florenz, Fraga Estévez, Gahler, Gaľa, Galeote, Gargani, Gewalt, Gomolka, Graça Moura, Grosch, Handzlik, Hieronymi, Hudacký, Jałowiecki, Jeggle, Kaczmarek, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kudrycka, Kušķis, Langen, Lechner, Lewandowski, Mann Thomas, Marques, Mauro, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Montoro Romero, Nassauer, Niebler, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Ouzký, Pack, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posselt, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rübig, Schröder, Schwab, Siekierski, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Strejček, Surján, Ulmer, Vidal-Quadras, Vlasák, Weisgerber, Wieland, Záborská, Zaleski, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: van Buitenen

Atturas: 102

ALDE: Budreikaitė, Costa, Kułakowski, Laperrouze, Staniszewska, Takkula, Toia

GUE/NGL: Manolakou, Pafilis, Toussas

IND/DEM: Sinnott

NI: Rivera

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Becsey, Bradbourn, Brejc, Brepoels, Bushill-Matthews, Busuttil, Callanan, Casa, del Castillo Vera, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Díaz de Mera García Consuegra, Doorn, Dover, Doyle, Duka-Zólyomi, Elles, Evans Jonathan, Fernández Martín, Freitas, García-Margallo y Marfil, Garriga Polledo, Gauzès, Gklavakis, Glattfelder, Gräßle, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hoppenstedt, Itälä, Jackson, Jordan Cizelj, Kamall, Karas, Kasoulides, Kratsa-Tsagaropoulou, Lamassoure, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mitchell, Nicholson, van Nistelrooij, Olajos, Őry, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Posdorf, Purvis, Rudi Ubeda, Schmitt, Schöpflin, Silva Peneda, Stevenson, Sudre, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vlasto, Wortmann-Kool, Zappalà, Zatloukal

PSE: Gierek, Krehl, dos Santos

Balsojuma labojumi

Par:
  Kathy Sinnott

Pret:
  Othmar Karas

50.   M. Cramer ziņojums A6-0183/2006

Rezolūcija

Par: 527

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gentvilas, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Oviir, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Papadimoulis, Pflüger, Portas, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Grabowski, Karatzaferis, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Zapałowski

NI: Battilocchio, Belohorská, Bobošíková, Borghezio, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Helmer, Kozlík, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Speroni, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lechner, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schmitt, Schöpflin, Schröder, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Busquin, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fava, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Jonckheer, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 13

ALDE: Cappato

IND/DEM: Batten, Coûteaux, Goudin, Knapman, Louis, Nattrass, de Villiers, Whittaker, Wise

NI: Mote

Verts/ALE: Özdemir, Romeva i Rueda

Atturas: 8

ALDE: Davies

GUE/NGL: Guerreiro, Manolakou, Pafilis, Toussas

NI: Allister

Verts/ALE: Evans Jill, Lucas

Balsojuma labojumi

Par:
  Marco Cappato

51.   S. O Neachtain ziņojums A6-0141/2006

Groz. Nr. 9

Par: 212

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Dehaene

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Leichtfried, Leinen, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cramer, Evans Jill, Flautre, Frassoni, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 317

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Goudin, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Böge, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zwiefka

PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jöns, Jørgensen, McAvan, Martin David, Pinior, Skinner, Thomsen, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Ryan, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Atturas: 4

NI: Kozlík, Rivera

UEN: Bielan

Verts/ALE: van Buitenen

52.   S. O Neachtain ziņojums A6-0141/2006

Groz. Nr. 10

Par: 182

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Castex, Cercas, Chiesa, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Hutchinson, Ilves, Jöns, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, Madeira, Maňka, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

Verts/ALE: Evans Jill, Frassoni, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Lipietz, Lucas, Özdemir, Smith, Ždanoka

Pret: 359

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Belohorská, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Martin Hans-Peter, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Belet, Bonsignore, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Cashman, Christensen, Corbett, Gill, Honeyball, Howitt, Jørgensen, Kristensen, McAvan, Martin David, Masip Hidalgo, Pinior, Scheele, Skinner, Thomsen, Titley, Willmott, Wynn

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kamiński, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Libicki, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Onesta, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes

Atturas: 3

NI: Allister, Kozlík

Verts/ALE: van Buitenen

53.   S. O Neachtain ziņojums A6-0141/2006

Groz. Nr. 7

Par: 237

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Belder, Blokland, Coûteaux, Karatzaferis, Louis, de Villiers

NI: Borghezio, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Mölzer, Mussolini, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Bachelot-Narquin

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Masip Hidalgo, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rocard, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García

UEN: Aylward, Crowley, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, La Russa, Maldeikis, Ó Neachtain, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 290

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Busk, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Liotard, Seppänen, Sjöstedt, Svensson

IND/DEM: Batten, Goudin, Grabowski, Knapman, Krupa, Lundgren, Nattrass, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Masiel, Mote, Piskorski, Rivera, Rutowicz

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bowis, Bradbourn, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, García-Margallo y Marfil, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wijkman, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Christensen, Kristensen, Thomsen

UEN: Angelilli, Berlato, Musumeci, Pirilli, Wojciechowski Janusz

Atturas: 7

ALDE: Lambsdorff

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík

UEN: Camre, Libicki

Verts/ALE: van Buitenen

Balsojuma labojumi

Pret:
  Dan Jørgensen

54.   H. Bösch ziņojums A6-0185/2006

Groz. Nr. 6

Par: 455

ALDE: Losco

GUE/NGL: Agnoletto, Catania, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Coûteaux, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Rogalski, Sinnott, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Claeys, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Albertini, Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Cabrnoch, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kudrycka, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mauro, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moraes, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Myller, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Peillon, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, dos Santos, Schapira, Scheele, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Walter, Weber Henri, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cohn-Bendit, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Staes, Turmes, Ždanoka

Pret: 68

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Davies, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Staniszewska, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

NI: Bobošíková, Czarnecki Ryszard, Mote, Rutowicz

UEN: Wojciechowski Janusz

Atturas: 5

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Belohorská, Kozlík

UEN: Kamiński

Balsojuma labojumi

Pret:
  Henrik Dam Kristensen

55.   H. Bösch ziņojums A6-0185/2006

72. punkts

Par: 514

ALDE: Alvaro, Andria, Beaupuy, Bourlanges, Budreikaitė, Cappato, Carlshamre, Cavada, Chatzimarkakis, Cocilovo, Cornillet, Costa, Deprez, De Sarnez, Drčar Murko, Duff, Fourtou, Gibault, Griesbeck, Guardans Cambó, Hall, Harkin, Hennis-Plasschaert, in 't Veld, Jäätteenmäki, Jensen, Juknevičienė, Kacin, Karim, Krahmer, Kułakowski, Lambsdorff, Laperrouze, Lax, Lehideux, Losco, Ludford, Lynne, Maaten, Manders, Matsakis, Mohácsi, Mulder, Newton Dunn, Nicholson of Winterbourne, Onyszkiewicz, Ortuondo Larrea, Pistelli, Prodi, Resetarits, Ries, Schuth, Starkevičiūtė, Sterckx, Susta, Szent-Iványi, Takkula, Toia, Väyrynen, Veraldi, Virrankoski, Wallis

GUE/NGL: Agnoletto, de Brún, Flasarová, Guerreiro, Guidoni, Henin, Kaufmann, Liotard, Manolakou, Maštálka, Meijer, Meyer Pleite, Musacchio, Pafilis, Papadimoulis, Pflüger, Ransdorf, Remek, Seppänen, Sjöstedt, Svensson, Toussas, Triantaphyllides, Uca, Wagenknecht, Zimmer

IND/DEM: Batten, Belder, Blokland, Goudin, Grabowski, Krupa, Lundgren, Pęk, Piotrowski, Tomczak, Whittaker, Wise, Zapałowski

NI: Allister, Belohorská, Bobošíková, Claeys, Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Gollnisch, Lang, Le Rachinel, Martin Hans-Peter, Martinez, Masiel, Mölzer, Mussolini, Piskorski, Rivera, Romagnoli, Rutowicz, Schenardi, Vanhecke, Wojciechowski Bernard Piotr

PPE-DE: Audy, Ayuso González, Bachelot-Narquin, Barsi-Pataky, Bauer, Beazley, Becsey, Böge, Bonsignore, Bowis, Braghetto, Brejc, Brepoels, Březina, Bushill-Matthews, Busuttil, Buzek, Callanan, Casa, Casini, Caspary, Castiglione, del Castillo Vera, Cederschiöld, Chmielewski, Coelho, Coveney, Daul, Dehaene, Descamps, Deß, De Veyrac, Díaz de Mera García Consuegra, Dombrovskis, Doorn, Dover, Doyle, Duchoň, Duka-Zólyomi, Ehler, Elles, Evans Jonathan, Fajmon, Fatuzzo, Ferber, Fernández Martín, Fjellner, Florenz, Fontaine, Fraga Estévez, Freitas, Gahler, Gál, Gaľa, Galeote, Gargani, Garriga Polledo, Gaubert, Gauzès, Gewalt, Gklavakis, Glattfelder, Gomolka, Graça Moura, Gräßle, Grosch, Grossetête, Gyürk, Handzlik, Hannan, Harbour, Hatzidakis, Hennicot-Schoepges, Herranz García, Herrero-Tejedor, Hieronymi, Hoppenstedt, Hudacký, Hybášková, Ibrisagic, Itälä, Jackson, Jałowiecki, Járóka, Jeggle, Jordan Cizelj, Kaczmarek, Kamall, Karas, Kasoulides, Kauppi, Kelam, Klamt, Klaß, Klich, Koch, Konrad, Kratsa-Tsagaropoulou, Kušķis, Lamassoure, Langen, Lewandowski, Liese, Lulling, Maat, McGuinness, Mann Thomas, Marques, Martens, Mathieu, Mato Adrover, Mavrommatis, Mayer, Mayor Oreja, Méndez de Vigo, Mikolášik, Millán Mon, Mitchell, Montoro Romero, Nassauer, Nicholson, Niebler, van Nistelrooij, Olajos, Olbrycht, Oomen-Ruijten, Őry, Ouzký, Pack, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Parish, Patriciello, Pieper, Pīks, Pirker, Pleštinská, Pomés Ruiz, Posdorf, Posselt, Purvis, Quisthoudt-Rowohl, Rack, Radwan, Reul, Roithová, Rudi Ubeda, Rübig, Saïfi, Schierhuber, Schmitt, Schöpflin, Schwab, Seeber, Seeberg, Siekierski, Silva Peneda, Škottová, Sommer, Sonik, Spautz, Šťastný, Stevenson, Strejček, Stubb, Sudre, Surján, Szájer, Tannock, Thyssen, Toubon, Trakatellis, Ulmer, Vakalis, Van Orden, Varela Suanzes-Carpegna, Varvitsiotis, Vatanen, Ventre, Vernola, Vidal-Quadras, Vlasák, Vlasto, Weisgerber, Wieland, Wortmann-Kool, Záborská, Zaleski, Zappalà, Zatloukal, Zieleniec, Zvěřina, Zwiefka

PSE: Arif, Arnaoutakis, Assis, Attard-Montalto, Ayala Sender, Badia I Cutchet, Batzeli, Beglitis, Berès, van den Berg, Berger, Berlinguer, Berman, Bösch, Bono, Bullmann, van den Burg, Calabuig Rull, Capoulas Santos, Carlotti, Carnero González, Casaca, Cashman, Castex, Cercas, Chiesa, Christensen, Corbett, Corbey, Correia, Cottigny, De Keyser, De Rossa, Désir, De Vits, Díez González, Douay, Dührkop Dührkop, El Khadraoui, Estrela, Ettl, Falbr, Fernandes, Ferreira Elisa, Ford, Fruteau, García Pérez, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gierek, Gill, Goebbels, Gomes, Gottardi, Grabowska, Grech, Gröner, Groote, Gruber, Hänsch, Hamon, Hasse Ferreira, Haug, Hegyi, Honeyball, Howitt, Hutchinson, Ilves, Jöns, Jørgensen, Kindermann, Koterec, Krehl, Kreissl-Dörfler, Kristensen, Kuc, Kuhne, Lambrinidis, Lavarra, Le Foll, Leichtfried, Leinen, Liberadzki, McAvan, Madeira, Maňka, Martin David, Martínez Martínez, Mastenbroek, Matsouka, Medina Ortega, Menéndez del Valle, Miguélez Ramos, Moreno Sánchez, Moscovici, Muscat, Napoletano, Obiols i Germà, Öger, Paasilinna, Pahor, Panzeri, Piecyk, Pinior, Pleguezuelos Aguilar, Poignant, Prets, Rapkay, Riera Madurell, Rosati, Rothe, Rouček, Roure, Sacconi, Sakalas, Salinas García, Sánchez Presedo, dos Santos, Schapira, Segelström, Siwiec, Skinner, Sornosa Martínez, Swoboda, Szejna, Tabajdi, Tarabella, Tarand, Thomsen, Titley, Trautmann, Tzampazi, Vaugrenard, Vergnaud, Vincenzi, Walter, Weiler, Westlund, Wiersma, Willmott, Wynn, Yañez-Barnuevo García, Zingaretti

UEN: Angelilli, Aylward, Berlato, Bielan, Camre, Crowley, Foglietta, Foltyn-Kubicka, Janowski, Kristovskis, Kuźmiuk, Maldeikis, Musumeci, Ó Neachtain, Pirilli, Podkański, Roszkowski, Ryan, Szymański, Vaidere, Wojciechowski Janusz, Zīle

Verts/ALE: Aubert, Auken, Beer, Breyer, van Buitenen, Cramer, Evans Jill, Flautre, Graefe zu Baringdorf, de Groen-Kouwenhoven, Hammerstein Mintz, Harms, Hassi, Horáček, Hudghton, Isler Béguin, Joan i Marí, Kallenbach, Kusstatscher, Lagendijk, Lambert, Lichtenberger, Lipietz, Lucas, Özdemir, Onesta, Romeva i Rueda, Rühle, Schlyter, Schroedter, Smith, Staes, Turmes

Pret: 3

NI: Mote

PPE-DE: Cabrnoch, Mauro

Atturas: 4

IND/DEM: Karatzaferis

NI: Battilocchio, Kozlík

UEN: Kamiński

56.   RC B6-0341/2006 — Ziemeļkoreja

Rezolūcija

Par: 68

ALDE: Laperrouze, Matsakis, Onyszkiewicz, Szent-Iványi

GUE/NGL: Meijer

IND/DEM: Belder, Sinnott

NI: Czarnecki Ryszard, Dillen, Giertych, Romagnoli, Rutowicz

PPE-DE: Audy, Chmielewski, Daul, Deß, Elles, Gahler, Gál, Gauzès, Gewalt, Gomolka, Grossetête, Gutiérrez-Cortines, Hatzidakis, Kaczmarek, Karas, Klaß, Kratsa-Tsagaropoulou, Mann Thomas, Mayer, Panayotopoulos-Cassiotou, Papastamkos, Pleštinská, Posselt, Purvis, Radwan, Sommer, Varvitsiotis, Vatanen, Wieland, Zaleski, Zwiefka

PSE: Arnaoutakis, Assis, Ayala Sender, Bullmann, Carlotti, Casaca, Correia, Ettl, Ferreira Elisa, Gebhardt, Geringer de Oedenberg, Gomes, Hasse Ferreira, Kuc, Martínez Martínez, Medina Ortega, Pinior, Sakalas, Scheele

UEN: Libicki, Maldeikis

Verts/ALE: Onesta, Romeva i Rueda, Schlyter, Smith

Pret: 2

GUE/NGL: Pafilis, Toussas

Atturas: 1

GUE/NGL: Pflüger

---

PIEŅEMTIE TEKSTI

P6_TA(2006)0264

Datu sniegšana attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (COM(2005)0566 — C6-0376/2005 — 2005/0223 (COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0566) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0566) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0376/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 285. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0376/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0169/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A6-0169/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0223

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006, kas attiecas uz statistikas datu sniegšanu par dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1382/91

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENIBAS PADOME,

ņemot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (1),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EEK) Nr. 1382/91 (1991. gada 21. maijs) par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (2) paredz dalībvalstīm pienākumu sniegt Komisijai ikmēneša datus par to teritorijā izkrauto zvejniecības produktu daudzumiem un vidējām vērtībām. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EEK) Nr. 1382/91 (1991. gada 21. maijs) par datu sniegšanu attiecībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem (2) paredz dalībvalstīm pienākumu sniegt Komisijai ikmēneša datus par to teritorijā izkrauto zvejniecības produktu daudzumiem un vidējām vērtībām.

| (2) | Pieredze rāda, ka zvejniecības produktu tirgus pētījumi un citi ekonomiskie pētījumi netiktu negatīvi ietekmēti, ja dati saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem tiktu sniegti ik gadus, nevis ik mēnesi. |
| --- | --- |

(2)

Pieredze rāda, ka zvejniecības produktu tirgus pētījumi un citi ekonomiskie pētījumi netiktu negatīvi ietekmēti, ja dati saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem tiktu sniegti ik gadus, nevis ik mēnesi.

| (3) | Pētījumi būtu pilnīgāki, ja dati tiktu iedalīti pēc karoga valsts zvejas kuģiem, kas veic produktu izkraušanu krastā. |
| --- | --- |

(3)

Pētījumi būtu pilnīgāki, ja dati tiktu iedalīti pēc karoga valsts zvejas kuģiem, kas veic produktu izkraušanu krastā.

| (4) | Regula (EEK) Nr. 1382/91 nosaka ierobežojumu attiecībā uz paraugu ņemšanas metodēm, kas pieļaujamas, ja datu savākšanas un apstrādes dēļ atsevišķu valsts iestāžu darba apjoms ir pārmērīgs. Lai uzlabotu un vienkāršotu datu sniegšanas sistēmu, ir lietderīgi aizstāt minēto regulu ar jaunu tiesību aktu. Tādēļ Regula (EEK) Nr. 1382/91 būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(4)

Regula (EEK) Nr. 1382/91 nosaka ierobežojumu attiecībā uz paraugu ņemšanas metodēm, kas pieļaujamas, ja datu savākšanas un apstrādes dēļ atsevišķu valsts iestāžu darba apjoms ir pārmērīgs. Lai uzlabotu un vienkāršotu datu sniegšanas sistēmu, ir lietderīgi aizstāt minēto regulu ar jaunu tiesību aktu. Tādēļ Regula (EEK) Nr. 1382/91 būtu jāatceļ.

| (5) | Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, kopēja tiesiska regulējuma izveide sistemātiskai Kopienas statistikas datu izveidei par dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus, proti, kopēja tiesiska regulējuma izveide sistemātiskai Kopienas statistikas datu izveidei par dalībvalstīs izkrautajiem zvejniecības produktiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka tādēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šo mērķu sasniegšanai.

| (6) | Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (3) ir zvejniecības statistikas pamatregulējums. Jo īpaši tajā ir izvirzīta prasība ievērot taisnīguma, ticamības, relevances, izmaksu lietderības, statistikas konfidencialitātes un caurskatāmības principus. |
| --- | --- |

(6)

Padomes Regula (EK) Nr. 322/97 (1997. gada 17. februāris) par Kopienas statistiku (3) ir zvejniecības statistikas pamatregulējums. Jo īpaši tajā ir izvirzīta prasība ievērot taisnīguma, ticamības, relevances, izmaksu lietderības, statistikas konfidencialitātes un caurskatāmības principus.

| (7) | Ir svarīgi nodrošināt šīs regulas vienotu piemērošanu un šajā nolūkā paredzēt Kopienas procedūru, kas ļautu pieņemt attiecīgos īstenošanas pasākumus un veikt vajadzīgos tehniskos pielāgojumus. |
| --- | --- |

(7)

Ir svarīgi nodrošināt šīs regulas vienotu piemērošanu un šajā nolūkā paredzēt Kopienas procedūru, kas ļautu pieņemt attiecīgos īstenošanas pasākumus un veikt vajadzīgos tehniskos pielāgojumus.

| (8) | Tā kā statistikas dati par krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ir ļoti svarīgs kopējās zivsaimniecības politikas vadības instruments, šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4), |
| --- | --- |

(8)

Tā kā statistikas dati par krastā izkrautajiem zvejniecības produktiem ir ļoti svarīgs kopējās zivsaimniecības politikas vadības instruments, šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK (1999. gada 28. jūnijs), ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (4),

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Definīcijas

Šajā regulā piemēro šādas definīcijas:

| 1) | “Kopienas zvejas kuģi” ir zvejas kuģi, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā; |
| --- | --- |

1)

“Kopienas zvejas kuģi” ir zvejas kuģi, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā;

| 2) | “EBTA zvejas kuģi” ir zvejas kuģi, kas kuģo ar kādas EBTA valsts karogu vai ir reģistrēti kādā EBTA valstī; |
| --- | --- |

2)

“EBTA zvejas kuģi” ir zvejas kuģi, kas kuģo ar kādas EBTA valsts karogu vai ir reģistrēti kādā EBTA valstī;

| 3) | “vienības vērtība” ir:






  a) | vērtība krastā izkrautā produkta pirmā pārdevuma veikšanas brīdī (valsts valūtā) attiecībā uz krastā izkrauto zvejniecības produktu daudzumu (tonnās), vai |
| --- | --- | --- |

3)

“vienības vērtība” ir:

a)

vērtība krastā izkrautā produkta pirmā pārdevuma veikšanas brīdī (valsts valūtā) attiecībā uz krastā izkrauto zvejniecības produktu daudzumu (tonnās), vai

| b) | zvejniecības produktiem, kurus nepārdot tūlīt, vidējā cena par tonnu, kas izteikta valsts valūtā un novērtēta pēc attiecīgas metodes. |
| --- | --- |

b)

zvejniecības produktiem, kurus nepārdot tūlīt, vidējā cena par tonnu, kas izteikta valsts valūtā un novērtēta pēc attiecīgas metodes.

2. pants

Dalībvalstu pienākumi

1.   Katru gadu dalībvalstis nosūta Komisijai statistikas datus par zvejniecības produktiem, kurus Kopienas vai EBTA zvejas kuģi izkrāvuši to teritorijā (turpmāk — “statistikas dati”).

2.   Šajā regulā par produktiem, kas izkrauti ziņotājas dalībvalsts teritorijā, uzskata šādus produktus:

| a) | produktus, ko valsts ostās Kopienā izkrāvuši zvejas kuģi vai citi zvejas flotes kuģi; |
| --- | --- |

a)

produktus, ko valsts ostās Kopienā izkrāvuši zvejas kuģi vai citi zvejas flotes kuģi;

| b) | produktus, ko izkrāvuši ziņotājas dalībvalsts zvejas kuģi ostās, kas atrodas ārpus Kopienas, un uz ko attiecas T2M veidlapa, kas ir iekļauta 43. pielikumā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5). |
| --- | --- |

b)

produktus, ko izkrāvuši ziņotājas dalībvalsts zvejas kuģi ostās, kas atrodas ārpus Kopienas, un uz ko attiecas T2M veidlapa, kas ir iekļauta 43. pielikumā Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (5).

3. pants

Statistikas datu apstrāde

1.   Statistikas dati aptver visus produktus, kas izkrauti Kopienas valstu teritorijā.

2.   Paraugu ņemšanas metodes var izmantot tad, ja kādas dalībvalsts īpašas zvejniecības nozares strukturālo īpašību dēļ visaptverošu datu savākšanai valsts iestādēm būtu jāveic darbs, kas būtu pārmērīgs, salīdzinot ar šīs nozares nozīmīgumu.

4. pants

Statistikas dati

Statistikas dati aptver kopējos daudzumus un vienības vērtības zvejniecības produktiem, kas izkrauti krastā pārskata kalendārajā gadā.

Mainīgie, attiecībā uz ko ir jāiesniedz statistikas dati, to definīcijas un attiecīgās nomenklatūras norādītas II, III un IV pielikumā.

5. pants

Statistikas datu nosūtīšana

Dalībvalstis nosūta statistikas datus Komisijai reizi gadā, ievērojot formātu, kas aprakstīts I pielikumā, un izmantojot kodus, kas aprakstīti II, III un IV pielikumā.

Statistikas datus iesniedz vēlākais sešus mēnešus pēc pārskata gada beigām.

6. pants

Metodoloģija

1.   Vēlākais ... (6) pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra dalībvalsts iesniedz Komisijai detalizētu metodoloģisku ziņojumu, kur aprakstīts, kā tiek savākti dati un apstrādāta statistika. Šajā ziņojumā ir jāprecizē izmantotās paraugu ņemšanas metodes, kā arī jāizvērtē ar tām saistīto novērtējumu kvalitāte.

2.   Komisija izvērtē šos ziņojumus un iesniedz savus secinājumus kompetentajai darba grupai Lauksaimniecības statistikas pastāvīgajā komitejā (turpmāk — “Komiteja”), kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK (7).

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām informācijā, kas sniegta saskaņā ar 1. punktu, trijos mēnešos pēc šādas izmaiņas ieviešanas. Tās vajadzības gadījumā arī dara Komisijai zināmas visas būtiskās izmaiņas datu savākšanas metodēs.

7. pants

Pārejas periods

Šīs regulas īstenošanas nolūkā dalībvalstīm var piešķirt pārejas periodus, kas nepārsniedz trīs gadus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas, saskaņā ar 11. panta 2. punktā minēto procedūru.

8. pants

Atkāpes

1.   Ja saistībā ar kādas dalībvalsts kādas īpašas zivsaimniecības nozares iekļaušanu šīs dalībvalsts iestādēm būtu jāveic darbs, kas nav samērīgs ar šīs nozares nozīmīgumu, saskaņā ar procedūru, kas paredzēta 11. panta 2. punktā, var piešķirt atkāpi, kas pieļauj to, ka minētā dalībvalsts valsts statistikas datu sūtījumos neiekļauj statistikas datus, kas attiecas uz konkrēto nozari.

2.   Ja dalībvalsts lūdz atkāpi saskaņā ar 1. punktu, tā, lai pamatotu savu lūgumu, nosūta Komisijai ziņojumu par problēmām, ar ko tā saskārusies, piemērojot šo regulu visai tās teritorijā izkrautajai produkcijai.

9. pants

Pielikumu atjaunināšana

Pielikumi tehniski jāpielāgo atbilstīgi 11. panta 2. punktā minētajai procedūrai.

10. pants

Vērtēšana

Komisijas vēlākais ... (8) un pēc tam reizi trijos gados iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei novērtējuma ziņojumu par statistikas datiem, kas apstrādāti, piemērojot šo regulu, īpaši attiecībā uz to atbilstību un kvalitāti. Šajā ziņojumā tiek izmantota arī datu savākšanai un apstrādei izveidotās sistēmas izmaksu un ieguvumu analīze, tajā norāda labāko praksi, kas ļauj samazināt dalībvalstu darba apjomu un paaugstināt statistikas datu lietderību un kvalitāti.

11. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz komiteja.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

12. pants

Atcelšana

Ar šo Regula (EEK) Nr. 1382/91 tiek atcelta.

13. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. jūnija Nostāja.

1

(2)  OV L 133, 28.5.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

2

(3)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003.

3

(4)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.).

4

(5)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 402/2006 (OV L 70, 9.3.2006., 35. lpp.).

5

(6)  12 mēnešus no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

6

(7)  OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp.

7

(8)  Trīs gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

8

I PIELIKUMS

IESNIEGTO STATISTIKAS DATU FORMĀTS

Statistikas datu datnes formāts

Statistikas dati ir jāiesniedz datnē, kur katrs ieraksts aptver laukus, kas norādīti še turpmāk. Šie lauki ir jāatdala ar komatu (“,”).

| Lauks | Piezīme | Pielikums |
| --- | --- | --- |
| Pārskata gads | 4 cipari (piem., 2003) | |
| Ziņotāja valsts | 3 burtu kods | II pielikums |
| Sugas vai sugu grupa | Starptautiskais 3 burtu kods (1) | - |
| Karoga valsts | 3 burtu kods | II pielikums |
| Produktu sagatavošanas veids | | III pielikums |
| Paredzētais izmantojums | | IV pielikums |
| Daudzums | Izkrauto tonnu skaits
  (noapaļots līdz pirmajam ciparam aiz komata) | |
| Vienības vērtība | Valsts valūta uz tonnu | |

Lauks

Piezīme

Pielikums

Pārskata gads

4 cipari (piem., 2003)

Ziņotāja valsts

3 burtu kods

II pielikums

Sugas vai sugu grupa

Starptautiskais 3 burtu kods (1)

-

Karoga valsts

3 burtu kods

II pielikums

Produktu sagatavošanas veids

III pielikums

Paredzētais izmantojums

IV pielikums

Daudzums

Izkrauto tonnu skaits

(noapaļots līdz pirmajam ciparam aiz komata)

Vienības vērtība

Valsts valūta uz tonnu

Daudzumiem, kas nesasniedz 50 kg krastā izkrautas produkcijas svara, reģistrējamā vērtība ir “0,0”.

---

(1)  Pilnu sarakstu, kur uzskaitīti sugu starptautiskie 3 burtu kodi, var aplūkot FAO ASFIS datnē (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/ asfis.asp).

II PIELIKUMS

SARAKSTS AR VALSTU KODIEM

| Valsts | Kods |
| --- | --- |
| Beļģija | BEL |
| Čehijas Republika | CZE |
| Dānija | DNK |
| Vācija | DEU |
| Igaunija | EST |
| Grieķija | GRC |
| Spānija | ESP |
| Francija | FRA |
| Īrija | IRL |
| Itālija | ITA |
| Kipra | CYP |
| Latvija | LVA |
| Lietuva | LTU |
| Luksemburga | LUX |
| Ungārija | HUN |
| Malta | MLT |
| Nīderlande | NLD |
| Austrija | AUT |
| Polija | POL |
| Portugāle | PRT |
| Slovēnija | SVN |
| Slovākija | SVK |
| Somija | FIN |
| Zviedrija | SWE |
| Apvienotā Karaliste | GBR |
| Islande | ISL |
| Norvēģija | NOR |
| Citas | OTH |

Valsts

Kods

Beļģija

BEL

Čehijas Republika

CZE

Dānija

DNK

Vācija

DEU

Igaunija

EST

Grieķija

GRC

Spānija

ESP

Francija

FRA

Īrija

IRL

Itālija

ITA

Kipra

CYP

Latvija

LVA

Lietuva

LTU

Luksemburga

LUX

Ungārija

HUN

Malta

MLT

Nīderlande

NLD

Austrija

AUT

Polija

POL

Portugāle

PRT

Slovēnija

SVN

Slovākija

SVK

Somija

FIN

Zviedrija

SWE

Apvienotā Karaliste

GBR

Islande

ISL

Norvēģija

NOR

Citas

OTH

III PIELIKUMS

SARAKSTS AR PRODUKTU SAGATAVOŠANAS VEIDU KODIEM

A daļa

Saraksts

| Sagatavošanas veids | Kods |
| --- | --- |
| Svaigas (bez papildu norādes) | 10 |
| Svaigas (veselas) | 11 |
| Svaigas (izķidātas) | 12 |
| Svaigas (astes) | 13 |
| Svaigas (filejas) | 14 |
| Svaigas (izķidātas un bez galvām) | 16 |
| Svaigas (dzīvas) | 18 |
| Svaigas (citādas) | 19 |
| Saldētas (bez papildu norādes) | 20 |
| Saldētas (veselas) | 21 |
| Saldētas (izķidātas) | 22 |
| Saldētas (astes) | 23 |
| Saldētas (filejas) | 24 |
| Saldētas (nefiletētas) | 25 |
| Saldētas (izķidātas un bez galvām) | 26 |
| Saldētas (tīrītas) | 27 |
| Saldētas (netīrītas) | 28 |
| Saldētas (citādas) | 29 |
| Sālītas (bez papildu norādes) | 30 |
| Sālītas (veselas) | 31 |
| Sālītas (izķidātas) | 32 |
| Sālītas (filejas) | 34 |
| Sālītas (izķidātas un bez galvām) | 36 |
| Sālītas (citādas) | 39 |
| Kūpinātas | 40 |
| Termiski apstrādātas | 50 |
| Termiski apstrādātas (saldētas un iepakotas) | 60 |
| Žāvētas (bez papildu norādes) | 70 |
| Žāvētas (veselas) | 71 |
| Žāvētas (izķidātas) | 72 |
| Žāvētas (filejas) | 74 |
| Žāvētas (izķidātas un bez galvām) | 76 |
| Žāvētas (bez ādas) | 77 |
| Žāvētas (citādas) | 79 |
| Veselas (bez papildu norādes) | 91 |
| Spīles | 80 |
| Ikri | 85 |
| Nav zināms | 99 |

Sagatavošanas veids

Kods

Svaigas (bez papildu norādes)

10

Svaigas (veselas)

11

Svaigas (izķidātas)

12

Svaigas (astes)

13

Svaigas (filejas)

14

Svaigas (izķidātas un bez galvām)

16

Svaigas (dzīvas)

18

Svaigas (citādas)

19

Saldētas (bez papildu norādes)

20

Saldētas (veselas)

21

Saldētas (izķidātas)

22

Saldētas (astes)

23

Saldētas (filejas)

24

Saldētas (nefiletētas)

25

Saldētas (izķidātas un bez galvām)

26

Saldētas (tīrītas)

27

Saldētas (netīrītas)

28

Saldētas (citādas)

29

Sālītas (bez papildu norādes)

30

Sālītas (veselas)

31

Sālītas (izķidātas)

32

Sālītas (filejas)

34

Sālītas (izķidātas un bez galvām)

36

Sālītas (citādas)

39

Kūpinātas

40

Termiski apstrādātas

50

Termiski apstrādātas (saldētas un iepakotas)

60

Žāvētas (bez papildu norādes)

70

Žāvētas (veselas)

71

Žāvētas (izķidātas)

72

Žāvētas (filejas)

74

Žāvētas (izķidātas un bez galvām)

76

Žāvētas (bez ādas)

77

Žāvētas (citādas)

79

Veselas (bez papildu norādes)

91

Spīles

80

Ikri

85

Nav zināms

99

B daļa

Piezīmes

1. Filejas: gaļas sloksnes, kas nogrieztas paralēli zivs muguras asakai un ir labā vai kreisā zivs puse bez galvas, iekšējiem orgāniem, spurām (muguras, anālās, astes, vēdera, krūšu) un asakām (muguras jeb lielās asakas, vēdera jeb ribu asakām, bronhiālām asakām utt.), un abas puses nav savienotas, piemēram, pa muguras un vēdera līniju.

2. Veselas zivis: neizķidātas zivis.

3. Tīrīti: kalmāri, no kuru ķermeņiem atdalīti taustekļi, galvas un iekšējie orgāni.

4. Saldētas zivis: zivis, kas sasaldētas tā, lai saglabātu zivju īpašo kvalitāti, pazeminot temperatūru līdz - 18° C vai vairāk, un kas pēc tam glabātas - 18° C vai zemākā temperatūrā.

5. Svaigas zivis: zivis, kas nav konservētas, sālītas, saldētas vai citādi apstrādātas, bet ir vienīgi atdzesētas. Parasti svaigas zivis ir veselas vai izķidātas.

6. Sālītas zivis: zivis, kas bieži vien ir izķidātas un bez galvām, saglabātas sālī vai sālījumā.

IV PIELIKUMS

ZVEJNIECĪBAS PRODUKTU PAREDZĒTĀ IZMANTOJUMA KODU SARAKSTS

A daļa

Saraksts

| Paredzētais izmantojums | Kods | Iesniegšana |
| --- | --- | --- |
| Lietošana uzturā | 1 | Obligāta |
| Izmantošana rūpniecībā | 2 | Obligāta |
| Atsaukti no tirgus | 3 | Brīvprātīga |
| Ēsma | 4 | Brīvprātīga |
| Dzīvnieku barība | 5 | Brīvprātīga |
| Atkritumi | 6 | Brīvprātīga |
| Nav zināms | 9 | Brīvprātīga |

Paredzētais izmantojums

Kods

Iesniegšana

Lietošana uzturā

1

Obligāta

Izmantošana rūpniecībā

2

Obligāta

Atsaukti no tirgus

3

Brīvprātīga

Ēsma

4

Brīvprātīga

Dzīvnieku barība

5

Brīvprātīga

Atkritumi

6

Brīvprātīga

Nav zināms

9

Brīvprātīga

B daļa

Piezīmes

1. Lietošana uzturā: visi zvejniecības produkti, kurus pirmajā pārdošanas reizē pārdod lietošanai uzturā vai kurus izkrauj krastā atbilstīgi līgumam vai citam nolīgumam lietošanai uzturā. Neieskaita daudzumus, kuri paredzēti lietošanai uzturā, bet kuri pirmajā pārdošanas reizē tirgus apstākļu, higiēnas noteikumu vai līdzīgu iemeslu dēļ atsaukti no uzturā lietojamu preču tirgus.

2. Izmantošana rūpniecībā: visi zvejniecības produkti, kurus izkrauj krastā ar nodomu pārstrādāt zivju miltos vai eļļā vai izmantot kā dzīvnieku barību, kā arī daudzumi, kuri sākotnēji paredzēti lietošanai uzturā, tomēr pirmajā pārdošanas reizē nav pārdoti šim nolūkam.

3. Izņemti no tirgus: daudzumi, kas sākumā bija domāti lietošanai uzturā, bet kuri pirmā pārdevuma laikā ir izņemti no tirgus, tirgus nosacījumu, higiēnas noteikumu vai līdzīgu iemeslu dēļ.

4. Ēsma: svaigu zivju daudzumi, kas domāti izmantošanai par ēsmu citās zvejas darbībās. Piemērs: ēsmas izmantošana uz tunču zvejošanai ar āķiem no borta un jedām.

5. Dzīvnieku barība: svaigu zivju daudzumi tiešai dzīvnieku barošanai. Nav iekļauti daudzumi, kas paredzēti pārstrādei zivju miltos un zivju eļļā.

6. Atkritumi: zivis vai zivju daļas, kas sava stāvokļa dēļ paredzētas iznīcināšanai pirms izkraušanas krastā.

7. Nav zināms: zivju daudzumi, kas neattiecas ne uz vienu no iepriekšminētajām kategorijām.

P6_TA(2006)0265

Kopienas Septītā pamatprogramma ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam) (COM(2005)0119 — C6-0099/2005 — 2005/0043(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0119) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0119) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 166. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0099/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 166. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam iesniedz priekšlikumu (C6-0099/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Juridiskā komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0202/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Juridiskā komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0202/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atkārtoti iesniegt šo jautājumu Parlamentam, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atkārtoti iesniegt šo jautājumu Parlamentam, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt šo priekšlikumu vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0043

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. .../2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (no 2007. līdz 2013. gadam)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 166. panta 1. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (2),

rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Kopiena
  pati ir noteikusi
  mērķi
  radīt zināšanu sabiedrību, attīstot zinātību un
  nostiprinot Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi,
  ieskaitot pakalpojumu industriju, ar mēŗki nodrošināt
  augstu konkurētspējas līmeni. šim nolūkam Kopiena
  atzīst zinātnieku atbildību un neatkarību attiecībā uz pētniecības vispārējām pamatnostādnēm zināšanu robežās, un
  veicina visas vajadzīgās pētniecības darbības, jo īpaši, atbalstot uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus (“MVU”), pētniecības centrus un universitātes to pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībās
  , priekšroku dodot jomām un projektiem, kuros Eiropas finansējums un sadarbība ir ar īpašu nozīmi un sniedz pievienoto vērtību. Atbalstot pētniecību zināšanu robežās, pieņemto pētniecību un jauninājumus, Kopiena cenšas veicināt Eiropas pētniecības sinerģijas un tādējādi nodrošināt stabilāku Eiropas pētniecības telpas pamatu. Tas sniegs pozitīvu ieguldījumu sociālajam un ekonomikas progresam visās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(1)

Kopiena
  pati ir noteikusi
  mērķi
  radīt zināšanu sabiedrību, attīstot zinātību un
  nostiprinot Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi,
  ieskaitot pakalpojumu industriju, ar mēŗki nodrošināt
  augstu konkurētspējas līmeni. šim nolūkam Kopiena
  atzīst zinātnieku atbildību un neatkarību attiecībā uz pētniecības vispārējām pamatnostādnēm zināšanu robežās, un
  veicina visas vajadzīgās pētniecības darbības, jo īpaši, atbalstot uzņēmumus, tostarp mazos un vidējos uzņēmumus (“MVU”), pētniecības centrus un universitātes to pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībās
  , priekšroku dodot jomām un projektiem, kuros Eiropas finansējums un sadarbība ir ar īpašu nozīmi un sniedz pievienoto vērtību. Atbalstot pētniecību zināšanu robežās, pieņemto pētniecību un jauninājumus, Kopiena cenšas veicināt Eiropas pētniecības sinerģijas un tādējādi nodrošināt stabilāku Eiropas pētniecības telpas pamatu. Tas sniegs pozitīvu ieguldījumu sociālajam un ekonomikas progresam visās dalībvalstīs.

| (2) | Lai nodrošinātu tādu zināšanu plašu izplatību, kuras radušās sabiedriski finansētas izpētes rezultātā, pētnieki ir jāmudina publicēt savus atklājumus un izplatīt zinātnisko pētījumu rezultātus. Tādēļ pētniecība informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā, kas balstās uz “atklāto avotu” attīstību, ir modelis, kas veiksmīgi nodrošina jauninājumus un palielina sadarbību. |
| --- | --- |

(2)

Lai nodrošinātu tādu zināšanu plašu izplatību, kuras radušās sabiedriski finansētas izpētes rezultātā, pētnieki ir jāmudina publicēt savus atklājumus un izplatīt zinātnisko pētījumu rezultātus. Tādēļ pētniecība informācijas un komunikāciju tehnoloģiju (IKT) jomā, kas balstās uz “atklāto avotu” attīstību, ir modelis, kas veiksmīgi nodrošina jauninājumus un palielina sadarbību.

| (3) | Pētniecības centrālā
  loma tika
  atzīta Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomē, kurā tika uzsvērts, ka zināšanām un jauninājumiem ir
  izšķirīga nozīme, un noteica sev jaunu stratēģisku mērķi turpmākajai desmitgadei — kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām pamatoto ekonomiku pasaulē, kas spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību, radot vairāk un labākas darba vietas un plašāku sociālo kohēziju. |
| --- | --- |

(3)

Pētniecības centrālā
  loma tika
  atzīta Lisabonas 2000. gada 23. un 24. marta Eiropadomē, kurā tika uzsvērts, ka zināšanām un jauninājumiem ir
  izšķirīga nozīme, un noteica sev jaunu stratēģisku mērķi turpmākajai desmitgadei — kļūt par konkurētspējīgāko un dinamiskāko uz zinātnes atziņām pamatoto ekonomiku pasaulē, kas spēj nodrošināt ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un kuras mērķis ir panākt pilnīgu nodarbinātību, radot vairāk un labākas darba vietas un plašāku sociālo kohēziju.

| (4) | Septītā pamatprogramma ir centrālā, lai sasniegtu šo mērķi. Trijstūris — izglītība, pētījumi un jauninājumi — ir pamatinstruments tā sasniegšanai. |
| --- | --- |

(4)

Septītā pamatprogramma ir centrālā, lai sasniegtu šo mērķi. Trijstūris — izglītība, pētījumi un jauninājumi — ir pamatinstruments tā sasniegšanai.

| (5) | Līdzīgi, Zināšanu un nemateriālo preču centrālā loma ekonomikas, sociālās un kultūras pārticības radīšanā arī tika atzīta Lisabonas Eiropadomē. Zināšanu sabiedrībā jauninājumu un zināšanu radīšana, kas ir tālu no nepārtrauktas lejupslīdes, ir sabiedrībā plaši izplatīta un to pakāpeniski sasniedz ar augšupejošiem procesiem. Kopienas mērķis ir mobilizēt un stiprināt visas pētniecības un jauninājumu iespējas. |
| --- | --- |

(5)

Līdzīgi, Zināšanu un nemateriālo preču centrālā loma ekonomikas, sociālās un kultūras pārticības radīšanā arī tika atzīta Lisabonas Eiropadomē. Zināšanu sabiedrībā jauninājumu un zināšanu radīšana, kas ir tālu no nepārtrauktas lejupslīdes, ir sabiedrībā plaši izplatīta un to pakāpeniski sasniedz ar augšupejošiem procesiem. Kopienas mērķis ir mobilizēt un stiprināt visas pētniecības un jauninājumu iespējas.

| (6) | Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomē tika nosprausts mērķis palielināt Eiropas pētniecības un inovāciju pasākumu budžetu līdz 3% no ES IKP, divas trešdaļas no šā apjoma nodrošinot no privātā sektora ieguldījumiem. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Lisabonas stratēģiju Barselonas 2002. gada 15. un 16. marta Eiropadomē tika nosprausts mērķis palielināt Eiropas pētniecības un inovāciju pasākumu budžetu līdz 3% no ES IKP, divas trešdaļas no šā apjoma nodrošinot no privātā sektora ieguldījumiem.

| (7) | Tādēļ daudzām dalībvalstīm un Eiropas rūpniecībai ir jāpalielina pētniecības centieni, lai palīdzētu sekmēt veiksmīgu pētniecību saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ daudzām dalībvalstīm un Eiropas rūpniecībai ir jāpalielina pētniecības centieni, lai palīdzētu sekmēt veiksmīgu pētniecību saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.

| (8) | Lai efektīvāk piesaistītu privātos ieguldījumus un nodrošinātu to, ka pētniecība un attīstība visefektīvāk veicina Eiropas konkurētspēju, Septītajā pamatprogrammā būtu jāveic atbilstīgi pasākumi intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai pētniecības procesa agrīnā stadijā. Tas ir īpaši nozīmīgi MVU, kuriem konkurētspējas tirgū ir mazāk papildu priekšrocību. |
| --- | --- |

(8)

Lai efektīvāk piesaistītu privātos ieguldījumus un nodrošinātu to, ka pētniecība un attīstība visefektīvāk veicina Eiropas konkurētspēju, Septītajā pamatprogrammā būtu jāveic atbilstīgi pasākumi intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai pētniecības procesa agrīnā stadijā. Tas ir īpaši nozīmīgi MVU, kuriem konkurētspējas tirgū ir mazāk papildu priekšrocību.

| (9) | Ar Septīto pamatprogrammu ir jācenšas nodrošināt, ka papildus Eiropas ekonomikas konkurētspējas saglabāšanai, palielinot ieguldījumus zinātnē, visos iespējamos gadījumos ir jāizmanto ES finansētā zinātniskā pētniecība Kopienas labā, it īpaši jomās, kurās neiegulda tirgus. |
| --- | --- |

(9)

Ar Septīto pamatprogrammu ir jācenšas nodrošināt, ka papildus Eiropas ekonomikas konkurētspējas saglabāšanai, palielinot ieguldījumus zinātnē, visos iespējamos gadījumos ir jāizmanto ES finansētā zinātniskā pētniecība Kopienas labā, it īpaši jomās, kurās neiegulda tirgus.

| (10) | Nodokļu stimuli varētu noderēt, lai palielinātu Eiropas pētniecības līdzekļus. |
| --- | --- |

(10)

Nodokļu stimuli varētu noderēt, lai palielinātu Eiropas pētniecības līdzekļus.

| (11) | Septītās pamatprogrammas galvenajam mērķim ir jābūt ieguldījumam, lai ES kļūtu par pasaules līderi pētniecības jomā. Tādēļ Septītā pamatprogramma ir jākoncentrē uz pasaules klases pētniecības veicināšanu un ieguldījumiem tajā. Tādēļ konkrētas programmas ir obligāti jāīsteno, pamatojoties uz zinātniskās izcilības principiem, nevis uz citām prioritātēm. Vienīgi radot iespēju mūsdienīgai pētniecībai, ES var kļūt par pasaules līderi pētniecības jomā. |
| --- | --- |

(11)

Septītās pamatprogrammas galvenajam mērķim ir jābūt ieguldījumam, lai ES kļūtu par pasaules līderi pētniecības jomā. Tādēļ Septītā pamatprogramma ir jākoncentrē uz pasaules klases pētniecības veicināšanu un ieguldījumiem tajā. Tādēļ konkrētas programmas ir obligāti jāīsteno, pamatojoties uz zinātniskās izcilības principiem, nevis uz citām prioritātēm. Vienīgi radot iespēju mūsdienīgai pētniecībai, ES var kļūt par pasaules līderi pētniecības jomā.

| (12) | Eiropas Parlaments vairākkārt, tostarp savās jaunākajās 2005. gada marta pamatnostādnēs par ES nākotnes politiku pētniecības atbalstam, ir uzsvēris pētniecības un tehnoloģiju attīstības nozīmi un zināšanu pieaugušo lomu ekonomikas izaugsmei,
  kā arī sociālajai un vides labklājībai, it sevišķi tā 2005. gada 10. marta rezolūcijā par zinātni un tehnoloģijām — Vadlīnijas nākotnes Eiropas Savienības politikai pētniecības atbalstam (4)
  . |
| --- | --- |

(12)

Eiropas Parlaments vairākkārt, tostarp savās jaunākajās 2005. gada marta pamatnostādnēs par ES nākotnes politiku pētniecības atbalstam, ir uzsvēris pētniecības un tehnoloģiju attīstības nozīmi un zināšanu pieaugušo lomu ekonomikas izaugsmei,
  kā arī sociālajai un vides labklājībai, it sevišķi tā 2005. gada 10. marta rezolūcijā par zinātni un tehnoloģijām — Vadlīnijas nākotnes Eiropas Savienības politikai pētniecības atbalstam (4)
  .

| (13) | Ņemot vērā visu Kopienas politiku pētniecības vajadzības un balstoties uz Eiropas rūpniecības nozares, zinātnieku aprindu, universitāšu un citu ieinteresēto aprindu plašo atbalstu, Kopienai būtu jānosaka zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi, kas jāsasniedz saskaņā ar tās Septīto pamatprogrammu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam;
  iesniedzot priekšlikumus finanšu shēmas pārskatīšanai līdz 2011. gadam (kā paredzēts 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (5)), Komisijai, attiecībā gan uz ieņēmumiem, gan izdevumiem, būtu jāpiešķir īpaša prioritāte Lisabonas mērķiem, un tas būtu jāparāda, piešķirot papildus finansējumu Septītajai pamatprogrammai. |
| --- | --- |

(13)

Ņemot vērā visu Kopienas politiku pētniecības vajadzības un balstoties uz Eiropas rūpniecības nozares, zinātnieku aprindu, universitāšu un citu ieinteresēto aprindu plašo atbalstu, Kopienai būtu jānosaka zinātniskie un tehnoloģiskie mērķi, kas jāsasniedz saskaņā ar tās Septīto pamatprogrammu laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam;
  iesniedzot priekšlikumus finanšu shēmas pārskatīšanai līdz 2011. gadam (kā paredzēts 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (5)), Komisijai, attiecībā gan uz ieņēmumiem, gan izdevumiem, būtu jāpiešķir īpaša prioritāte Lisabonas mērķiem, un tas būtu jāparāda, piešķirot papildus finansējumu Septītajai pamatprogrammai.

| (14) | Uz rūpniecības pētniecību īpaši attiecas Eiropas tehnoloģiju platformas un Kopējās tehnoloģiskās iniciatīvas. Eiropas tehnoloģiju platformas var attīstīt par pamatinstrumentu Eiropas konkurētspējas veicināšanai. |
| --- | --- |

(14)

Uz rūpniecības pētniecību īpaši attiecas Eiropas tehnoloģiju platformas un Kopējās tehnoloģiskās iniciatīvas. Eiropas tehnoloģiju platformas var attīstīt par pamatinstrumentu Eiropas konkurētspējas veicināšanai.

| (15) | Lai sasniegtu šos mērķus, Septītā pamatprogramma būtu jābalsta uz Sestās pamatprogrammas sasniegumiem Eiropas Pētniecības telpas izveidē un jāturpina to virzība uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un sabiedrību Eiropā
  , izpildot Lisabonas stratēģijas mērķus visās Kopienas politikas nozaru programmās.
  šo mērķu starpā īpaši svarīgi ir: |
| --- | --- |

(15)

Lai sasniegtu šos mērķus, Septītā pamatprogramma būtu jābalsta uz Sestās pamatprogrammas sasniegumiem Eiropas Pētniecības telpas izveidē un jāturpina to virzība uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku un sabiedrību Eiropā
  , izpildot Lisabonas stratēģijas mērķus visās Kopienas politikas nozaru programmās.
  šo mērķu starpā īpaši svarīgi ir:

| (16) | Atbalstīt visa veida starpvalstu sadarbību ES teritorijā. |
| --- | --- |

(16)

Atbalstīt visa veida starpvalstu sadarbību ES teritorijā.

| (17) | Būtu jāuzlabo Eiropas progresīvās pētniecības dinamisms, jaunrade un izcilība. Ņemot to vērā, skaidrai Septītās pamatprogrammas prioritātei būtu jābūt arvien dārgākās pamatpētniecības finansēšanai. |
| --- | --- |

(17)

Būtu jāuzlabo Eiropas progresīvās pētniecības dinamisms, jaunrade un izcilība. Ņemot to vērā, skaidrai Septītās pamatprogrammas prioritātei būtu jābūt arvien dārgākās pamatpētniecības finansēšanai.

| (18) | Būtu kvantitatīvi un kvalitatīvi jāstiprina zinātnes un tehnoloģiju cilvēkresursu potenciālu Eiropā
  ; svarīgākie līdzekļi šī mērķa sasniegšanai ir labāka izglītība un vieglāka pētniecības iespēju pieejamība, tostarp, ievērojami palielinot sieviešu līdzdalību pētniecībā. Tādēļ dalībvalstis ir jāaicina ieviest Eiropas pētnieku hartu un Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā, jo abi dokumenti ir vajadzīgi, lai izveidotu patiesu Eiropas pētniecības telpu. |
| --- | --- |

(18)

Būtu kvantitatīvi un kvalitatīvi jāstiprina zinātnes un tehnoloģiju cilvēkresursu potenciālu Eiropā
  ; svarīgākie līdzekļi šī mērķa sasniegšanai ir labāka izglītība un vieglāka pētniecības iespēju pieejamība, tostarp, ievērojami palielinot sieviešu līdzdalību pētniecībā. Tādēļ dalībvalstis ir jāaicina ieviest Eiropas pētnieku hartu un Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā, jo abi dokumenti ir vajadzīgi, lai izveidotu patiesu Eiropas pētniecības telpu.

| (19) | Eiropā būtu jāpastiprina dialogs starp zinātnes nozari un sabiedrību, lai izveidotu zinātnes un pētniecības darba kārtību, kas atbilstu iedzīvotāju problēmām, tostarp, veicinot kritisko faktoru atspoguļošanu, un ir paredzēta, lai atjaunotu sabiedrības uzticību zinātnei. |
| --- | --- |

(19)

Eiropā būtu jāpastiprina dialogs starp zinātnes nozari un sabiedrību, lai izveidotu zinātnes un pētniecības darba kārtību, kas atbilstu iedzīvotāju problēmām, tostarp, veicinot kritisko faktoru atspoguļošanu, un ir paredzēta, lai atjaunotu sabiedrības uzticību zinātnei.

| (20) | Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauno, kā arī karjeras sākuma posmu un profesionālo darbību iesākušo pētnieku zinātniskās karjeras veicināšanai, lai ļautu viņiem visražīgākajā dzīves posmā nopietni iesaistīties visās Septītas pamatprogrammas darbībās. Karjeras sākuma posmam un profesionālo darbību iesākušiem zinātniekiem būtu jākļūst par galveno zinātnes virzītājspēku Eiropā. Šai sakarā būtu jāveic konkrēti pasākumi visās specifisko programmu darbībās “Sadarbība”, “Idejas” un “Cilvēki”. |
| --- | --- |

(20)

Īpaša uzmanība būtu jāpievērš jauno, kā arī karjeras sākuma posmu un profesionālo darbību iesākušo pētnieku zinātniskās karjeras veicināšanai, lai ļautu viņiem visražīgākajā dzīves posmā nopietni iesaistīties visās Septītas pamatprogrammas darbībās. Karjeras sākuma posmam un profesionālo darbību iesākušiem zinātniekiem būtu jākļūst par galveno zinātnes virzītājspēku Eiropā. Šai sakarā būtu jāveic konkrēti pasākumi visās specifisko programmu darbībās “Sadarbība”, “Idejas” un “Cilvēki”.

| (21) | Septītās pamatprogrammas jauninājumu raksturs atbilst Eiropas pētniecības “uz zināšanu robežas” koncepcijai un tam, ka izcilība šajā kontekstā ir galvenais kritērijs; cilvēkpotenciāls, kuru Eiropas Savienība var uzņemt, pakāpeniski būtu jāizmanto pēc iespējas labākā veidā. |
| --- | --- |

(21)

Septītās pamatprogrammas jauninājumu raksturs atbilst Eiropas pētniecības “uz zināšanu robežas” koncepcijai un tam, ka izcilība šajā kontekstā ir galvenais kritērijs; cilvēkpotenciāls, kuru Eiropas Savienība var uzņemt, pakāpeniski būtu jāizmanto pēc iespējas labākā veidā.

| (22) | Būtu jāuzlabo pētniecības, jauninājumu
  un tehnoloģiju nodošanas
  iespējas visā Eiropā, un būtu jānodrošina to optimāla izmantošana, pieņemot “Atklāto jauninājumu” pieeju, lai atbalstītu pasaules vadošās pētniecības nostiprināšanos Eiropā. Tādēļ var diskutēt par atbrīvošanu no uzņēmuma nodokļa maksāšanas par Kopienas finanšu atbalstu, kas MVU piešķirts saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jāuzlabo pētniecības, jauninājumu
  un tehnoloģiju nodošanas
  iespējas visā Eiropā, un būtu jānodrošina to optimāla izmantošana, pieņemot “Atklāto jauninājumu” pieeju, lai atbalstītu pasaules vadošās pētniecības nostiprināšanos Eiropā. Tādēļ var diskutēt par atbrīvošanu no uzņēmuma nodokļa maksāšanas par Kopienas finanšu atbalstu, kas MVU piešķirts saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.

| (23) | Ir jāstimulē pētniecībā iegūto izcilo rezultātu izmantošana izstrādājumos, procesos un pakalpojumos. |
| --- | --- |

(23)

Ir jāstimulē pētniecībā iegūto izcilo rezultātu izmantošana izstrādājumos, procesos un pakalpojumos.

| (24) | Projektu priekšlikumu zinātniskai izcilībai būtu jābūt izšķirīgam kritērijam attiecībā uz Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanu. |
| --- | --- |

(24)

Projektu priekšlikumu zinātniskai izcilībai būtu jābūt izšķirīgam kritērijam attiecībā uz Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanu.

| (25) | Ņemot vērā Līgumam pievienoto protokolu par dzīvnieku aizsardzību un labturību,būtu jāatbalsta un jāveicina pētniecība alternatīvo testēšanas un it īpaši ar dzīvniekiem nesaistīto metožu attīstībā visās pētniecības jomās, lai samazinātu dzīvnieku izmantošanu pētniecībā un testēšanā nolūkā pilnībā izbeigt to. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā Līgumam pievienoto protokolu par dzīvnieku aizsardzību un labturību,būtu jāatbalsta un jāveicina pētniecība alternatīvo testēšanas un it īpaši ar dzīvniekiem nesaistīto metožu attīstībā visās pētniecības jomās, lai samazinātu dzīvnieku izmantošanu pētniecībā un testēšanā nolūkā pilnībā izbeigt to.

| (26) | Lai realizētu šos mērķus, ir jāveicina četru veidu darbības: starpvalstu sadarbība politikas noteikto tēmu jomā (“Sadarbība”), pētnieku ierosinātie pētījumi, pamatojoties uz pētniecības aprindu iniciatīvu (“Idejas”), individuālo pētnieku atbalsts (“Cilvēki”) un pētniecības iespēju atbalsts (“Iespējas”). |
| --- | --- |

(26)

Lai realizētu šos mērķus, ir jāveicina četru veidu darbības: starpvalstu sadarbība politikas noteikto tēmu jomā (“Sadarbība”), pētnieku ierosinātie pētījumi, pamatojoties uz pētniecības aprindu iniciatīvu (“Idejas”), individuālo pētnieku atbalsts (“Cilvēki”) un pētniecības iespēju atbalsts (“Iespējas”).

| (27) | Programmā “Sadarbība” atbalsts jāsniedz
  atbilstīgiem
  starpvalstu sadarbības veidiem visā ES un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģiju attīstības jomām, kurās jāatbalsta un jāpastiprina pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomikas, vides,
  sabiedrības veselības
  un rūpniecības problēmas,
  kalpotu sabiedrībai un atbalstītu jaunattīstības valstis. Visos iespējamos gadījumos šī programma nodrošinās uz uzdevumiem orientētu plānu elastīgumu, kas skar tematikas prioritātes. Lai nodrošinātu, ka Eiropas tehnoloģiju platformu lēmumu pieņemšanas procedūru laikā pienācīgi ņem vērā MVU intereses, tie jāpārstāv gan valsts, gan starptautiska līmeņa pārstāvjiem. Programmai arī būtu jānodrošina iespēja ES saglabāt tās vadošo pozīciju socioloģijas un humanitāro zinātņu pētniecībā attiecībā uz cilvēku un jauno tehnoloģiju mijiedarbību un tehnoloģijas nozīmīgumu sabiedrības attīstībā. |
| --- | --- |

(27)

Programmā “Sadarbība” atbalsts jāsniedz
  atbilstīgiem
  starpvalstu sadarbības veidiem visā ES un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģiju attīstības jomām, kurās jāatbalsta un jāpastiprina pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomikas, vides,
  sabiedrības veselības
  un rūpniecības problēmas,
  kalpotu sabiedrībai un atbalstītu jaunattīstības valstis. Visos iespējamos gadījumos šī programma nodrošinās uz uzdevumiem orientētu plānu elastīgumu, kas skar tematikas prioritātes. Lai nodrošinātu, ka Eiropas tehnoloģiju platformu lēmumu pieņemšanas procedūru laikā pienācīgi ņem vērā MVU intereses, tie jāpārstāv gan valsts, gan starptautiska līmeņa pārstāvjiem. Programmai arī būtu jānodrošina iespēja ES saglabāt tās vadošo pozīciju socioloģijas un humanitāro zinātņu pētniecībā attiecībā uz cilvēku un jauno tehnoloģiju mijiedarbību un tehnoloģijas nozīmīgumu sabiedrības attīstībā.

| (28) | Programmā “Idejas” darbības jāveic Eiropas Pētniecības padomei (“EPP”), kurai jāpiešķir liela autonomijas pakāpe.
  Ir būtiski izstrādāt ļoti augsta līmeņa robežu pētniecību Eiropas līmenī, balstoties uz izcilību Eiropā un paaugstinot tās līmeni virs dalībvalstīs veiktajām darbībām. Pēc sākumposma EPP uzturēs regulārus kontaktus ar Eiropas iestādēm un zinātnieku aprindām, lai vienotos par organizācijas metodi, ar kuru atbalstīt EPP darbu un popularizēt tās intereses sabiedrībā. |
| --- | --- |

(28)

Programmā “Idejas” darbības jāveic Eiropas Pētniecības padomei (“EPP”), kurai jāpiešķir liela autonomijas pakāpe.
  Ir būtiski izstrādāt ļoti augsta līmeņa robežu pētniecību Eiropas līmenī, balstoties uz izcilību Eiropā un paaugstinot tās līmeni virs dalībvalstīs veiktajām darbībām. Pēc sākumposma EPP uzturēs regulārus kontaktus ar Eiropas iestādēm un zinātnieku aprindām, lai vienotos par organizācijas metodi, ar kuru atbalstīt EPP darbu un popularizēt tās intereses sabiedrībā.

| (29) | Programmai
  “Cilvēki” būtu jāmudina
  apdāvinātākos
  indivīdus
  pievērsties pētnieka profesijai, būtu jāveicina apmācību metožu konverģence un varianti, kuros ir iesaistīti pētnieki, kā arī būtu jāņem vērā prasmes, ko viņi iegūst; būtu jānodrošina tas, ka
  Eiropas zinātnieki paliek
  vai atgriežas
  Eiropā;
  būtu jāatvieglo pētniekiem pāriešanu no valsts uz privātajām pētniecības iestādēm un otrādi; būtu jāveic pasākumi, lai piesaistītu
  Eiropai zinātniekus no
  visas pasaules. Tādēļ būtu jācenšas uzlabot Kopienā un trešās valstīs iegūtu diplomu un profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu. Marijas Kirī vārdā nosauktā veiksmīgā programma, ko atzinīgi novērtējuši pieprasījumu iesniedzēji, būtu jāturpina ar pašreizējiem instrumentiem. Pētnieku mobilitātei Eiropā būtu jāpiešķir prioritāte, lai sagalabātu plašu zināšanu izplatīšanos un lai nodrošinātu to, ka jaunā robežu pētniecība dažādās disciplīnās gūst labumu no aizrautīgiem un kompetentiem pētniekiem, kā arī palielinātiem finanšu resursiem. |
| --- | --- |

(29)

Programmai
  “Cilvēki” būtu jāmudina
  apdāvinātākos
  indivīdus
  pievērsties pētnieka profesijai, būtu jāveicina apmācību metožu konverģence un varianti, kuros ir iesaistīti pētnieki, kā arī būtu jāņem vērā prasmes, ko viņi iegūst; būtu jānodrošina tas, ka
  Eiropas zinātnieki paliek
  vai atgriežas
  Eiropā;
  būtu jāatvieglo pētniekiem pāriešanu no valsts uz privātajām pētniecības iestādēm un otrādi; būtu jāveic pasākumi, lai piesaistītu
  Eiropai zinātniekus no
  visas pasaules. Tādēļ būtu jācenšas uzlabot Kopienā un trešās valstīs iegūtu diplomu un profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu. Marijas Kirī vārdā nosauktā veiksmīgā programma, ko atzinīgi novērtējuši pieprasījumu iesniedzēji, būtu jāturpina ar pašreizējiem instrumentiem. Pētnieku mobilitātei Eiropā būtu jāpiešķir prioritāte, lai sagalabātu plašu zināšanu izplatīšanos un lai nodrošinātu to, ka jaunā robežu pētniecība dažādās disciplīnās gūst labumu no aizrautīgiem un kompetentiem pētniekiem, kā arī palielinātiem finanšu resursiem.

| (30) | Turklāt, programmai “Cilvēki” būtu jākalpo, lai paaugstinātu cilvēkpotenciāla kvalitāti un līmeni pētniecībai un tehnoloģijām Eiropā, ne tikai, lai noteiktu pētnieku “profesiju”. Tas veicinātu izcilības saglabāšanu pamatpētniecībā, veicinātu pat tehnoloģiskās pētniecības attīstību un lielā mērā stimulētu pētnieku mobilitāti uz Eiropu un no tās. |
| --- | --- |

(30)

Turklāt, programmai “Cilvēki” būtu jākalpo, lai paaugstinātu cilvēkpotenciāla kvalitāti un līmeni pētniecībai un tehnoloģijām Eiropā, ne tikai, lai noteiktu pētnieku “profesiju”. Tas veicinātu izcilības saglabāšanu pamatpētniecībā, veicinātu pat tehnoloģiskās pētniecības attīstību un lielā mērā stimulētu pētnieku mobilitāti uz Eiropu un no tās.

| (31) | Papildus, saistībā ar programmu “Cilvēki”, būtu jāveicina bērnu zinātkāre un interese par zinātni vidē, kas izraisa bērnos un jauniešos šādu zinātkāri attiecībā uz zinātnes jautājumiem, pastiprinot zinātnisko izglītību visos līmeņos, tostarp skolās, un sekmējot jauniešu interesi par zinātni un iesaistīšanos tajā. |
| --- | --- |

(31)

Papildus, saistībā ar programmu “Cilvēki”, būtu jāveicina bērnu zinātkāre un interese par zinātni vidē, kas izraisa bērnos un jauniešos šādu zinātkāri attiecībā uz zinātnes jautājumiem, pastiprinot zinātnisko izglītību visos līmeņos, tostarp skolās, un sekmējot jauniešu interesi par zinātni un iesaistīšanos tajā.

| (32) | Programmā “Iespējas”būtu jāoptimizē pētniecības infrastruktūru izmantošana un attīstība;
  būtu jāvienkāršo procedūras, lai piekļūtu Septītajai pamatprogrammai; būtu jāveicina informācijas izplatīšana par darbībām, kas veiktas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu; būtu jāstiprina MVU jauninājumu iespējas un to spēja gūt labumu no pētniecības; būtu jāatbalsta to
  reģionālu pētniecības kopu attīstība,
  kam ir iespējas kļūt par vadošajām pasaulē
  ; pilnībā būtu jāizmanto pētniecības potenciāls ES konverģences reģionos un attālākajos reģionos;
  ar pētniecības un izplatīšanas integrāciju būtu jātuvina zinātne un sabiedrība; būtu jāveic horizontālas darbības un pasākumi starptautiskas sadarbības atbalstam. |
| --- | --- |

(32)

Programmā “Iespējas”būtu jāoptimizē pētniecības infrastruktūru izmantošana un attīstība;
  būtu jāvienkāršo procedūras, lai piekļūtu Septītajai pamatprogrammai; būtu jāveicina informācijas izplatīšana par darbībām, kas veiktas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu; būtu jāstiprina MVU jauninājumu iespējas un to spēja gūt labumu no pētniecības; būtu jāatbalsta to
  reģionālu pētniecības kopu attīstība,
  kam ir iespējas kļūt par vadošajām pasaulē
  ; pilnībā būtu jāizmanto pētniecības potenciāls ES konverģences reģionos un attālākajos reģionos;
  ar pētniecības un izplatīšanas integrāciju būtu jātuvina zinātne un sabiedrība; būtu jāveic horizontālas darbības un pasākumi starptautiskas sadarbības atbalstam.

| (33) | Kopīgajam pētniecības centram
  (KPC) ir ļoti liela nozīme,
  jo tas nodrošina uz klientiem orientētu
  zinātnisku un tehnisku atbalstu
  ES politiku
  koncepcijai, attīstībai,
  īstenošanai
  un uzraudzībai. Tāpēc jāsniedz nepārtraukts atbalsts KPC, lai tas varētu darboties kā ES zinātnes un tehnoloģiju etaloncentrs, kas ir neatkarīgs no privātajām un valsts interesēm. Jāveic pasākumi, lai KPC veidotu par neatkarīgu instrumentu, ar ko Kopiena var novērtēt riska pakāpi attiecībā uz iedzīvotājiem, it īpaši attiecībā uz vides riskiem, pārtikas drošību un enerģijas ietekmes novērtējumu. |
| --- | --- |

(33)

Kopīgajam pētniecības centram
  (KPC) ir ļoti liela nozīme,
  jo tas nodrošina uz klientiem orientētu
  zinātnisku un tehnisku atbalstu
  ES politiku
  koncepcijai, attīstībai,
  īstenošanai
  un uzraudzībai. Tāpēc jāsniedz nepārtraukts atbalsts KPC, lai tas varētu darboties kā ES zinātnes un tehnoloģiju etaloncentrs, kas ir neatkarīgs no privātajām un valsts interesēm. Jāveic pasākumi, lai KPC veidotu par neatkarīgu instrumentu, ar ko Kopiena var novērtēt riska pakāpi attiecībā uz iedzīvotājiem, it īpaši attiecībā uz vides riskiem, pārtikas drošību un enerģijas ietekmes novērtējumu.

| (34) | Komisija ir vairākkārt atzinusi, ka reģioniem ir nozīmīga loma Eiropas Pētniecības telpas veidošanā, piemēram, tās paziņojumā par Eiropas Pētniecības telpas reģionālo aspektu. |
| --- | --- |

(34)

Komisija ir vairākkārt atzinusi, ka reģioniem ir nozīmīga loma Eiropas Pētniecības telpas veidošanā, piemēram, tās paziņojumā par Eiropas Pētniecības telpas reģionālo aspektu.

| (35) | Septītā pamatprogramma papildina dalībvalstīs veiktās darbības, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas kopējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā nosprausto mērķu īstenošanai, jo īpaši papildus darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, apmācība, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, nodarbinātība un vide
  un noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām. Tādējādi vienlaicīgi ar atbalsta sniegšanu pētniecības projektiem, kas veido Septītās pamatprogrammas pamatu, svarīgi ir tas, ka Septītajai pamatprogrammai būtu jāatbalsta valsts un reģionālā pētniecības politika un programmu koordinēšana. Jāuzsver vietējo iestāžu nozīmīgais ieguldījums pētniecības finansēšanā, un pamatprogrammai jāsniedz iespēja atbalstīt sinerģijas starp reģionālajām politikām un Kopienas darbībām. Eiropas Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāts atbild par to, lai starp dažādām Kopienas finansēšanas programmām, tostarp struktūrfondiem, Eiropas attīstības fondu un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu būtu sinerģija un tās viena otru papildinātu. Septītajai pamatprogrammai, ar dalībvalstu finanšu shēmu palīdzību jaunierosināto uz jauninājumiem balstīto struktūrfondu kontekstā, jo īpaši jāiegūst no paaugstinātas savstarpējās papildināmības ar struktūrfondiem. |
| --- | --- |

(35)

Septītā pamatprogramma papildina dalībvalstīs veiktās darbības, kā arī citas Kopienas darbības, kas ir nepieciešamas kopējiem stratēģiskiem centieniem Lisabonā nosprausto mērķu īstenošanai, jo īpaši papildus darbībām tādās jomās kā struktūrfondi, lauksaimniecība, izglītība, apmācība, konkurētspēja un jauninājumi, rūpniecība, nodarbinātība un vide
  un noteikumi par intelektuālā īpašuma tiesībām. Tādējādi vienlaicīgi ar atbalsta sniegšanu pētniecības projektiem, kas veido Septītās pamatprogrammas pamatu, svarīgi ir tas, ka Septītajai pamatprogrammai būtu jāatbalsta valsts un reģionālā pētniecības politika un programmu koordinēšana. Jāuzsver vietējo iestāžu nozīmīgais ieguldījums pētniecības finansēšanā, un pamatprogrammai jāsniedz iespēja atbalstīt sinerģijas starp reģionālajām politikām un Kopienas darbībām. Eiropas Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāts atbild par to, lai starp dažādām Kopienas finansēšanas programmām, tostarp struktūrfondiem, Eiropas attīstības fondu un Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammu būtu sinerģija un tās viena otru papildinātu. Septītajai pamatprogrammai, ar dalībvalstu finanšu shēmu palīdzību jaunierosināto uz jauninājumiem balstīto struktūrfondu kontekstā, jo īpaši jāiegūst no paaugstinātas savstarpējās papildināmības ar struktūrfondiem.

| (36) | Septītās pamatprogrammas īpašais mērķis ir nodrošināt atbilstīgu MVU iesaistīšanu visās tās darbībās un programmās.
  Jauninājumiem un ar MVU saistītajām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo Pamatprogrammu,
  jābūt tādām, lai sasniegtu lielāko iespējamo sinerģiju un iespējami ciešākas papildināmības attiecības ar
  darbībām, ko veic saskaņā ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu
  un citām Kopienas programmām un pasākumiem. Šādas sinerģijas pievērsīsies pastiprinātas un vienkāršotas pieejas pētījumu finansēšanai nepieciešamībai, kas ir īpaši svarīgi MVU. |
| --- | --- |

(36)

Septītās pamatprogrammas īpašais mērķis ir nodrošināt atbilstīgu MVU iesaistīšanu visās tās darbībās un programmās.
  Jauninājumiem un ar MVU saistītajām darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo Pamatprogrammu,
  jābūt tādām, lai sasniegtu lielāko iespējamo sinerģiju un iespējami ciešākas papildināmības attiecības ar
  darbībām, ko veic saskaņā ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu
  un citām Kopienas programmām un pasākumiem. Šādas sinerģijas pievērsīsies pastiprinātas un vienkāršotas pieejas pētījumu finansēšanai nepieciešamībai, kas ir īpaši svarīgi MVU.

| (37) | Tāpēc intelektuālais īpašums būtu jāizsargā vēl stingrāk un jāpastiprina darbības Eiropas līmenī, lai apkarotu pirātismu un viltošanu, kas būtiski kaitē Eiropas MVU spējām jauninājumu jomā. |
| --- | --- |

(37)

Tāpēc intelektuālais īpašums būtu jāizsargā vēl stingrāk un jāpastiprina darbības Eiropas līmenī, lai apkarotu pirātismu un viltošanu, kas būtiski kaitē Eiropas MVU spējām jauninājumu jomā.

| (38) | Intelektuālā īpašuma aizsardzība ir nozīmīga Eiropas Pētniecības telpas attīstības iezīme. Būtu jāpārveido Eiropas Patentu biroja tiesiskais pamatojums, lai tas atspoguļotu izmaiņas Eiropas iestādēs, un tā procedūras ir jāvienkāršo, lai ieviestu vienotu Eiropas patentu cieši saskaņā ar monopola principu, kas paredzēts apmaiņas izgudrojumu pilnīgi atklātai izmantošanai un ierobežots līdz tai. Ir jāveicina privātā sektora piedalīšanās un zinātnisko un tehnisko rezultātu izmantošana komerciālos nolūkos, taču ir jāatrod līdzsvars starp intelektuālā īpašuma tiesībām un zināšanu izplatīšanu. |
| --- | --- |

(38)

Intelektuālā īpašuma aizsardzība ir nozīmīga Eiropas Pētniecības telpas attīstības iezīme. Būtu jāpārveido Eiropas Patentu biroja tiesiskais pamatojums, lai tas atspoguļotu izmaiņas Eiropas iestādēs, un tā procedūras ir jāvienkāršo, lai ieviestu vienotu Eiropas patentu cieši saskaņā ar monopola principu, kas paredzēts apmaiņas izgudrojumu pilnīgi atklātai izmantošanai un ierobežots līdz tai. Ir jāveicina privātā sektora piedalīšanās un zinātnisko un tehnisko rezultātu izmantošana komerciālos nolūkos, taču ir jāatrod līdzsvars starp intelektuālā īpašuma tiesībām un zināšanu izplatīšanu.

| (39) | Būtu jānosaka jaunas, īpašas pētniecības programmas MVU labā. |
| --- | --- |

(39)

Būtu jānosaka jaunas, īpašas pētniecības programmas MVU labā.

| (40) | Biznesa sektora līdzdalība un zinātnisko zināšanu, un tehnisko iemaņu komerciāla izmantošana ir svarīgi faktori, lai nodrošinātu to, ka Septītā pamatprogramma veicinās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, it īpaši paātrinātu izaugsmi un darbavietu radīšanu. |
| --- | --- |

(40)

Biznesa sektora līdzdalība un zinātnisko zināšanu, un tehnisko iemaņu komerciāla izmantošana ir svarīgi faktori, lai nodrošinātu to, ka Septītā pamatprogramma veicinās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, it īpaši paātrinātu izaugsmi un darbavietu radīšanu.

| (41) | Ņemot vērā Pamatprogrammas darbību plaši atbalstīto paplašināto apjomu, valsts un privāto investīciju efektivitāti, vajadzību dot iespēju Kopienai atrisināt jaunas zinātnes un tehnoloģiju problēmas,
  un pilnībā izmantot tās pētnieku potenciālu, nepieļaujot nekādu diskrimināciju
  , svarīgo lomu, kas Kopienas darbībai ir Eiropas pētniecības sistēmas efektivitātes uzlabošanā, Septītās pamatprogrammas ieguldījumu
  centienos meklēt risinājumus klimata pārmaiņām un ilgtspējībai, Eiropas iedzīvotāju veselības uzlabošanai, kā arī
  Lisabonas stratēģijas
  iedzīvināšanā
  , ir steidzami jādivkāršo ES pētniecības budžets (6). |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā Pamatprogrammas darbību plaši atbalstīto paplašināto apjomu, valsts un privāto investīciju efektivitāti, vajadzību dot iespēju Kopienai atrisināt jaunas zinātnes un tehnoloģiju problēmas,
  un pilnībā izmantot tās pētnieku potenciālu, nepieļaujot nekādu diskrimināciju
  , svarīgo lomu, kas Kopienas darbībai ir Eiropas pētniecības sistēmas efektivitātes uzlabošanā, Septītās pamatprogrammas ieguldījumu
  centienos meklēt risinājumus klimata pārmaiņām un ilgtspējībai, Eiropas iedzīvotāju veselības uzlabošanai, kā arī
  Lisabonas stratēģijas
  iedzīvināšanā
  , ir steidzami jādivkāršo ES pētniecības budžets (6).

| 42) | ņemot vērā Sestās pamatprogrammas jauno instrumentu izmantošanas vidusposma pārskatīšanu un pamatprogrammas piecu gadu novērtējumu, ir noteikta jauna pieeja, kurai vajadzētu nodrošināt ES pētniecības politikas politisko mērķu vieglāku, efektīvāku un elastīgāku sasniegšanu. šim nolūkam būtu jāizmanto mazāks vienkāršāku “finansēšanas shēmu” kopums, apvienojumā ar lielāku elastīgumu un brīvību, lai atbalstītu dažādas darbības,
  un dalībniekiem tiktu sniegta lielāka pārvaldes autonomija. Šajās vienkāršākajās “finansēšanas shēmās” ir jāietver piemēroti noteikumi (piemēram, minimālās likmes noteiktām izmaksām), lai samazinātu iespējamās neatbilstības. Septītās pamatprogrammas dalībniekiem būtu jāpiešķir tiesības izvēlēties instrumentus un lielāka administratīvā autonomija. |
| --- | --- |

42)

ņemot vērā Sestās pamatprogrammas jauno instrumentu izmantošanas vidusposma pārskatīšanu un pamatprogrammas piecu gadu novērtējumu, ir noteikta jauna pieeja, kurai vajadzētu nodrošināt ES pētniecības politikas politisko mērķu vieglāku, efektīvāku un elastīgāku sasniegšanu. šim nolūkam būtu jāizmanto mazāks vienkāršāku “finansēšanas shēmu” kopums, apvienojumā ar lielāku elastīgumu un brīvību, lai atbalstītu dažādas darbības,
  un dalībniekiem tiktu sniegta lielāka pārvaldes autonomija. Šajās vienkāršākajās “finansēšanas shēmās” ir jāietver piemēroti noteikumi (piemēram, minimālās likmes noteiktām izmaksām), lai samazinātu iespējamās neatbilstības. Septītās pamatprogrammas dalībniekiem būtu jāpiešķir tiesības izvēlēties instrumentus un lielāka administratīvā autonomija.

| (43) | Ņemot vērā administratīvās dalības prasības dalībai Septītajā pamatprogrammā, īsais lēmuma pieņemšanas laiks, īsais līguma slēgšanas laiks, īsais samaksas veikšanas laiks, pārredzamība, darbības efektivitāte un skaidrība attiecībā uz juridiskajiem noteikumiem un Kopienas finanšu saistībām ir dalībniekiem nozīmīgi jautājumi. |
| --- | --- |

(43)

Ņemot vērā administratīvās dalības prasības dalībai Septītajā pamatprogrammā, īsais lēmuma pieņemšanas laiks, īsais līguma slēgšanas laiks, īsais samaksas veikšanas laiks, pārredzamība, darbības efektivitāte un skaidrība attiecībā uz juridiskajiem noteikumiem un Kopienas finanšu saistībām ir dalībniekiem nozīmīgi jautājumi.

| (44) | Kopienas kompetence attiecībā uz pētniecību un tehnoloģisko attīstību ir noteikta EK līguma 163. līdz 173. pantā. Tur ir noteikts,inter alia, ka Kopiena papildina dalībvalstu darbības, lai stiprinātu Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, sekmētu tās konkurētspēju starptautiskā līmenī un veicinātu pētniecību. |
| --- | --- |

(44)

Kopienas kompetence attiecībā uz pētniecību un tehnoloģisko attīstību ir noteikta EK līguma 163. līdz 173. pantā. Tur ir noteikts,inter alia, ka Kopiena papildina dalībvalstu darbības, lai stiprinātu Kopienas rūpniecības zinātnisko un tehnoloģisko bāzi, sekmētu tās konkurētspēju starptautiskā līmenī un veicinātu pētniecību.

| (45) | Tādējādi Kopienas kompetence attiecībā uz pētniecību papildina dalībvalstu kompetences, un Kopienai būtu būtiski jāizmanto šī papildinošā kompetence ar finanšu palīdzības un/vai nesaistošas koordinācijas palīdzību, vai atbalstot un papildinot valstu politikas. Tas nedrīkst, pat netieši, harmonizēt valstu noteikumus. |
| --- | --- |

(45)

Tādējādi Kopienas kompetence attiecībā uz pētniecību papildina dalībvalstu kompetences, un Kopienai būtu būtiski jāizmanto šī papildinošā kompetence ar finanšu palīdzības un/vai nesaistošas koordinācijas palīdzību, vai atbalstot un papildinot valstu politikas. Tas nedrīkst, pat netieši, harmonizēt valstu noteikumus.

| (46) | Septītās pamatprogrammas īstenošanas rezultātā var rasties papildprogrammas, kas ietver tikai dažu dalībvalstu līdzdalību, Kopienas līdzdalību vairāku dalībvalstu veiktajās programmās vai kopuzņēmumu vai citu struktūru veidošanu Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē. |
| --- | --- |

(46)

Septītās pamatprogrammas īstenošanas rezultātā var rasties papildprogrammas, kas ietver tikai dažu dalībvalstu līdzdalību, Kopienas līdzdalību vairāku dalībvalstu veiktajās programmās vai kopuzņēmumu vai citu struktūru veidošanu Līguma 168., 169. un 171. panta nozīmē.

| (47) | Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, un būtu jāpastiprina starptautiska pētniecības sadarbība, lai
  gūtu maksimālu labumu no pētniecības un attīstības internacionalizācijas, lai ieguldītu pasaules sabiedrības patēriņa preču ražošanā un
  turpmāk integrētu Kopienu pasaules pētniecības kopienā. |
| --- | --- |

(47)

Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus pētniecības jomā, un būtu jāpastiprina starptautiska pētniecības sadarbība, lai
  gūtu maksimālu labumu no pētniecības un attīstības internacionalizācijas, lai ieguldītu pasaules sabiedrības patēriņa preču ražošanā un
  turpmāk integrētu Kopienu pasaules pētniecības kopienā.

| (48) | Šobrīd jau ir izveidota nozīmīga zinātnisko zināšanu iestāde, kas spēj ievērojami uzlabot jaunattīstības valstīs dzīvojošo personu dzīves līmeni; kur iespējams, Septītā pamatprogramma sekmēs tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz 2010. gadam. |
| --- | --- |

(48)

Šobrīd jau ir izveidota nozīmīga zinātnisko zināšanu iestāde, kas spēj ievērojami uzlabot jaunattīstības valstīs dzīvojošo personu dzīves līmeni; kur iespējams, Septītā pamatprogramma sekmēs tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanu līdz 2010. gadam.

| (49) | Attiecībā uz Eiropas Savienības konkurētspēju, tehnoloģisko atšķirību novēršanu un sociālo kohēziju ir būtiski svarīgi, lai piedalītos ES mazāk attīstītie reģioni un plašāk izplatītu pētījumu un tehnoloģiskās attīstības rezultātus. |
| --- | --- |

(49)

Attiecībā uz Eiropas Savienības konkurētspēju, tehnoloģisko atšķirību novēršanu un sociālo kohēziju ir būtiski svarīgi, lai piedalītos ES mazāk attīstītie reģioni un plašāk izplatītu pētījumu un tehnoloģiskās attīstības rezultātus.

| (50) | Septītajai pamatprogrammai ir jāsniedz ieguldījums
  izaugsmes,
  ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšanā,
  un jo īpaši attiecībā uz pievēršanos klimata pārmaiņām un tām sekojošām pieaugošajām grūtībām, ko rada ārkārtēji klimata apstākļi. |
| --- | --- |

(50)

Septītajai pamatprogrammai ir jāsniedz ieguldījums
  izaugsmes,
  ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšanā,
  un jo īpaši attiecībā uz pievēršanos klimata pārmaiņām un tām sekojošām pieaugošajām grūtībām, ko rada ārkārtēji klimata apstākļi.

| (51) | Pētījumos, kas veikti šīs pamatprogrammas darbības laikā, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas ir iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir ņemti vērā atzinumi, ko sniegusi Eiropas grupa par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām, un tas tiks darīts arī turpmāk.
  Ar Septīto pamatprogrammu nebūtu jāatbalsta pētniecības darbības, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana, cilvēka genoma pārveidošana vai cilvēka embriju ražošana vienīgi cilmes šūnu iegūšanai. Cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt saskaņā ar šo pamatprogrammu gan atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, gan iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskā regulējuma. |
| --- | --- |

(51)

Pētījumos, kas veikti šīs pamatprogrammas darbības laikā, jāievēro ētikas pamatprincipi, tostarp tie, kas ir iekļauti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ir ņemti vērā atzinumi, ko sniegusi Eiropas grupa par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām, un tas tiks darīts arī turpmāk.
  Ar Septīto pamatprogrammu nebūtu jāatbalsta pētniecības darbības, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana, cilvēka genoma pārveidošana vai cilvēka embriju ražošana vienīgi cilmes šūnu iegūšanai. Cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt saskaņā ar šo pamatprogrammu gan atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, gan iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskā regulējuma.

| (52) | Septītajā pamatprogrammā
  , izmantojot atbilstīgus pasākumus,
  tiks
  aktīvi veicināta
  sieviešu loma zinātnē un pētniecībā, lai
  iedrošinātu lielāku skaitu sieviešu iekļauties šajā darba vidē, ne tikai īstenojot pasākumus līdzsvara veicināšanai darba un privātajā dzīvē, kur saskaņā ar 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezidentūras secinājumiem tiek nodrošinātas bērnu aprūpes iespējas. Turklāt ar atbilstīgu pētniecības jautājumu izvēli jāveicina mērķa sasniegšana attiecībā uz sieviešu pilnīgu vienlīdzību visās sociālās dzīves un darba jomās. |
| --- | --- |

(52)

Septītajā pamatprogrammā
  , izmantojot atbilstīgus pasākumus,
  tiks
  aktīvi veicināta
  sieviešu loma zinātnē un pētniecībā, lai
  iedrošinātu lielāku skaitu sieviešu iekļauties šajā darba vidē, ne tikai īstenojot pasākumus līdzsvara veicināšanai darba un privātajā dzīvē, kur saskaņā ar 2002. gada 15. un 16. marta Barselonas Eiropadomes prezidentūras secinājumiem tiek nodrošinātas bērnu aprūpes iespējas. Turklāt ar atbilstīgu pētniecības jautājumu izvēli jāveicina mērķa sasniegšana attiecībā uz sieviešu pilnīgu vienlīdzību visās sociālās dzīves un darba jomās.

| (53) | Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus Septītajai pamatprogrammai nākamajā gadā var publicēt jau gadā pirms lēmuma par uzaicinājumu, ņemot vērā līdzekļu pieejamību nākamajā gadā. Neatkarīgi no priekšlikumu iesniegšanas publicēšanas datuma un neskarot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK
  , Euratom) Nr. 1605/2002 (7) 115. pantu, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu jāpaziņo visi kritēriji, kas piemērojami atbalsta piešķiršanai (jo īpaši noraidīšanas kritēriji saskaņā ar šīs Regulas 93. un 94. pantu), kuros var būt iekļautas atsauces uz normām. Piemērojamiem kritērijiem būtu jābūt saistošiem tās piešķiršanas procedūras laikā, kura ir spēkā paziņojuma publicēšanas laikā. |
| --- | --- |

(53)

Uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus Septītajai pamatprogrammai nākamajā gadā var publicēt jau gadā pirms lēmuma par uzaicinājumu, ņemot vērā līdzekļu pieejamību nākamajā gadā. Neatkarīgi no priekšlikumu iesniegšanas publicēšanas datuma un neskarot Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK
  , Euratom) Nr. 1605/2002 (7) 115. pantu, uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus būtu jāpaziņo visi kritēriji, kas piemērojami atbalsta piešķiršanai (jo īpaši noraidīšanas kritēriji saskaņā ar šīs Regulas 93. un 94. pantu), kuros var būt iekļautas atsauces uz normām. Piemērojamiem kritērijiem būtu jābūt saistošiem tās piešķiršanas procedūras laikā, kura ir spēkā paziņojuma publicēšanas laikā.

| (54) | Proporcionāli Kopienas attiecīgajām finanšu interesēm un pēc iespējas izvairoties no birokrātiskas pieejas, būtu jāveic arī atbilstoši pasākumi,
  lai pārraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izmantošanas efektivitāti,
  lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8), 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (9), un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10). |
| --- | --- |

(54)

Proporcionāli Kopienas attiecīgajām finanšu interesēm un pēc iespējas izvairoties no birokrātiskas pieejas, būtu jāveic arī atbilstoši pasākumi,
  lai pārraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izmantošanas efektivitāti,
  lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8), 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (9), un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (10).

| (55) | Ir svarīgi nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas finanšu vadību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā,
  vienlaikus nodrošinot tiesisko noteiktību un programmas pieejamību
  visiem dalībniekiem. Ir svarīgi nodrošināt atbilstību ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, un vienkāršošanas un labākas likumdošanas prasībām.
  Septītās pamatprogrammas izpildē izmantoto procedūru vienkāršošana palīdzēs nodrošināt īstenošanas pasākumu elastību, kas iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regulā Nr. [.../...], kas paredz noteikumus par uzņēmumu, izpētes centru un universitāšu piedalīšanos Septītās pamatprogrammas darbībās un par rezultātu izplatīšanu (2007—2013) (11) (“Dalības noteikumi”). |
| --- | --- |

(55)

Ir svarīgi nodrošināt pareizu Septītās pamatprogrammas finanšu vadību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā,
  vienlaikus nodrošinot tiesisko noteiktību un programmas pieejamību
  visiem dalībniekiem. Ir svarīgi nodrošināt atbilstību ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, un vienkāršošanas un labākas likumdošanas prasībām.
  Septītās pamatprogrammas izpildē izmantoto procedūru vienkāršošana palīdzēs nodrošināt īstenošanas pasākumu elastību, kas iekļauti Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regulā Nr. [.../...], kas paredz noteikumus par uzņēmumu, izpētes centru un universitāšu piedalīšanos Septītās pamatprogrammas darbībās un par rezultātu izplatīšanu (2007—2013) (11) (“Dalības noteikumi”).

| (56) | Nolūkā panākt praktisku lietderību un saskaņotību ar iepriekšējo apsvērumu, ir būtiski, lai Dalības noteikumos pilnībā tiktu ievērots vienkāršošanas princips, kas ievērots arī šajā lēmumā. Vienkāršošana ir būtiska, lai visām ieinteresētajām pusēm nodrošinātu piekļuves tiesības Septītajai pamatprogrammai. |
| --- | --- |

(56)

Nolūkā panākt praktisku lietderību un saskaņotību ar iepriekšējo apsvērumu, ir būtiski, lai Dalības noteikumos pilnībā tiktu ievērots vienkāršošanas princips, kas ievērots arī šajā lēmumā. Vienkāršošana ir būtiska, lai visām ieinteresētajām pusēm nodrošinātu piekļuves tiesības Septītajai pamatprogrammai.

| (57) | Iestādēm, kas piešķir atbalstu, vajadzētu sadarboties, veidojot kopīgu struktūrvienību, kuras uzdevums ir sniegt informāciju un konsultēt pieteikumu iesniedzējus. Jo īpaši šai iestādei vajadzētu izstrādāt vienotus standartus attiecībā uz pieteikuma formām par līdzīgiem līdzekļiem, pārbaudīt pieteikumu formu garumu un uztveramību, sniegt informāciju potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem (jo īpaši semināros un rokasgrāmatās), kā arī uzturēt datu banku, ko Komisija izmantotu pieteikumu iesniedzēju informēšanā. |
| --- | --- |

(57)

Iestādēm, kas piešķir atbalstu, vajadzētu sadarboties, veidojot kopīgu struktūrvienību, kuras uzdevums ir sniegt informāciju un konsultēt pieteikumu iesniedzējus. Jo īpaši šai iestādei vajadzētu izstrādāt vienotus standartus attiecībā uz pieteikuma formām par līdzīgiem līdzekļiem, pārbaudīt pieteikumu formu garumu un uztveramību, sniegt informāciju potenciālajiem pieteikumu iesniedzējiem (jo īpaši semināros un rokasgrāmatās), kā arī uzturēt datu banku, ko Komisija izmantotu pieteikumu iesniedzēju informēšanā.

| (58) | Piešķiršanas procedūra principā jāsadala atsevišķos procesuālos posmos, no kuriem pirmajā veic tikai aptuvenu novērtējumu par iesniegto pieteikumu atbilstību. Ja pēc šī procesuālā posma ir skaidrs, ka pieteikums nav atbilstīgs, pieteikuma iesniedzējam par to jāpaziņo atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 116. panta 3. punktam. Katram nākamajam procesuālajam posmam jābūt skaidri atdalītam no iepriekšējā, jo īpaši attiecībā uz darbības jomu un pieteikuma iesniedzējam iesniedzamo dokumentu saturu. Ja pieteikuma iesniedzējam tiek prasīts iesniegt papildu dokumentus, šos dokumentus var pieprasīt tikai vienu reizi procedūras laikā. Kad informācija ir savākta, tā jāsaglabā datubāzē, kā to nosaka šīs regulas 109.a pants. Mērķis ir ātri noslēgt procedūru. Neskarot šīs regulas 109. panta 1. punktā noteiktos principus, pilnvarotāja amatpersonai jānodrošina, ka vajadzīgais pieteikuma iesniedzēja ieguldījums attiecībā uz publikāciju, dokumentāciju un citiem obligātajiem papildu materiāliem, kas nepieciešami finansiāla atbalsta saņemšanai, nav neproporcionāls atbalsta vērtībai. |
| --- | --- |

(58)

Piešķiršanas procedūra principā jāsadala atsevišķos procesuālos posmos, no kuriem pirmajā veic tikai aptuvenu novērtējumu par iesniegto pieteikumu atbilstību. Ja pēc šī procesuālā posma ir skaidrs, ka pieteikums nav atbilstīgs, pieteikuma iesniedzējam par to jāpaziņo atbilstīgi Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 116. panta 3. punktam. Katram nākamajam procesuālajam posmam jābūt skaidri atdalītam no iepriekšējā, jo īpaši attiecībā uz darbības jomu un pieteikuma iesniedzējam iesniedzamo dokumentu saturu. Ja pieteikuma iesniedzējam tiek prasīts iesniegt papildu dokumentus, šos dokumentus var pieprasīt tikai vienu reizi procedūras laikā. Kad informācija ir savākta, tā jāsaglabā datubāzē, kā to nosaka šīs regulas 109.a pants. Mērķis ir ātri noslēgt procedūru. Neskarot šīs regulas 109. panta 1. punktā noteiktos principus, pilnvarotāja amatpersonai jānodrošina, ka vajadzīgais pieteikuma iesniedzēja ieguldījums attiecībā uz publikāciju, dokumentāciju un citiem obligātajiem papildu materiāliem, kas nepieciešami finansiāla atbalsta saņemšanai, nav neproporcionāls atbalsta vērtībai.

| (59) | Komisijas ierosināto, mobiluma un noteiktu MVU atbalsta pasākuma vadībai un pārvaldībai paredzēto jauno izpildaģentūru lomas un pienākumi ir skaidri formulēti Dalības noteikumos. |
| --- | --- |

(59)

Komisijas ierosināto, mobiluma un noteiktu MVU atbalsta pasākuma vadībai un pārvaldībai paredzēto jauno izpildaģentūru lomas un pienākumi ir skaidri formulēti Dalības noteikumos.

| 60) | Šajā tiesību aktā ir noteikta finanšu struktūra visam programmas darbības laikam, kas ir galvenais atskaites punkts budžeta iestādei nozīmē, kas paredzēta 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā, budžeta procedūras laikā. |
| --- | --- |

60)

Šajā tiesību aktā ir noteikta finanšu struktūra visam programmas darbības laikam, kas ir galvenais atskaites punkts budžeta iestādei nozīmē, kas paredzēta 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā, budžeta procedūras laikā.

| (61) | Tā kā s
  askaņā ar Līguma 163. pantu veicamo pasākumu mērķi, tas ir, veicināt uz zinātnes atziņām balstītās ekonomikas un sabiedrības izveidi Eiropā nevar pietiekami sekmīgi sasniegt dalībvalstu spēkiem un tādējādi šo mērķi labāk iespējams sasniegt Kopienas mērogā,
  ciešākā partnerībā ar Eiropas reģioniem,
  tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredzēts tikai nepieciešamais minēto mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(61)

Tā kā s
  askaņā ar Līguma 163. pantu veicamo pasākumu mērķi, tas ir, veicināt uz zinātnes atziņām balstītās ekonomikas un sabiedrības izveidi Eiropā nevar pietiekami sekmīgi sasniegt dalībvalstu spēkiem un tādējādi šo mērķi labāk iespējams sasniegt Kopienas mērogā,
  ciešākā partnerībā ar Eiropas reģioniem,
  tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredzēts tikai nepieciešamais minēto mērķu sasniegšanai,

IR NOLĒMUŠI ŠĀDI.

1. pants

Pamatprogrammas izveide

Ar šo laikposmam no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim nosaka Pamatprogrammu Kopienas darbībām pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā, ieskaitot demonstrējumu pasākumus, še turpmāk “Septītā pamatprogramma”.

2. pants

Mērķi un darbības

1.   Septītā Pamatprogramma ir paredzēta 2. līdz 5. punktā izklāstīto darbību atbalstam. Minēto darbību mērķi un vispārējas pamatnostādnes ir izklāstītas I pielikumā.

2.   Sadarbība: atbalsts tiks sniegts virknei pētniecības pasākumu, ko veiks, izmantojot starpvalstu sadarbību, šādās tematiskajās jomās:

| a) | veselība; |
| --- | --- |

a)

veselība;

| b) | pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija; |
| --- | --- |

b)

pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija;

| c) | zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga izmantošana; |
| --- | --- |

c)

zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga izmantošana;

| d) | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

d)

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| e) | nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

e)

nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;

| f) | enerģētika; |
| --- | --- |

f)

enerģētika;

| g) | vide (tostarp klimata pārmaiņas); |
| --- | --- |

g)

vide (tostarp klimata pārmaiņas);

| h) | transports (tostarp aeronautika); |
| --- | --- |

h)

transports (tostarp aeronautika);

| i) | sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes; |
| --- | --- |

i)

sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;

| j) | drošība
  ; |
| --- | --- |

j)

drošība
  ;

| k) | kosmosa pētniecība. |
| --- | --- |

k)

kosmosa pētniecība.

3.   Idejas: atbalsts tiks sniegts “pētnieku ierosinātiem” pētījumiem, ko visās jomās veic atsevišķas grupas, kuras konkurē savā starpā Eiropas līmenī.

4.   Cilvēki: atbalsts tiks sniegts kvantitatīvai un kvalitatīvai zinātnes,
  tehnoloģiju attīstības un uzņēmējdarbības
  cilvēkresursu potenciāla stiprināšanai Eiropā
  , kā arī tiks atbalstīta pētnieku arvien pieaugošā mobilitāte Eiropā
  .

5.   Iespējas: tiks atbalstīti Eiropas pētniecības un jauninājumu iespēju galvenie aspekti, tādi kā pētniecības infrastruktūra, reģionālās pētniecības kopas, pilna pētniecības potenciāla attīstība Eiropā un attālākos reģionos, pētniecība mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vajadzībām, ar programmu “Zinātne sabiedrībā” saistītie jautājumi, starptautiskās sadarbības “horizontālās” darbības.

6.   Septītās pamatprogrammas ietvaros tiks sniegts atbalsts Kopīgā pētniecības centra (KPC) veiktajām tiešajām zinātniskajām un tehnoloģiskajām darbībām, kas nav saistītas ar kodoljautājumiem, kā noteikts I pielikumā.

3. pants

Īpašās programmas

Septīto pamatprogrammu īsteno ar īpašām programmām. šajās programmās
  saskaņā ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002
  nosaka precīzus mērķus un sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus.

4. pants

Maksimālais kopējais apjoms un katrai darbībai piešķirtā finansējuma īpatsvars

1.   Maksimālais
  indikatīvais
  kopējais apjoms Septītās pamatprogrammas īstenošanai
  7 gadiem, sākot no 2007. gada 1. janvāra,
  ir EUR
  50 524
  miljoni. Minētās summas sadalījums aktivitātēm un darbībām, kā minēts 2. panta 2. līdz 6. punktā ir šāds (EUR miljoni):

| Sadarbība | 32 492 |
| --- | --- |
| Idejas | 7 560 |
| Cilvēki | 4 777 |
| Iespējas | 3 944 |
| Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā pētniecības centra darbības | 1 751 |

Sadarbība

32 492

Idejas

7 560

Cilvēki

4 777

Iespējas

3 944

Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā pētniecības centra darbības

1 751

2.   Aptuvenais sadalījums pa katras I pielikumā minētās darbības tematiskajām jomām ir sniegts II pielikumā.

3.   Sīki izstrādāti noteikumi Kopienas finansiālai līdzdalībai šajā pamatprogrammā ir noteikti III pielikumā.

4.
     
  Pārskatot finanšu plānu, kā to paredz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgums, minētajās summās jāveic izmaiņas.

5.
     
  Komisija sniedz budžeta lēmējinstitūcijai iepriekšēju informāciju par to, vai tā gatavojas mainīt izdevumu sadalījumu, kas izklāstīts Eiropas Savienības gada vispārējā budžeta piezīmēs un pielikumā.

5. pants

Kopienas finanšu interešu aizsardzība

Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, Kopienas tiesību normas pārkāpuma gadījumā, ieskaitot saistībā ar šo programmu paredzēto līgumsaistību pārkāpumu, kuru rada kāda uzņēmēja rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus, piemēro Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96.

6. pants

Ētikas principi

1.
     Visi pētījumi, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jāveic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.

2.
     
  Saskaņā ar šo pamatprogrammu netiks finansētas šādas pētniecības jomas:

| — | pētniecības darbības, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīviem mērķiem; |
| --- | --- |

—

pētniecības darbības, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīviem mērķiem;

| — | pētniecības darbības, kuru mērķis ir pārveidot ģenētisko mantojumu cilvēkiem, kam šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas; |
| --- | --- |

—

pētniecības darbības, kuru mērķis ir pārveidot ģenētisko mantojumu cilvēkiem, kam šādas izmaiņas varētu kļūt pārmantojamas;

| — | pētniecības darbības, kas paredzētas, lai radītu cilvēka embrijus tikai zinātniskai pētniecībai vai cilmes šūnu iegūšanai, tostarp ar somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. |
| --- | --- |

—

pētniecības darbības, kas paredzētas, lai radītu cilvēka embrijus tikai zinātniskai pētniecībai vai cilmes šūnu iegūšanai, tostarp ar somatisko šūnu kodola pārstādīšanu.

3.
     
  Gan pieaugušo, gan embriju cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt kā atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, tā iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskā regulējuma.

Jebkurā šādā pieteikumā fiansējuma saņemšanai ir jāiekļauj sīka informācija par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veiks dalībvalsts kompetentās iestādes.

Attiecībā uz cilvēka embrija cilmes šūnu pētniecību, iestādēm, organizācijām un pētniekiem stingri jāpakļaujas licencēšanai un kontrolei atbilstīgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskajam regulējumam.

4.
     
  Iepriekšminēto pētniecības jomu pārskatīšanai jānotiek šīs programmas otrajā posmā, ņemot vērā zinātnes atklājumus.

7. pants

Uzraudzība,
  vērtējums,
  novērtēšana un pārskatīšana

1.   
  Komisija
  ar ārējo ekspertu palīdzību
  nepārtrauktā un sistemātiskā pārskatā turpina veikt
  šīs pamatprogrammas un tās īpašās programmas novērtējumu,
  kā arī veic vismaz divus starpposma novērtējumus, kuru pamatā ir empīriska metodoloģija, — vienu 2009. gadā un otru 2011. gadā. Vajadzības gadījumā piedāvā grozījumus attiecībā uz mērķiem un pētījumiem, lai uzlabotu efektivitāti un ņemtu vērā topošās pētījumu jomas. Jauni finanšu instrumenti un Dalības noteikumi arī tiks pakļauti novērtēšanai, lai noteiktu to vienkāršības un elastības pakāpi. Novērtēšanas rezultātus, tostarp konstatētos faktus attiecībā uz jauno darbību un struktūru efektivitāti, jo īpaši Eiropas pētniecības padomi un Kopējo tehnoloģiju iniciatīvām, kā arī vienkāršošanas procedūru rezultātus iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

Lai informācijas savākšanā nodrošinātu pastāvīgu datu metodoloģiju, pirms Septītās pamatprogrammas sākšanas tiks noteikts, kādi ir precīzā ietekmes novērtēšanā vajadzīgie dati. Komisija arī salīdzinās datus attiecībā saskaņā ar Septīto pamatprogrammu piešķirtajiem līdzekļiem ES.

2.   Divus gadus pēc šīs pamatprogrammas pabeigšanas Komisija veic programmas pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus.

Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  
  OV C 65, 17.3.2006., 9. lpp.

1

OV C 65, 17.3.2006., 9. lpp.

(2)  
  OV C 115, 16.5.2006., 20. lpp.

2

OV C 115, 16.5.2006., 20. lpp.

(3)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. jūnija Nostāja.

3

Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. jūnija Nostāja.

(4)  OV C 320 E, 15.12.2005., 259. lpp.

4

(5)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

5

(6)  Kā jau iekļauts Komisijas 2004. gada 10. februāra Paziņojumā (COM(2004)0101) un 2004. gada 14. jūlija paziņojumā (COM(2004)0487) par finanšu plānu 2007.—2013. gadam.

6

Kā jau iekļauts Komisijas 2004. gada 10. februāra Paziņojumā (COM(2004)0101) un 2004. gada 14. jūlija paziņojumā (COM(2004)0487) par finanšu plānu 2007.—2013. gadam.

(7)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

7

(8)  
  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

8

OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(9)  
  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

9

OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(10)  
  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

10

OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(11)  OV L ...

11

I PIELIKUMS

ZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI, TĒMU UN DARBĪBU VISPĀRĪGAS NOSTĀDNES

Septītā pamatprogramma tiks īstenota, lai izpildītu Līguma 163. pantā aprakstītos vispārējos mērķus, veicinot uz zinātnes atziņām balstītas sabiedrības izveidi un turpinot Eiropas Pētniecības telpas attīstību. tā stiprinās izcilību zinātniskajā un tehnoloģiskajā pētniecībā, īstenojot šādas četras programmas: sadarbība, idejas, cilvēki un iespējas.

Programma atbalstīs šādas stratēģiskās nostādnes: Eiropas Pētniecības telpu, MVU iesaistīšanu, privātā sektora finansējumu, uz politiku balstītas pētniecības saskaņotību ar valstu politiku, pētnieku piesaistīšanu un noturēšanu ES, kā arī tehnoloģiju pārņemšanu.

Lai Eiropa kļūtu par līderi vismūsdienīgāko pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu jomā, tās mērķim ir jābūt patiesi izcilai pētniecībai.

I.   SADARBĪBA

Šajā Septītās pamatprogrammas daļā atbalsts tiks sniegts starpvalstu sadarbībai visā Eiropas Savienībā un ārpus tās robežām vairākās tematiskās jomās, kas atbilst galvenajām zināšanu un tehnoloģiju attīstības jomām, kurās jāatbalsta un jāpastiprina
  augstākās kvalitātes
  pētniecība, lai risinātu Eiropas sociālās, ekonomiskās, vides un rūpnieciskās problēmas
  , kā arī tās pētniecības jomas, kas gadiem pamestas novārtā, īpaši uzsverot jaunattīstības valstu vajadzības medicīnas jomā
  .

Vispārējs mērķis ir veicināt ilgtspējīgu attīstību.

Vienpadsmit
  tēmas ES darbībai ir šādas:

| 1) | veselība; |
| --- | --- |

1)

veselība;

| 2) | pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija; |
| --- | --- |

2)

pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija;

| 3) | zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga izmantošana; |
| --- | --- |

3)

zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga izmantošana;

| 4) | informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

4)

informācijas un komunikācijas tehnoloģijas;

| 5) | nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

5)

nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas;

| 6) | enerģētika; |
| --- | --- |

6)

enerģētika;

| 7) | vide (tostarp klimata pārmaiņas); |
| --- | --- |

7)

vide (tostarp klimata pārmaiņas);

| 8) | transports (tostarp aeronautika); |
| --- | --- |

8)

transports (tostarp aeronautika);

| 9) | sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes; |
| --- | --- |

9)

sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes;

| 10) | drošība
  ; |
| --- | --- |

10)

drošība
  ;

| 11) | Kosmoss. |
| --- | --- |

11)

Kosmoss.

Šīs tēmas ir samērā plaši definētas, lai tās varētu pielāgot jaunām vajadzībām un iespējām, kas var rasties Septītās pamatprogrammas darbības laikā. Katrai no šīm tēmām ir noteiktas vairākas darbības, kurās norādītas vispārējās nostādnes, kas paredzētas Kopienas atbalstam. Tās ir noteiktas, pamatojoties uz to, kā tās sekmē ES mērķu sasniegšanu, tostarp pāreju uz zināšanu sabiedrību, kā arī attiecīgo Eiropas pētniecības potenciālu un šajās jomās veikto ES līmeņa darbību pievienoto vērtību.

Īpaša uzmanība tiks pievērsta
  koordinēšanas efektivitātei starp tematiskām jomām un
  zinātnes jomām, kas apvieno vairākas tēmas.
  Tādēļ tiks organizēts kopējs priekšlikumu konkurss, it īpaši uzsverot starpdisciplināros un daudzdisciplināros aspektus tajās tematiskajās prioritātēs, kas skaidri ietver dažādu jomu saskarsmi, tādu kā sociālās zinātnes un dabas zinātnes. Šim nolūkam paziņojumos tiks iekļauti kritēriji starpdisciplīnaritātes līmeņa novērtēšanai.

MVU, jo īpaši uz zināšanām pamatotu MVU iesaistīšana jānodrošina ar praktiskiem atbalsta pasākumiem, ko papildina sasniegto rezultātu kvantitatīva un kvalitatīva uzraudzība.

Daudzdisciplinaritāte tiks veicināta ar kopējām starptematiskām pieejām pētniecības un tehnoloģiju jomām, kas ir saistītas ar vairāk nekā vienu tēmu.

Attiecībā uz jomām, kas jo īpaši aktuālas rūpniecības nozarei, tēmas ir noteiktas, pamatojoties arī uz darbu, ko veikušas dažādas Eiropas tehnoloģiju platformas, kuras ir izveidotas jomās, kur Eiropas konkurētspēja, ekonomikas izaugsme un labklājība ir atkarīga no nozīmīga pētniecības un tehnoloģiju progresa vidējā un ilgā
  termiņā
  .

Vienpadsmit tēmās
  tiks iekļauta arī izpēte, kas vajadzīga, lai atbalstītu ES politikas formulēšanu, īstenošanu un
  izvērtēšanu, kā
  arī atbalstītu pirmsnormatīvus un normatīvus pētījumus
  un neatkarīgu ekspertīzi
  , kas ir saistīti ar
  sadarbspējas un konkurences uzlabošanu, uzlabojot
  standartu kvalitāti un to īstenošanu.

Atbilstīgi katrai tēmai papildus šīm darbībām tiks nodrošināta iespēja brīvā un elastīgā veidā risināt divu veidu iespējas un vajadzības:

| — | nākotnes un jaunās tehnoloģijas — jāveicina izpēte, kuras mērķis ir noteikt vai pilnīgāk izpētīt jaunas zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas konkrētā jomā un/vai vairākās disciplīnās vienlaikus,
  sniedzot īpašu atbalstu spontāniem pētījumu priekšlikumiem
  , tostarp kopīgiem konkursiem; jāattīsta arī oriģinālas idejas un radikāli jauni izmantojumi un jāizpēta jaunas iespējas ceļvežu veidā
  , jo īpaši,
  gadījumos, kas saistīti
  ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem
  ; atbilstoša koordinācija ar darbībām, kas tiek veiktas atbilstoši programmas sadaļai “Idejas”, būs vajadzīga, lai novērstu jebkādu pārklāšanos un panāktu līdzekļu vislabāko izlietojumu
  . |
| --- | --- |

—

nākotnes un jaunās tehnoloģijas — jāveicina izpēte, kuras mērķis ir noteikt vai pilnīgāk izpētīt jaunas zinātniskās un tehnoloģiskās iespējas konkrētā jomā un/vai vairākās disciplīnās vienlaikus,
  sniedzot īpašu atbalstu spontāniem pētījumu priekšlikumiem
  , tostarp kopīgiem konkursiem; jāattīsta arī oriģinālas idejas un radikāli jauni izmantojumi un jāizpēta jaunas iespējas ceļvežu veidā
  , jo īpaši,
  gadījumos, kas saistīti
  ar potenciāli nozīmīgiem atklājumiem
  ; atbilstoša koordinācija ar darbībām, kas tiek veiktas atbilstoši programmas sadaļai “Idejas”, būs vajadzīga, lai novērstu jebkādu pārklāšanos un panāktu līdzekļu vislabāko izlietojumu
  .

| — | neparedzētas politikas vajadzības, lai elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas rodas Septītās pamatprogrammas darbības laikā, tādām kā neparedzēti notikumi vai atgadījumi, kuros nepieciešama ātra reaģēšana, piemēram, jaunu epidēmiju, pārtikas drošības apdraudējuma vai dabas katastrofu gadījumā. |
| --- | --- |

—

neparedzētas politikas vajadzības, lai elastīgi reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, kas rodas Septītās pamatprogrammas darbības laikā, tādām kā neparedzēti notikumi vai atgadījumi, kuros nepieciešama ātra reaģēšana, piemēram, jaunu epidēmiju, pārtikas drošības apdraudējuma vai dabas katastrofu gadījumā.

Lai pastiprinātu ES pētniecības rezultātu izplatīšanu un izmantošanu, visās tematiskajās jomās tiks atbalstīta zināšanu izplatīšana un rezultātu tālāknodošana, tostarp politikas veidotājiem, tajā skaitā arī ar tīklu veidošanas iniciatīvām, semināriem un pasākumiem, ārējo ekspertu palīdzību un informācijas un elektroniskajiem pakalpojumiem, jo īpaši CORDIS. Pasākumi jauninājumu atbalstam tiks veikti saskaņā ar Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammu. Atbalsts tiks sniegts arī attiecībā uz iniciatīvām, kuru mērķis ir rosināt dialogu par zinātniskiem jautājumiem un pētījumu rezultātiem ar plašu sabiedrību ārpus pētniecības aprindām, kā arī zinātniskās komunikācijas un izglītības jomā. Tiks ņemti vērā ētikas principi
  ,
  dzimumu līdztiesības aspekti
  , kā arī zinātnieku, kas ir karjeras pašā sākumposmā, iesaistīšanās
  .

Kopiena atbalstīs tehnoloģiju pārvietošanas darbības un sekmēs plaisas pārvarēšanu starp pētniecību un tās komercializāciju, nodrošinot finanšu līdzekļus Eiropas Investīciju fondam tehnoloģiju pārvietošanas mehānisma pārvaldībai. Saskaņā ar noteikumiem, kas tiks paredzēti specifiskajās programmās un Dalības noteikumos, šis mehānisms finansēs tehnoloģiju pārvietošanu no universitātēm, pētījumu centriem vai citām juridiskām personām, kas darbojas tehnoloģiju pārvietošanas jomā.

Dažādas daudzpusīgas darbības, ko finansē Septītās pamatprogrammas ietvaros, padara vajadzīgo darbību pilnvērtīgāku koordinēšanu un integrāciju. Lai izvairītos no sadrumstalotības un atbildības pārklāšanās, ir vajadzīga labāka sadarbība starp valstu un Eiropas izpētes programmām, kā arī starp ekonomikas dalībniekiem ilgtermiņa izpētes programmās.

Īpašu uzmanību veltīs MVU, īpaši ar zināšanām bagātu MVU, pienācīgas līdzdalības starptautiskajā partnerībā nodrošināšanai. Tādēļ ar Sadarbības programmas palīdzību ieviesīs konkrētus pasākumus, kā, piemēram, īpašus konkursus MVU, “Valstu zinātkāres balvas” un darbības, kas atvieglos MVU piedalīšanos. Turklāt, mērķis būs censties atvēlēt šiem uzņēmumiem vismaz 15% no Sadarbības programmas budžeta līdzekļiem. Lai sasniegtu šo mērķi, MVU līdzdalību atvieglos, izmantojot stratēģiskos projektus vai apvienības saistībā ar Eiropas Tehnoloģijas platformas projektu galvenajiem jautājumiem.

Visās šajās tēmās atbalsts starpvalstu sadarbībai tiks īstenots ar:

| — | Eiropas Tehnoloģiju platformas; |
| --- | --- |

—

Eiropas Tehnoloģiju platformas;

| — | kopīgiem pētījumiem; |
| --- | --- |

—

kopīgiem pētījumiem;

| — | kopīgām tehnoloģiju iniciatīvām; |
| --- | --- |

—

kopīgām tehnoloģiju iniciatīvām;

| — | izpētes programmu koordināciju; |
| --- | --- |

—

izpētes programmu koordināciju;

| — | starptautisku sadarbību. |
| --- | --- |

—

starptautisku sadarbību.

Lai palielinātu Eiropas pētniecības konkurētspēju, tās potenciāls jāizmanto pilnībā visā Eiropas pētniecības telpā. Tādēļ projekti, kuru mērķis ir nodrošināt zinātnisko izcilību, vienlaikus sekmējot īstu Eiropas pētniecību telpu ar plaša mēroga konsorciju izveidi, izpētīs iespējas cilvēku un finanšu resursu optimālam izlietojumam
  .

Eiropas tehnoloģiju platformas

Eiropas tehnoloģiju platformas ir mehānismi visu ieinteresēto pušu apvienošanai, lai pilnveidotu viņu attiecīgās Stratēģiskās izpētes programmas un papildinātu tās ar konkrētu uzdevumu sadalījumu starp tām.

Eiropas tehnoloģiju platformas veicinās atsevišķu uzņēmumu (it īpaši MVU) vai uzņēmumu grupu dalību pētniecības projektos, kas ir saistīti ar to kompetences īpašajām jomām.

Lai pilnībā izmantotu reģionālo pētniecības kopu konkurētspējas potenciālu, tām ir iespēja pievienoties Eiropas tehnoloģiju platformām.

Finanšu iestādes būtu jāiedrošina mobilizēt kapitālu, lai veicinātu aizdevumus projektiem, kas īsteno Stratēģiskās izpētes programmas, izmantojot visus finanšu iespējas, tostarp Riska dalīšanas finanšu mehānismu, kas ir šīs pamatprogrammas instruments.

Eiropas tehnoloģiju platformām būtu jāizmanto EUREKA programmas, kura veiksmīgi palīdzējusi Stratēģiskās pētniecības telpas pieaugumam Eiropā, plašā pieredze.

Kopīgie pētījumi

ES pētniecības finansējums galvenokārt ir paredzēts kopīgiem pētījumiem. Mērķis ir zināšanu attīstības vissvarīgākajās jomās izveidot izcilus pētniecības projektus un tīklus, kuriem varētu piesaistīt pētniekus un investīcijas no Eiropas un visas pasaules.

Lai atbalstītu Eiropas Pētniecības telpas attīstību, būtu jāatbalsta esošās Eiropas iestādes un universitātes, kas zinātniskajā jomā un tehnoloģiju pētniecībā darbojas kā fundamentāli izcilības centri, attīstot un palielinot to izcilību ar skaitliski vairāku kontaktpunktu izveidi un koordinācijas uzlabošanu ar citām pētniecības un jauninājumu darbībām valsts un reģionālajā līmenī. To varēs panākt, izveidojot jaunus ar izcilības tīklu saistītus pētniecības tīklus un integrācijas uzdevumus
  .

Šie mērķi
  tiks panākti, atbalstot kopīgus pētījumus saskaņā ar vairākām finansēšanas shēmām:
  liels pārsvars projektu būs
  kopīgie projekti
  un
  izcilības tīkli, koordinācijas/atbalsta darbības (skat. III pielikumu).
  Sadarbības projektiem jāietver pētniecības un rezultātu demonstrēšanas pasākumi, pietuvinot tos tirgum un saistot šo darbību loku ar instrumentiem, kurus piedāvā Konkurētspējas un inovāciju amatprogramma
  .

Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas

Nelielā skaitā gadījumu PTA mērķa darbības jomas un iesaistīto resursu apjoma dēļ ir lietderīga ilgtermiņa partnerību veidošana ar privātā un valsts sektora iesaistīšanu kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu veidā. Šo
  jauno instrumentu pamatu izstrādās
  Eiropas tehnoloģiju platformas un
  Komisijai ir jānodrošina raita Stratēģiskās izpētes programmu pāreja. Kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām vajadzīgi skaidri definēti kritēriji un nostādnes. Kopuzņēmumi, kas izveidoti saskaņā ar
  Līguma 171. pantu
  , var izmantot sabiedriskos un privātos līdzekļus. EIB mobilizē līdzekļus, aizdevumiem izmantojot “Riska dalīšanas finanšu mehānismu”. “Riska dalīšanas finanšu mehānisms”, ko EIB īsteno kopīgi ar Komisiju, ir jāpārvalda atbilstošaikopīgai komitejai un jāorganizē kā Septītās pamatprogrammas instruments. Tai ir jāsagatavo ziņojums, kurā iekļauti ieteikumi budžeta sadalīšanai starp tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu prioritātēm un kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām atbilstoši Barselonas Eiropadomes prioritātēm. Darbības koordinē arī Eiropas investīciju fonds, lai nodrošinātu finanšu līdzekļus MVU.

Potenciālas kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas tiks noteiktas
  atklātā un pārredzamā veidā
  , pamatojoties uz
  novērtējumiem izmantojot
  vairākus kritērijus:

| — | patiesu sabiedrības vajadzību un rūpniecības resursu esamība; |
| --- | --- |

—

patiesu sabiedrības vajadzību un rūpniecības resursu esamība;

| — | ES līmeņa darbības pievienotā vērtība,
  kas novērtēta izcilības un sinerģijas ziņā, kas iegūta starpvalstu sadarbības rezultātā
  ; |
| --- | --- |

—

ES līmeņa darbības pievienotā vērtība,
  kas novērtēta izcilības un sinerģijas ziņā, kas iegūta starpvalstu sadarbības rezultātā
  ;

| — | sabiedrības ieguvuma svarīgums; |
| --- | --- |

—

sabiedrības ieguvuma svarīgums;

| — | pašreizējo instrumentu nespēja sasniegt mērķi; |
| --- | --- |

—

pašreizējo instrumentu nespēja sasniegt mērķi;

| — | ietekme uz nozares konkurētspēju un izaugsmi; |
| --- | --- |

—

ietekme uz nozares konkurētspēju un izaugsmi;

| — | spēja veicināt uzņēmējdarbību; |
| --- | --- |

—

spēja veicināt uzņēmējdarbību;

| — | sasniedzamā mērķa definīcijas pakāpe, skaidrība
  un īstenošanas iespēja
  ; |
| --- | --- |

—

sasniedzamā mērķa definīcijas pakāpe, skaidrība
  un īstenošanas iespēja
  ;

| — | i
  esaistīto pētnieku apmācības programma; |
| --- | --- |

—

i
  esaistīto pētnieku apmācības programma;

| — | rūpniecības nozaru uzņēmumu sniegtā finansējuma un resursu
  apjoms
  ; |
| --- | --- |

—

rūpniecības nozaru uzņēmumu sniegtā finansējuma un resursu
  apjoms
  ;

| — | plašāku
  politikas mērķu veicināšanas pakāpe; |
| --- | --- |

—

plašāku
  politikas mērķu veicināšanas pakāpe;

| — | spēja piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku esošā
  un
  gaidāmā nozares pārstāvju sniegtā finansējuma efektivitāti. |
| --- | --- |

—

spēja piesaistīt papildu valsts atbalstu un panākt lielāku esošā
  un
  gaidāmā nozares pārstāvju sniegtā finansējuma efektivitāti.

Kopējo tehnoloģiju iniciatīvas veids ir skaidri jādefinē, it īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

| — | finanšu saistības; |
| --- | --- |

—

finanšu saistības;

| — | dalībnieku saistību ilgums; |
| --- | --- |

—

dalībnieku saistību ilgums;

| — | līguma noslēgšanas un laušanas noteikumi; |
| --- | --- |

—

līguma noslēgšanas un laušanas noteikumi;

| — | intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

—

intelektuālā īpašuma tiesības.

Ņemot vērā kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu plašo darbības jomu un īpašo sarežģītību, vajadzīgi ievērojami centieni to pētniecības izcilības un darbības pārskatāmības nodrošināšanai.
  īpaša uzmanība tiks pievērsta vispārējai saskanībai un koordinācijai starp kopīgām tehnoloģiju iniciatīvam un valsts programmām un projektiem vienā un tajā pašā jomā.
  To īstenošanas procedūrās jāiekļauj specifiski ceļveži MVU iesaistīšanai un tehnoloģiju nodošanai, kā arī izglītības un apmācības programmas iesaistītajiem zinātniekiem. Saskaņotai darbību koordinēšanai un to īstenošanas finansiālai nodrošināšanai vajadzīgi dalībvalstu un Komisijas kopīgi centieni
  .

Dalībvalstu pētniecības programmu koordinācija

Šajā jomā veiktajās darbībās tiks izmantoti divi galvenie līdzekļi: ERA-NET shēma un Kopienas līdzdalība kopīgi veiktajās valstu pētniecības programmās (Līguma 169. pants). Darbības var attiekties uz jomām, kas nav tieši saistītas ar deviņām tēmām, ja vien tām ir pietiekama ES pievienotā vērtība. Darbības tiks izmantotas arī, lai uzlabotu papildināmību un sinerģiju starp Septīto pamatprogrammu un pasākumiem, ko veic saskaņā ar starpvaldību struktūrām, tādām kā EUREKA un COST
   (1).

ERA-NET shēmā tiks attīstīta un nostiprināta valstu un reģionālu pētniecības pasākumu koordinācija:

| — | sniedzot pamatu dalībniekiem, kas īsteno sabiedriskas pētniecības programmas, lai palielinātu viņu veikto pasākumu koordināciju. Tas ietvers atbalstu jauniem ERA-NET tīkliem, kā arī pastāvošo ERA-NET tīklu darbības jomas paplašināšanu un padziļināšanu, piemēram, paplašinot partnerību, kā arī savstarpēji atverot savas programmas citu dalībnieku līdzdalībai; |
| --- | --- |

—

sniedzot pamatu dalībniekiem, kas īsteno sabiedriskas pētniecības programmas, lai palielinātu viņu veikto pasākumu koordināciju. Tas ietvers atbalstu jauniem ERA-NET tīkliem, kā arī pastāvošo ERA-NET tīklu darbības jomas paplašināšanu un padziļināšanu, piemēram, paplašinot partnerību, kā arī savstarpēji atverot savas programmas citu dalībnieku līdzdalībai;

| — | sniedzot papildu Kopienas finansiālo atbalstu tiem dalībniekiem, kas rada kopēju fondu kopīgiem priekšlikumu konkursiem starp attiecīgajām valsts un reģionālajām programmām (“ERA-NET PLUS”); |
| --- | --- |

—

sniedzot papildu Kopienas finansiālo atbalstu tiem dalībniekiem, kas rada kopēju fondu kopīgiem priekšlikumu konkursiem starp attiecīgajām valsts un reģionālajām programmām (“ERA-NET PLUS”);

| — | pieņemot noteiktās jomās veiksmīgu ERA-STAR sadarbības koncepciju starp Eiropas reģioniem un vidēji lielām dalībvalstīm, varētu dot pozitīvu ieguldījumu ilgtermiņa programmu, tādu kā Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES), administrēšanā. |
| --- | --- |

—

pieņemot noteiktās jomās veiksmīgu ERA-STAR sadarbības koncepciju starp Eiropas reģioniem un vidēji lielām dalībvalstīm, varētu dot pozitīvu ieguldījumu ilgtermiņa programmu, tādu kā Globālais monitorings par vidi un drošību (GMES), administrēšanā.

Kopienas līdzdalība valstu pētniecības programmās, kas tiek kopīgi veiktas, pamatojoties uz 169. pantu, ir jo īpaši svarīga Eiropas plaša mēroga dažāda līmeņa sadarbībai starp dalībvalstīm, kurām ir kopīgas vajadzības un/vai intereses. Šādas iniciatīvas atbilstīgi 169. pantam tiks uzsāktas jomās, kas ir jānosaka ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, ietverot iespējamo sadarbību ar starpvaldību programmām
  , tādām kā EUREKA
  , pamatojoties uz vairākiem kritērijiem:

| — | saistība ar ES mērķiem; |
| --- | --- |

—

saistība ar ES mērķiem;

| — | sasniedzamā mērķa skaidra definīcija un tā atbilstība šīs pamatprogrammas mērķiem; |
| --- | --- |

—

sasniedzamā mērķa skaidra definīcija un tā atbilstība šīs pamatprogrammas mērķiem;

| — | iepriekš pastāvošas bāzes esamība (pastāvošās vai paredzētās valstu pētniecības programmas); |
| --- | --- |

—

iepriekš pastāvošas bāzes esamība (pastāvošās vai paredzētās valstu pētniecības programmas);

| — | Eiropas pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

—

Eiropas pievienotā vērtība;

| — | sociālā un vides pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

—

sociālā un vides pievienotā vērtība;

| — | “kritiskā masa” attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu aptverto darbību līdzību; |
| --- | --- |

—

“kritiskā masa” attiecībā uz iesaistīto programmu apjomu un skaitu, kā arī programmu aptverto darbību līdzību;

| — | vai 169. panta efektivitāte kā visatbilstošākais līdzeklis mērķu sasniegšanai. |
| --- | --- |

—

vai 169. panta efektivitāte kā visatbilstošākais līdzeklis mērķu sasniegšanai.

Starptautiskā sadarbība

Starptautiskās sadarbības
  pasākumiem ir jāparāda skaidri definēta Eiropas pievienotā vērtība. Šie pasākumi
  atbilstīgi šai Septītās pamatprogrammas sadaļai būs šādi:

| — | trešo
  valstu zinātnieku un pētniecības iestāžu
  palielināta līdzdalība
  tematiskajās jomās,
  nosakot atbilstošus ierobežojumus attiecībā uz drošības tēmu saistībā ar konfidenciāliem jautājumiem
  ,
  un
  aktīvi aicinot tos izmantot šo iespēju. |
| --- | --- |

—

trešo
  valstu zinātnieku un pētniecības iestāžu
  palielināta līdzdalība
  tematiskajās jomās,
  nosakot atbilstošus ierobežojumus attiecībā uz drošības tēmu saistībā ar konfidenciāliem jautājumiem
  ,
  un
  aktīvi aicinot tos izmantot šo iespēju.

| — | īpaši sadarbības pasākumi katrā tematiskajā jomā, kas paredzēti trešām valstīm gadījumā, kad pastāv abpusēja interese par sadarbību konkrētajos jautājumos. Ciešā saistībā ar divpusējiem sadarbības nolīgumiem vai daudzpusējiem dialogiem starp ES un šīm valstīm vai valstu grupām šīs darbības kalpos kā īpaši instrumenti sadarbības īstenošanai starp ES un minētajām valstīm.
  Šādas darbības, ietver ne tikai abpusēju interešu jomas, bet arī:
  darbības, kuru mērķis ir stiprināt kandidātvalstu, kā arī kaimiņvalstu pētniecības iespējas
  un
  ; sadarbības pasākumi, kas ir vērsti uz jaunattīstības valstīm un jaunajām valstīm, galveno uzmanību pievēršot to īpašām vajadzībām tādās jomās kā veselība,
  īpašu uzmanību pievēršot bāreņu un ielaistajām slimībām,
  lauksaimniecība, zivsaimniecība un vide, un ko īsteno finansiālos apstākļos, kuri ir piemēroti minēto valstu iespējām. |
| --- | --- |

—

īpaši sadarbības pasākumi katrā tematiskajā jomā, kas paredzēti trešām valstīm gadījumā, kad pastāv abpusēja interese par sadarbību konkrētajos jautājumos. Ciešā saistībā ar divpusējiem sadarbības nolīgumiem vai daudzpusējiem dialogiem starp ES un šīm valstīm vai valstu grupām šīs darbības kalpos kā īpaši instrumenti sadarbības īstenošanai starp ES un minētajām valstīm.
  Šādas darbības, ietver ne tikai abpusēju interešu jomas, bet arī:
  darbības, kuru mērķis ir stiprināt kandidātvalstu, kā arī kaimiņvalstu pētniecības iespējas
  un
  ; sadarbības pasākumi, kas ir vērsti uz jaunattīstības valstīm un jaunajām valstīm, galveno uzmanību pievēršot to īpašām vajadzībām tādās jomās kā veselība,
  īpašu uzmanību pievēršot bāreņu un ielaistajām slimībām,
  lauksaimniecība, zivsaimniecība un vide, un ko īsteno finansiālos apstākļos, kuri ir piemēroti minēto valstu iespējām.

Šī Septītās pamatprogrammas daļa aptver starptautiskas sadarbības pasākumus katrā tematiskajā jomā un vairākās tēmās vienlaikus. Tos īstenos, nodrošinot koordināciju ar darbībām pamatprogrammas sadaļā “Cilvēki” un “Iespējas”.

Septītās pamatprogrammas ietvaros tiks sagatavota kopīga Starptautiskās sadarbības stratēģija, kurā būs definēti mērķi, Eiropas intereses un noteiktas sadarbības jomas ar katru valstu grupu. Stratēģijā būs norādītas jomas, kurās jāierobežo trešo valstu dalība, piemēram, drošības pētniecība.

TĒMAS

1.   Veselība

Mērķis

Uzlabot Eiropas iedzīvotāju veselību un palielināt Eiropas ar veselību saistītu nozaru un uzņēmumu konkurētspēju
  un palielinot spēju radīt jauninājumus
  , risinot globālas veselības problēmas, tostarp jaunās epidēmijas
  un infekcijas slimības. Pētījuma mērķis būs gan slimību novēršanas optimizācija, gan efektīvas ārstniecības un medikamentu attīstīšana, vienlaikus nodrošinot taisnīgu piekļuvi valsts finansēto pētījumu rezultātiem.
  Uzsvars tiks likts uz praktisko izpēti (pamatatklājumu izmantošana klīniskajā praksē), jaunu terapiju izstrādi un apstiprināšanu, veselības veicināšanas un profilakses metodēm, diagnostikas instrumentiem un tehnoloģijām,
  uz pētniecību orientētām ārstniecības iespējām, kas atspoguļo jaunākos sasniegumus,
  kā arī ilgtspējīgām un efektīvām veselības aizsardzības sistēmām.

Pamatojums

Cilvēka genoma sekvences izzināšana un nesenā attīstība postgenomikā ir krasi izmainījusi cilvēka veselības un slimību izpēti. Lai integrētu milzīgo datu apjomu un izprastu to pamatā esošos procesus
  , kā arī izstrādātu galvenās ar veselību saistīto bio-nozaru tehnoloģijas
  , jāapvieno dažādas zināšanas un resursi, kas nav pieejami valstu līmenī. Nozīmīgai attīstībai praktiskajā veselības pētniecībā, kas ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka biomedicīnas pētniecība sniedz praktisku labumu, ir vajadzīgas daudzdisciplināras Viseiropas pieejas, iesaistot dažādas ieinteresētās puses. Šādas pieejas ļauj Eiropai efektīvāk papildināt starptautiskos centienus, lai apkarotu globālas nozīmes slimības.

Daudzu slimību (piem., vēzis, sirds un asinsvadu slimības,
  autoimunitātes un infekcijas slimības, alerģijas, epilepsija, traumas, reimatiskās slimības, elpošanas ceļu slimības,
  psihiskās un neiroloģiskās slimības, jo īpaši ar novecošanu saistītās slimības, tādas kā
  osteoporoze,
  Alcheimera slimība un Parkinsona slimība) klīniskā izpēte pamatojas uz starptautiskiem daudzcentru izmēģinājumiem, lai nodrošinātu pacientu vajadzīgo skaitu īsā laikposmā. Epidemioloģiskai izpētei nepieciešama liela cilvēku dažādība un starptautiskie tīkli, lai nonāktu pie nozīmīgiem secinājumiem. Reti sastopamu slimību
  jaunu inženierijas pieeju bioloģisko un šūnu tehnoloģiju un
  jaunu diagnostikas un ārstēšanas metožu izstrādē arī nepieciešama daudzvalstu pieeja, lai palielinātu pacientu skaitu katrā pētījumā. Īstenojot veselības politikas virzītu izpēti Eiropas līmenī, kļūst iespējama modeļu, sistēmu, datu un valsts datubāzēs un bioloģisko datu bankās apkopotā pacientu materiāla salīdzināšana.

Labi attīstīta ES mēroga biomedicīnas pētniecība palīdzēs nostiprināt Eiropas veselības aizsardzības biotehnoloģijas, medicīnas tehnoloģiju un farmaceitiskās nozares konkurētspēju.
  ES sadarbība ar attīstības valstīm tām ļaus attīstīt pētniecības spējas.
  ES jāuzņemas aktīva loma,
  sabiedriskajā un
  farmaceitiskajā nozarē veidojot jauninājumus veicinošu vidi,
  kas risina sabiedrības veselības vajadzības,
  jo īpaši, lai palielinātu panākumus klīnisko pētījumu jomā.
  Šim nolūkam veicinās MICE (Zāļu pētījumi Eiropas bērniem) programmas īstenošanu. Lielākie ES balstītie pētījumi jonu (protonu un oglekļa jonu) terapijas jomā padarīs pieejamas un vēl vairāk uzlabos jau tagad veiksmīgās vēža ārstēšanas metodes un nostiprinās augu inženierijas, būvniecības (paātrinātāja tehnoloģija) un medicīnas tehnoloģiju nozaru konkurētspēju. Arī šajā jomā ir jāpalielina klīniskās pētniecības panākumi. Eiropas pētniecība un jaunievedumi alternatīvu testēšanas stratēģiju (sevišķi tādu, kurās netiek izmantoti dzīvnieki) jomā nodrošinās vadošo pozīciju pasaulē attiecībā uz sabiedrības un ieinteresēto pušu bažām par nepārtraukto dzīvnieku izmantošanu biomedicīnas pētniecībā. Turklāt tas varētu nodrošināt tirgu noteiktām rūpniecības nozarēm.

Uz pētniecību balstītie MVU ir galvenais veselības aizsardzības biotehnoloģiju un medicīnas tehnoloģiju industriju dzinējspēks. Lai gan Eiropai pašlaik ir vairāk biotehnoloģiju uzņēmumu nekā ASV, vairums no tiem ir mazi un mazāk attītīti par to konkurentiem. Publiski-privāti pētījumu centieni ES līmenī atvieglos to attīstību. ES pētniecība arī dod ieguldījumu jaunu normu un standartu attīstībai, lai izveidotu atbilstīgu juridisko ietvaru jaunām medicīnas tehnoloģijām (piemēram, atjaunošanās medicīnai).

Īstenojamās darbības, ietverot politikas vajadzībām nepieciešamo pētniecību, ir izklāstītas turpmāk. Visās darbībās
  un tēmās
  tiks risināti divi stratēģiskie jautājumi: bērnu veselība un novecojošās sabiedrības veselība.
  Citos aspektos veselības pētniecības prioritātes būs: a) tagadnes un nākotnes slimību prognozēšana Eiropas un globālā kontekstā, b) zinātniskā kvalitāte
  . Vajadzības gadījumā tiks atbalstītas Eiropas tehnoloģiju platformu noteiktās pētniecības programmas, piemēram,
  programmas
  par jauniem medikamentiem
  un nanomedicīnu
  . Lai papildinātu minēto un reaģētu uz jaunām politikas vajadzībām, atbalsts var tikt sniegts papildu darbībām, piemēram, veselības politikas jomā,
  attiecībā uz novecošanu
  un arodveselības un darba drošības jomā.

Darbības

| — | Biotehnoloģija, analogi instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai







  — | Augstas iedarbības pētniecība. Lai paātrinātu eksperimentu gaitu
  genomu, postgenomu un
  biomedicīnas izpētē,
  attīstot jaunas paraugšūnu inženierijas metodes,
  uzlabojot datu radīšanu, standartizāciju, iegūšanu un analīzi,
  tostarp pētījumus DNS lasīšanā, bioinformātikā un skaitļošanas tehniku strukturālajai modelēšanai. |
| --- | --- | --- |

—

Biotehnoloģija, analogi instrumenti un tehnoloģijas cilvēka veselībai

—

Augstas iedarbības pētniecība. Lai paātrinātu eksperimentu gaitu
  genomu, postgenomu un
  biomedicīnas izpētē,
  attīstot jaunas paraugšūnu inženierijas metodes,
  uzlabojot datu radīšanu, standartizāciju, iegūšanu un analīzi,
  tostarp pētījumus DNS lasīšanā, bioinformātikā un skaitļošanas tehniku strukturālajai modelēšanai.

| — | Konstatēšana, diagnoze un kontrole. Uzsvars uz neinvazīvām vai minimāli invazīvām pieejām
  un tehnoloģijām, piemēram, DNA čipiem un molekulāro atspoguļojumu un diagnostiku. Prioritāte būtu jādod diagnostikas instrumentiem, kam ir tieša saistība ar terapiju. |
| --- | --- |

—

Konstatēšana, diagnoze un kontrole. Uzsvars uz neinvazīvām vai minimāli invazīvām pieejām
  un tehnoloģijām, piemēram, DNA čipiem un molekulāro atspoguļojumu un diagnostiku. Prioritāte būtu jādod diagnostikas instrumentiem, kam ir tieša saistība ar terapiju.

| — | Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Identificēt un attīstīt bioloģiskos
  marķierus,
  lai noteiktu to daudzumu un tos apstiprinātu. Uzlabot terapeitisku aģentu pieejamību. Attīstīt un apstiprināt
  in vivo un in vitro metodes un modeļus, tostarp simulēšanu, farmakogenomiku,
  imunomonitoringu
  , mērķorientētas pieejas un alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem
  , it īpaši aizstāt citu primātu izmantošanu; neauglības pētniecība
  . |
| --- | --- |

—

Terapiju piemērotības, drošuma un efektivitātes prognozēšana. Identificēt un attīstīt bioloģiskos
  marķierus,
  lai noteiktu to daudzumu un tos apstiprinātu. Uzlabot terapeitisku aģentu pieejamību. Attīstīt un apstiprināt
  in vivo un in vitro metodes un modeļus, tostarp simulēšanu, farmakogenomiku,
  imunomonitoringu
  , mērķorientētas pieejas un alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem
  , it īpaši aizstāt citu primātu izmantošanu; neauglības pētniecība
  .

| — | Novatoriskas terapeitiskas pieejas un iejaukšanās. Lai
  izpētītu,
  saskaņotu un turpinātu progresīvu terapiju un tehnoloģiju attīstību
  , tostarp imūnterapiju, jaunas vakcīnas un to ražošanas metodes, novatoriskus medikamentus un elektroniskos implantus
  potenciālam lietojumam daudzu slimību un traucējumu gadījumos
  (tostarp tādus, kas skar bērnus), kā arī jaunu terapeitisko līdzekļu reģeneratīvajiem medikamentiem un medikamentiem, kuru pamatā ir šūnas, gēnu terapijai, celulārajai terapijai, imūnterapijai un biomateriāliem, kā arī bojāto audu aizsardzībai un atjaunošanai, izmantojot somatisko mātes šūnu terapiju. |
| --- | --- |

—

Novatoriskas terapeitiskas pieejas un iejaukšanās. Lai
  izpētītu,
  saskaņotu un turpinātu progresīvu terapiju un tehnoloģiju attīstību
  , tostarp imūnterapiju, jaunas vakcīnas un to ražošanas metodes, novatoriskus medikamentus un elektroniskos implantus
  potenciālam lietojumam daudzu slimību un traucējumu gadījumos
  (tostarp tādus, kas skar bērnus), kā arī jaunu terapeitisko līdzekļu reģeneratīvajiem medikamentiem un medikamentiem, kuru pamatā ir šūnas, gēnu terapijai, celulārajai terapijai, imūnterapijai un biomateriāliem, kā arī bojāto audu aizsardzībai un atjaunošanai, izmantojot somatisko mātes šūnu terapiju.

| — | Bioražošana, tai skaitā medikamentu pievadīšanas sistēmas: Jaunu molekulu ražošanas procesu optimizācija. |
| --- | --- |

—

Bioražošana, tai skaitā medikamentu pievadīšanas sistēmas: Jaunu molekulu ražošanas procesu optimizācija.

| — | Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē cilvēka veselībai







  — | Bioloģisko datu un procesu integrēšana un kompleksu sistēmu modelēšana:
  liela mēroga datu vākšana, sistēmu bioloģija
  un fizioloģija, celulāro un bioloģisko modeļu inženiertehniskā izstrāde.
  Lai savāktu un analizētu milzīgo datu apjomu, kas vajadzīgs, lai labāk izprastu gēnu
  , to mutāciju
  un gēnu produktu tūkstošus
  un šūnu sistēmu
  regulējošos tīklus, kuri kontrolē svarīgus bioloģiskus procesus
  (t. i., sinaptiskā un celulārā reorganizācija). Uzmanības centrā būs genomika, RNA pasaule, proteomika, iedzīvotāju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika. |
| --- | --- | --- |

—

Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē cilvēka veselībai

—

Bioloģisko datu un procesu integrēšana un kompleksu sistēmu modelēšana:
  liela mēroga datu vākšana, sistēmu bioloģija
  un fizioloģija, celulāro un bioloģisko modeļu inženiertehniskā izstrāde.
  Lai savāktu un analizētu milzīgo datu apjomu, kas vajadzīgs, lai labāk izprastu gēnu
  , to mutāciju
  un gēnu produktu tūkstošus
  un šūnu sistēmu
  regulējošos tīklus, kuri kontrolē svarīgus bioloģiskus procesus
  (t. i., sinaptiskā un celulārā reorganizācija). Uzmanības centrā būs genomika, RNA pasaule, proteomika, iedzīvotāju ģenētika, salīdzinošā un funkcionālā genomika.

| — | Smadzeņu un saistīto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas pētniecība, it īpaši pievēršoties progresējošām deģeneratīvām slimībām un dažādiem epilepsijas veidiem.
  Lai izpētītu veselīgas novecošanas procesu
  un uzlabotu vecāku cilvēku dzīves kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Smadzeņu un saistīto slimību, cilvēka attīstības un novecošanas pētniecība, it īpaši pievēršoties progresējošām deģeneratīvām slimībām un dažādiem epilepsijas veidiem.
  Lai izpētītu veselīgas novecošanas procesu
  un uzlabotu vecāku cilvēku dzīves kvalitāti.

| — | Cilvēku etoloģija. Pētīt cilvēku un pilsētas, dabas un kultūras vidi. |
| --- | --- |

—

Cilvēku etoloģija. Pētīt cilvēku un pilsētas, dabas un kultūras vidi.

| — | Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē infekcijas slimību un patogēnu-uzņēmēju mijiedarbes
  gadījumā. Lai cīnītos ar mikrobu rezistenci pret zālēm, HIV/AIDS globālām briesmām,
  tostarp pētījumi par malārijas, tuberkulozes, sēnīšu infekcijas un hepatītu mikrobiocīdiem
  , kā arī jaunām epidēmijām (piemēram, SARS un īpaši patogēnu gripu
  vai arbovīrusa slimības), kā arī citas potenciāli nopietnas infekcijas slimības
  . |
| --- | --- |

—

Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē infekcijas slimību un patogēnu-uzņēmēju mijiedarbes
  gadījumā. Lai cīnītos ar mikrobu rezistenci pret zālēm, HIV/AIDS globālām briesmām,
  tostarp pētījumi par malārijas, tuberkulozes, sēnīšu infekcijas un hepatītu mikrobiocīdiem
  , kā arī jaunām epidēmijām (piemēram, SARS un īpaši patogēnu gripu
  vai arbovīrusa slimības), kā arī citas potenciāli nopietnas infekcijas slimības
  .

| — | Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē nopietnu slimību gadījumā: vēzis, sirds un asinsvadu slimības,
  alerģijas un elpošanas ceļu slimības,
  diabēts/aptaukošanās,
  reimatisma slimības
  ; reti sastopamas slimības; citas hroniskas slimības (piem., osteoartrīts). Lai izstrādātu uz pacientiem orientētas stratēģijas, no profilakses līdz diagnozei un ārstēšanai, ieskaitot klīnisko izpēti
  un aktīvo sastāvdaļu izpēti
  . |
| --- | --- |

—

Pētniecības atklājumu izmantošana klīniskajā praksē nopietnu slimību gadījumā: vēzis, sirds un asinsvadu slimības,
  alerģijas un elpošanas ceļu slimības,
  diabēts/aptaukošanās,
  reimatisma slimības
  ; reti sastopamas slimības; citas hroniskas slimības (piem., osteoartrīts). Lai izstrādātu uz pacientiem orientētas stratēģijas, no profilakses līdz diagnozei un ārstēšanai, ieskaitot klīnisko izpēti
  un aktīvo sastāvdaļu izpēti
  .

| — | Arodslimību un slimību, ko izraisījuši vides vai ar darbu saistīti stresa faktori (tādi kā astma un alerģijas), praktiskā izpēte. Datu savākšana un analīze par šīm slimībām un negadījumiem darbā, un stratēģiju pilnveidošana aizsardzībai, diagnozei un ārstēšanai (piem., skeleta muskuļu traucējumiem). |
| --- | --- |

—

Arodslimību un slimību, ko izraisījuši vides vai ar darbu saistīti stresa faktori (tādi kā astma un alerģijas), praktiskā izpēte. Datu savākšana un analīze par šīm slimībām un negadījumiem darbā, un stratēģiju pilnveidošana aizsardzībai, diagnozei un ārstēšanai (piem., skeleta muskuļu traucējumiem).

| — | Pasažieru transporta sistēmu lietotāju veselības un tuvējo iedzīvotāju praktiskā izpēte. Ilgtermiņa un liela mēroga ietekmes izzināšanai. |
| --- | --- |

—

Pasažieru transporta sistēmu lietotāju veselības un tuvējo iedzīvotāju praktiskā izpēte. Ilgtermiņa un liela mēroga ietekmes izzināšanai.

| — | Paliatīvā medicīna: sāpju terapija un simptomātiskā terapija slimībām, kas vēl nav ārstējamas, lai cīnītos ar pacienta simptomiem, cik vien iespējams efektīvi. |
| --- | --- |

—

Paliatīvā medicīna: sāpju terapija un simptomātiskā terapija slimībām, kas vēl nav ārstējamas, lai cīnītos ar pacienta simptomiem, cik vien iespējams efektīvi.

| — | Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana







  — | Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē. Lai pētītu uzlabotu datorizētu izmeklēšanu, klīnisko slēdzienu veikšanas sistēmas un citus IT darbarīkus darba norises sekmēšanai, diagnožu un ārstēšanas kvalitātes uzlabošanai, medicīnas kļūdu samazināšanai un izmaksu pazemināšanai, kā arī lai
  izprastu lēmumu pieņemšanu klīniskos apstākļos un to, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, īpaši risinot bērnu, sieviešu
  ,
  vecāka gadagājuma cilvēku
  un invalīdu
  īpašās vajadzības
  . Attīstīt telemedicīnas pakalpojumus ģeogrāfiski izolētām iedzīvotāju grupām Eiropas Savienībā, jo īpaši salās un kalnu reģionos. |
| --- | --- | --- |

—

Eiropas iedzīvotājiem sniegtās veselības aprūpes optimizēšana

—

Klīnisko pētījumu rezultātu ieviešana klīniskajā praksē. Lai pētītu uzlabotu datorizētu izmeklēšanu, klīnisko slēdzienu veikšanas sistēmas un citus IT darbarīkus darba norises sekmēšanai, diagnožu un ārstēšanas kvalitātes uzlabošanai, medicīnas kļūdu samazināšanai un izmaksu pazemināšanai, kā arī lai
  izprastu lēmumu pieņemšanu klīniskos apstākļos un to, kā pārvērst klīniskās izpētes rezultātus klīniskā praksē, īpaši risinot bērnu, sieviešu
  ,
  vecāka gadagājuma cilvēku
  un invalīdu
  īpašās vajadzības
  . Attīstīt telemedicīnas pakalpojumus ģeogrāfiski izolētām iedzīvotāju grupām Eiropas Savienībā, jo īpaši salās un kalnu reģionos.

| — | Veselības sistēmu, tostarp pārejas posma veselības sistēmu kvalitāte, efektivitāte un solidaritāte. Lai efektīvu iejaukšanos pārvērstu vadības lēmumos,
  pārveidotu diagnostikas un terapeitiskos procesus,
  nodrošinātu cilvēkresursu atbilstīgu nodrošinājumu, analizētu faktorus, kas ietekmē augstas kvalitātes veselības aprūpes
  (arī neaizsargātās sabiedrības grupas)
  taisnīgu pieejamību, ieskaitot iedzīvotāju skaita izmaiņu analīzi (piemēram, novecošana, mobilitāte un migrācija, mainīga darba vieta)
  un sarežģījumus ārstēšanās laikā slimnīcā
  . |
| --- | --- |

—

Veselības sistēmu, tostarp pārejas posma veselības sistēmu kvalitāte, efektivitāte un solidaritāte. Lai efektīvu iejaukšanos pārvērstu vadības lēmumos,
  pārveidotu diagnostikas un terapeitiskos procesus,
  nodrošinātu cilvēkresursu atbilstīgu nodrošinājumu, analizētu faktorus, kas ietekmē augstas kvalitātes veselības aprūpes
  (arī neaizsargātās sabiedrības grupas)
  taisnīgu pieejamību, ieskaitot iedzīvotāju skaita izmaiņu analīzi (piemēram, novecošana, mobilitāte un migrācija, mainīga darba vieta)
  un sarežģījumus ārstēšanās laikā slimnīcā
  .

| — | Uzlabota slimību profilakse un labāka zāļu izmantošana. Lai izstrādātu efektīvus sabiedrības veselības pasākumus, kuros risināti galvenie veselību ietekmējošie faktori.
  Vides veselība: trīs faktoru analīze: sindromi un hroniskais apdraudējums; mijiedarbe ar toksiskām vielām un šādu vielu maisījumiem; ģenētisko polimorfismu un imunoloģijas testu analīze, tostarp limfocītu transformācijas un aktivizācijas testu. Ir jāveic imunoloģiskie, toksikoloģiskie un epidemioloģiskie pētījumi.
  Lai dažādos veselības apstākļos noteiktu pareizu iejaukšanos ar mērķi uzlabot zāļu izrakstīšanu un to, kā pacienti lieto zāles (ieskaitot zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmu). |
| --- | --- |

—

Uzlabota slimību profilakse un labāka zāļu izmantošana. Lai izstrādātu efektīvus sabiedrības veselības pasākumus, kuros risināti galvenie veselību ietekmējošie faktori.
  Vides veselība: trīs faktoru analīze: sindromi un hroniskais apdraudējums; mijiedarbe ar toksiskām vielām un šādu vielu maisījumiem; ģenētisko polimorfismu un imunoloģijas testu analīze, tostarp limfocītu transformācijas un aktivizācijas testu. Ir jāveic imunoloģiskie, toksikoloģiskie un epidemioloģiskie pētījumi.
  Lai dažādos veselības apstākļos noteiktu pareizu iejaukšanos ar mērķi uzlabot zāļu izrakstīšanu un to, kā pacienti lieto zāles (ieskaitot zāļu lietošanas izraisīto blakusparādību uzraudzības sistēmu).

| — | Jaunu veselības terapiju un tehnoloģiju pareiza izmantošana. Jaunu medicīnas tehnoloģiju (tostarp ierīču) un progresīvu terapiju, kas nodrošina augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, ilgtermiņa drošuma aspekti un plaša mēroga lietošanas kontrole. |
| --- | --- |

—

Jaunu veselības terapiju un tehnoloģiju pareiza izmantošana. Jaunu medicīnas tehnoloģiju (tostarp ierīču) un progresīvu terapiju, kas nodrošina augstu sabiedrības veselības aizsardzības līmeni, ilgtermiņa drošuma aspekti un plaša mēroga lietošanas kontrole.

| — | Zinātniski pārbaudītas komplementārās un alternatīvās medicīnas izmantošana. Lai noteiktu veiksmīgas komplementārās un alternatīvās medicīnas intervences Eiropas pilsoņu veselības uzlabošanas nolūkā. |
| --- | --- |

—

Zinātniski pārbaudītas komplementārās un alternatīvās medicīnas izmantošana. Lai noteiktu veiksmīgas komplementārās un alternatīvās medicīnas intervences Eiropas pilsoņu veselības uzlabošanas nolūkā.

| — | Jaunu tehnoloģiju atbilstošs pielietojums. Nodrošināt ātras attīstības iespējas un medicīnisku pretpreperātu pret bioloğiskiem draudiem un jaunām slimībām ātru ražošanu. |
| --- | --- |

—

Jaunu tehnoloģiju atbilstošs pielietojums. Nodrošināt ātras attīstības iespējas un medicīnisku pretpreperātu pret bioloğiskiem draudiem un jaunām slimībām ātru ražošanu.

| — | Starptautiska arodslimību un nelaimes gadījumu darba vietās izpēte. Iegūt un analizēt datus, kas saistīti ar arodslimībām un nelaimes gadījumiem darba vietās, izstrādāt profilakses, diagnosticēšanas un ārstēšanas stratēģijas (piem. saistībā ar muskuļskeletāliem traucējumiem). |
| --- | --- |

—

Starptautiska arodslimību un nelaimes gadījumu darba vietās izpēte. Iegūt un analizēt datus, kas saistīti ar arodslimībām un nelaimes gadījumiem darba vietās, izstrādāt profilakses, diagnosticēšanas un ārstēšanas stratēģijas (piem. saistībā ar muskuļskeletāliem traucējumiem).

| — | Industriālu procesu un aktīvu sastāvdaļu ilgtspējīga optimizēšana. |
| --- | --- |

—

Industriālu procesu un aktīvu sastāvdaļu ilgtspējīga optimizēšana.

2.   Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija

Mērķis

Izveidot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu bioekonomiku
   (2)
  , apvienojot zinātni, rūpniecību un citas ieinteresētās puses, lai atbalstītu Eiropas Savienības politikas un lai izmantotu jaunas pētniecības iespējas, risinot sociālas, vides un ekonomikas problēmas: pieaugošs pieprasījums pēc drošākas, veselīgākas un kvalitatīvākas pārtikas un pēc atjaunojamo bioresursu ilgtspējīgas izmantošanas, inženiertehniskā izstrāde un ražošanas; pieaugošais epizootijas un zoonozes slimību, kā arī ar pārtiku saistītu traucējumu risks; draudi lauksaimniecības un zivsaimniecības akvakultūras, lauksaimniecības un lopkopības ražošanas ilgtspējībai un drošībai, iekļaujot tos, kas rodas īpaši klimata pārmaiņu rezultātā; pieaugošais pieprasījums pēc augstas kvalitātes pārtikas, ņemot vērā dzīvnieku labturības un lauku, kā arī piekrastes apstākļus un veidus, kā apmierināt patērētāju vajadzības. Pētījuma mērķis būs integrēt zinātnisko zināšanu dažādību, lai attīstītu sabalansētus, ilgtspējīgus un sociālajā ziņā pieņemamus risinājumus un pieejas. Pilsoņu izpratni panāks, uzlabojot viņu spējas pieņemt apzinātu izvēli.

Pamatojums

Jauninājumi un zināšanu attīstība bioloģisko resursu (mikroorganismu, augu, dzīvnieku) ilgtspējīgā apsaimniekošanā,
  inženiertehniskā izstrādē,
  ražošanā un izmantošanā sniegs pamatu jauniem, ilgtspējīgiem, ekoloģiski efektīviem un konkurētspējīgiem produktiem lauksaimniecības, zivsaimniecības, pārtikas, veselības, koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecībā, kā arī saistītajās nozarēs. Saskaņā ar Eiropas stratēģiju par zinātnēm par dzīvību un biotehnoloģiju (3) tas palīdzēs
  attīstīt jaunas darbības un
  palielināt Eiropas
  lauksaimniecības un
  biotehnoloģijas
  , sēklu
  un pārtikas uzņēmumu, īpaši augsto tehnoloģiju MVU, konkurētspēju, vienlaicīgi uzlabojot sociālo labklājību.
  Jo sevišķi jāveicina augsta līmeņa MVU līdzdalība pētniecībā.
  Pētniecība par
  uztura fizioloģiju veselīgam dzīvesveidam,
  pārtikas un dzīvnieku barības aprites drošumu, ar uzturu saistītām slimībām, pārtikas izvēli un pārtikas un uztura ietekmi uz veselību palīdzēs apkarot ar pārtiku saistītos veselības traucējumus (piem., aptaukošanās, alerģijas) un infekcijas slimības (piem., transmisīvā sūkļveida encefalopātija, putnu gripa), vienlaicīgi sniedzot nozīmīgu ieguldījumu pastāvošo politiku un noteikumu īstenošanā un nākamo politiku un regulējuma formulēšanā sabiedrības, dzīvnieku, augu veselības un patērētāju aizsardzības jomā.

Eiropas uzņēmumu dažādība šajās jomās, kas ir viena no Eiropas priekšrocībām un iespējām, izraisa fragmentētu pieeju līdzīgām problēmām. Tās var labāk atrisināt, ieviešot lielāku sadarbību un zināšanu apmaiņu, piemēram, par jaunām metodoloģijām, procesiem un standartiem, kas rodas ES tiesību aktu izmaiņu rezultātā.

Vairākas Eiropas tehnoloģiju platformas veicina kopīgu pētniecības prioritāšu noteikšanu tādās jomās kā augu genomika un biotehnoloģija, mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes rūpniecība, dzīvnieku veselība, lauksaimniecības dzīvnieku audzēšana, pārtika un rūpnieciskā biotehnoloģija. Pētniecība arī sniegs vajadzīgo zināšanu bāzi, lai atbalstītu (4) kopējo lauksaimniecības politiku, lauksaimniecības un tirdzniecības jautājumus, pārtikas nekaitīguma noteikumus, Kopienas dzīvnieku veselību, slimību kontroli un labturības standartus, un kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kuras mērķis ir nodrošināt zvejniecības un akvakultūras ilgtspējīgu attīstību,
  drošu pārtiku, kas iegūta no jūras dzīvniekiem un augiem, un vides atveseļošanu
  . Ir paredzēta arī elastīga reaģēšana uz jaunām politikas vajadzībām, jo īpaši attiecībā uz jaunām sociālām vai ekonomikas tendencēm.

Darbības

| — | Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika,
  racionāli atgriezeniskā genomika,
  sistēmu bioloģija
  , bioinformātiku
  un mikroorganismu
  (it īpaši metagenomikas nozari)
  , augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, ieskaitot minēto organismu bioloģiskās daudzveidības
  genomu inženieriju, saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu
  ;
  auglīga augsne;
  uzlaboti kultūraugi
  : augu audzēšana, augu veselība, tehnoloģiskās alternatīvas izlases veida augu transģenēzei;
  un
  uzlabot
  ražošanas sistēmas
  visā to dažādībā
  , tostarp bioloģiskā lauksaimniecība
  , racionāla un dabu saudzējoša lauksaimniecība
  , kvalitatīvas ražošanas shēmas un ĢMO ietekme;
  augu jauninājumu (šķirņu, sēklas) novērtēšana un tirdzniecība;
  ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība;
  integrēta
  lauku attīstība
  , tostarp pilsoniskās sabiedrības līdzdalība plānošanā un lēmumu pieņemšanā, racionāla ūdens izlietošanas pārvaldība,
  dzīvnieku
  veselība un
  labturība, audzēšana un ražošana
  , tostarp vakcīnu pētniecība un diagnostika; alternatīvas testēšanas stratēģijas un ar dzīvniekiem nesaistītas metodes
  , augu veselība; ilgtspējīga un konkurētspējīga zivsaimniecība un lauksaimniecība; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp
  epidemioloģiski pētījumi,
  zoonozes
  un slimības, kas saistītas ar dzīvnieku barību
  ; dzīvniekizcelsmes atkritumu droša iznīcināšana; ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, apsaimniekošana un izmantošana, izstrādājot līdzekļus, kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.). |
| --- | --- |

—

Zemes, meža un ūdens vides bioloģisko resursu ilgtspējīga ražošana un apsaimniekošana: veicināt pētniecību, tostarp tādas tehnoloģijas kā genomika, proteomika, metabolomika,
  racionāli atgriezeniskā genomika,
  sistēmu bioloģija
  , bioinformātiku
  un mikroorganismu
  (it īpaši metagenomikas nozari)
  , augu un dzīvnieku konverģējošas tehnoloģijas, ieskaitot minēto organismu bioloģiskās daudzveidības
  genomu inženieriju, saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu
  ;
  auglīga augsne;
  uzlaboti kultūraugi
  : augu audzēšana, augu veselība, tehnoloģiskās alternatīvas izlases veida augu transģenēzei;
  un
  uzlabot
  ražošanas sistēmas
  visā to dažādībā
  , tostarp bioloģiskā lauksaimniecība
  , racionāla un dabu saudzējoša lauksaimniecība
  , kvalitatīvas ražošanas shēmas un ĢMO ietekme;
  augu jauninājumu (šķirņu, sēklas) novērtēšana un tirdzniecība;
  ilgtspējīga, konkurētspējīga un daudzfunkcionāla lauksaimniecība un mežsaimniecība;
  integrēta
  lauku attīstība
  , tostarp pilsoniskās sabiedrības līdzdalība plānošanā un lēmumu pieņemšanā, racionāla ūdens izlietošanas pārvaldība,
  dzīvnieku
  veselība un
  labturība, audzēšana un ražošana
  , tostarp vakcīnu pētniecība un diagnostika; alternatīvas testēšanas stratēģijas un ar dzīvniekiem nesaistītas metodes
  , augu veselība; ilgtspējīga un konkurētspējīga zivsaimniecība un lauksaimniecība; dzīvnieku infekcijas slimības, tostarp
  epidemioloģiski pētījumi,
  zoonozes
  un slimības, kas saistītas ar dzīvnieku barību
  ; dzīvniekizcelsmes atkritumu droša iznīcināšana; ūdeņu dzīvo resursu saglabāšana, apsaimniekošana un izmantošana, izstrādājot līdzekļus, kas vajadzīgi politikas veidotājiem un citiem dalībniekiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā (ainavu, zemes apsaimniekošanas politika utt.).

| — | Princips“
  no dakšiņas — uz galda, no jūras — uz šķīvja
  ”— “pārtika, tostarp jūras produkti, veselība un labturība:” pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības,
  kultūras,
  rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās
  un alerģijas; ieguvumi veselībai no noteiktas pārtikas un diētām
  ; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no
  bioloģiskā
  viedokļa; pārtikas aprites integritāte
  , ilgtspējība, riska novērtējums
  un kontrole; vides ietekme uz
  sauszemes un ūdens
  pārtikas/- dzīvnieku barības apriti
  ; ietekme uz pārtikas apriti un aizsardzība pret globālajām izmaiņām;
  kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem);
  jaunu izsekojamības metožu attīstīšana (gan ģenētiski modificētiem, gan nemodificētiem organismiem); dzīvnieku barības un veterināro medikamentu ietekme uz cilvēku veselību. |
| --- | --- |

—

Princips“
  no dakšiņas — uz galda, no jūras — uz šķīvja
  ”— “pārtika, tostarp jūras produkti, veselība un labturība:” pārtikas un lopbarības patērētāju, sabiedrības,
  kultūras,
  rūpniecības un veselības aspekti, tostarp uzvedības zinātnes un kognitīvās zinātnes; uzturs, ar uzturu saistītās slimības un traucējumi, tostarp aptaukošanās
  un alerģijas; ieguvumi veselībai no noteiktas pārtikas un diētām
  ; novatoriskas pārtikas un lopbarības apstrādes tehnoloģijas (tostarp iepakošana); pārtikas, dzērienu un lopbarības uzlabota kvalitāte un nekaitīgums, gan no ķīmiskā, gan no
  bioloģiskā
  viedokļa; pārtikas aprites integritāte
  , ilgtspējība, riska novērtējums
  un kontrole; vides ietekme uz
  sauszemes un ūdens
  pārtikas/- dzīvnieku barības apriti
  ; ietekme uz pārtikas apriti un aizsardzība pret globālajām izmaiņām;
  kopējā pārtikas aprites koncepcija (tostarp pārtika no jūras dzīvniekiem un augiem);
  jaunu izsekojamības metožu attīstīšana (gan ģenētiski modificētiem, gan nemodificētiem organismiem); dzīvnieku barības un veterināro medikamentu ietekme uz cilvēku veselību.

| — | Zinātnes par dzīvību, biotehnoloģija un ķīmija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot
  jaunas inženierijas metodes bioloģiskās lauksaimniecības produkcijas ražotājiem vai biokatalīzes iezīmes un organismi,
  jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze
  , bioloģiskā degradācija un bioloģiskā atveseļošana
  ; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
  Ņemot vērā iespējamo konkurenci starp lauksaimniecības un kokmateriālu gala lietotājiem, īpašu uzmanību veltīs sistēmas optimizācijai, lai nodrošinātu pārtikas, enerģijas un jēlmateriālu produkcijas savienojamību. |
| --- | --- |

—

Zinātnes par dzīvību, biotehnoloģija un ķīmija ilgtspējīgiem nepārtikas produktiem un procesiem: uzlaboti kultūraugi, izejvielas, jūras produkti un biomasa (tostarp jūras resursi) enerģijai, videi un produkti ar augstu pievienoto vērtību, tādi kā materiāli un ķīmiskas vielas, ieskaitot
  jaunas inženierijas metodes bioloģiskās lauksaimniecības produkcijas ražotājiem vai biokatalīzes iezīmes un organismi,
  jaunas lauksaimniecības sistēmas, bioprocesus un bioloģiskas pārstrādes rūpnīcas koncepcijas; biokatalīze
  , bioloģiskā degradācija un bioloģiskā atveseļošana
  ; mežsaimniecība un koksnes apstrādes un pārstrādes produkti un procesi; vides atveseļošana un tīrāka pārstrāde.
  Ņemot vērā iespējamo konkurenci starp lauksaimniecības un kokmateriālu gala lietotājiem, īpašu uzmanību veltīs sistēmas optimizācijai, lai nodrošinātu pārtikas, enerģijas un jēlmateriālu produkcijas savienojamību.

3.   Zivsaimniecība un okeānu ilgtspējīga izmantošana

Mērķi

Ieviest jaunus modeļus zvejas resursu pārvaldībai, pamatojoties uz zinātnes attīstību; īstenot zivsaimniecības pārvaldības sistēmas, pamatojoties uz (globālām) ekosistēmām kopumā, nevis tikai uz nodalītām (atsevišķām) sugām; palielināt tās informācijas ticamību un kvalitāti, kas iegūta datu vākšanas un zvejas vietu kontroles un uzraudzības rezultātā; atbalstīt akvakultūras ilgtspējīgu attīstību.

Pamatojums

Ir būtiski attīstīt procesus, kas nodrošinās zvejas resursu uzlabotu pārvaldību, ieviešot novatoriskas zvejas sistēmas un uzlabojot pašreizējās sistēmas, ņemot vērā šādas darbības ekoloģiskos, tehniskos, sociālekonomiskos un politiskos aspektus.

Nodrošinot vispārējus labvēlīgus apstākļus okeānos un to resursiem, varēs ieviest zvejas resursu pārvaldības sistēmas, pamatojoties uz visiem ekosistēmas komponentiem (bioloģiskajiem, ķīmiskajiem un fiziskajiem), kas ir saistīti ar cilvēka darbībām. Šo darbību ietekme jānovērtē, ņemot vērā globālās pārmaiņas ekosistēmās, jo īpaši — jūras resursos.

Veicinot starpdisciplināro pētniecību, ar mērķi apvienot okeanogrāfijas zinātnes, zvejas bioloģiju un sociālās zinātnes, būs nepieciešama ekonomiskās informācijas un to informācijas datu bāzu integrācija, kas attiecas uz krājumu pārvaldību.

Ir būtiski integrēt jaunu zvejas kuģu uzraudzību, lai aizsargātu okeānus, samazinātu izmaksas un paātrinātu piekļuvi iegūtajai informācijai.

Attiecībā uz akvakultūru steidzami ir jānodrošina zinātniskais atbalsts, lai izmantotu ekoloģiskākas ražošanas sistēmas, radītu jaunas sugas, uzlabotu barības kvalitāti un pētītu tādas iespējamās ģenētiskās modifikācijas ietekmi, kuras mērķis ir palielināt produktivitāti.

Darbības

| — | Pārvaldības mehānismi, pamatojoties uz plašu informāciju, tostarp kopējo pieļaujamo nozveju, zvejas intensitāti, tehniskiem pasākumiem un institucionāliem pielāgojumiem; |
| --- | --- |

—

Pārvaldības mehānismi, pamatojoties uz plašu informāciju, tostarp kopējo pieļaujamo nozveju, zvejas intensitāti, tehniskiem pasākumiem un institucionāliem pielāgojumiem;

| — | zvejas tehnoloģiju, selektivitātes, sociālās un ekonomiskās ietekmes nozīmes novērtēšana pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

—

zvejas tehnoloģiju, selektivitātes, sociālās un ekonomiskās ietekmes nozīmes novērtēšana pārvaldības un lēmumu pieņemšanas procesā;

| — | neprecizitāšu kvantitatīva noteikšana, novērtējot krājumus un zvejas vietas; |
| --- | --- |

—

neprecizitāšu kvantitatīva noteikšana, novērtējot krājumus un zvejas vietas;

| — | labākas zināšanas par dziļjūras zvejniecību; |
| --- | --- |

—

labākas zināšanas par dziļjūras zvejniecību;

| — | resursu optimālā stāvokļa noteikšana katrā ekspluatācijas līmenī; |
| --- | --- |

—

resursu optimālā stāvokļa noteikšana katrā ekspluatācijas līmenī;

| — | labākas zināšanas par barības ķēdes procesiem, pievēršot uzmanību jūras sistēmu produktivitātes izmaiņām un piesārņojošo vielu izplatīšanai ar barības ķēdēm; |
| --- | --- |

—

labākas zināšanas par barības ķēdes procesiem, pievēršot uzmanību jūras sistēmu produktivitātes izmaiņām un piesārņojošo vielu izplatīšanai ar barības ķēdēm;

| — | bioekonomisko modeļu izstrāde un ieviešana, lai novērtētu to pārvaldības pasākumu sekas, kuru mērķis ir panākt zvejas vietu noturīgu izmantošanu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

—

bioekonomisko modeļu izstrāde un ieviešana, lai novērtētu to pārvaldības pasākumu sekas, kuru mērķis ir panākt zvejas vietu noturīgu izmantošanu ilgtermiņā;

| — | ar zivsaimniecību un vidi saistīto datu vākšanas koordinācijas palielināšana programmās, kuru mērķis ir uzraudzīt, izveidot un uzturēt datu bāzes; |
| --- | --- |

—

ar zivsaimniecību un vidi saistīto datu vākšanas koordinācijas palielināšana programmās, kuru mērķis ir uzraudzīt, izveidot un uzturēt datu bāzes;

| — | zivju produktu kvalitātes un nekaitīguma uzraudzība, lai saglabātu pozitīvu priekšstatu par šiem produktiem; |
| --- | --- |

—

zivju produktu kvalitātes un nekaitīguma uzraudzība, lai saglabātu pozitīvu priekšstatu par šiem produktiem;

| — | akvakultūrā izmantojamo ražošanas tehnoloģiju uzlabošana (piemēram, antibiotiku izmantošanas samazinājums, integrētu sistēmu pielietošana); |
| --- | --- |

—

akvakultūrā izmantojamo ražošanas tehnoloģiju uzlabošana (piemēram, antibiotiku izmantošanas samazinājums, integrētu sistēmu pielietošana);

| — | zināšanu uzlabošana par ģenētiku, uzturvērtību, fizioloģiju un mijiedarbību ar vidi attiecībā uz akvakultūras produktiem; |
| --- | --- |

—

zināšanu uzlabošana par ģenētiku, uzturvērtību, fizioloģiju un mijiedarbību ar vidi attiecībā uz akvakultūras produktiem;

| — | to procesu apzināšana, kas ir saistīti ar potenciāli toksisku savienojumu (toksīni, metāli, noturīgi organiskie piesārņotāji) uzkrāšanos un toksisko vielu izvadīšanas procesiem (toksisko aļģu klātbūtne gliemenēs); |
| --- | --- |

—

to procesu apzināšana, kas ir saistīti ar potenciāli toksisku savienojumu (toksīni, metāli, noturīgi organiskie piesārņotāji) uzkrāšanos un toksisko vielu izvadīšanas procesiem (toksisko aļģu klātbūtne gliemenēs);

| — | citas saistītas darbības. |
| --- | --- |

—

citas saistītas darbības.

4.   Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas

Mērķis

Dot Eiropai iespēju apgūt un pielāgot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) nākotnes attīstību, lai izpildītu sabiedrības un ekonomikas prasības, kā arī lai uzlabotu Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju. Darbības stiprinās Eiropas zinātnes un tehnoloģiju bāzi un nodrošinās tai pasaulē vadošo lomu IKT jomā, palīdzēs virzīt un veicināt ražojumus un procesus, jauninājumus un jaunradi, izmantojot IKT, un nodrošinās, ka IKT attīstība tiek ātri pārvērsta jaunās priekšrocībās Eiropas uzņēmumu, rūpniecības nozaru, un visbeidzot visu pilsoņu interesēs, it īpašu to, kas ir uz sociālās izstumšanas riska robežas, tādi kā personas ar spēju traucējumiem, veci cilvēki vai cilvēki, kuriem ir apgrūtināta piekļuve IKT. Par prioritāti tiks uzskatīta digitālplaisas samazināšana. IKT būs uz zināšanām balstītas sabiedrības pamatā.

Pamatojums

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas ir svarīgas Eiropas nākotnei un ir Lisabonas stratēģijas īstenošanas pamatā. Puse no produktivitātes rezultātā gūtās peļņas mūsu tautsaimniecībās skaidrojama ar IKT ietekmi uz produktiem, pakalpojumiem un uzņēmējdarbības procesiem. IKT ir noteicošais faktors jauninājumu un jaunrades veicināšanā un vērtību ķēžu izmaiņu apgūšanā ražošanas un pakalpojumu sektorā.
  IKT veicinās pārvaldības un politikas attīstības procesu pieejamību un pārredzamību.
  IKT ir nepieciešamas, lai apmierinātu augošo pieprasījumu pēc veselības un sociālās aprūpes
  , galvenokārt no vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar kāda veida nespēju,
  un modernizētu valsts kompetencē esošos pakalpojumus, tādus kā izglītība, zinātne, drošība, enerģētika, transports un vide. IKT
  ir svarīga nozīme pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomas pārvaldībā un izplatīšanā, un
  paātrina citu zinātnes un tehnoloģijas jomu attīstību, jo tās pārveido veidu, kā zinātnieki veic izpēti, sadarbojas un rada jauninājumus.

Pieaugošās ekonomikas un sabiedrības vajadzības kopā ar IKT vispārēju ieviešanu un nepieciešamību tālāk paplašināt tehnoloģijas robežas
  , kā arī izstrādāt novatoriskus, augstvērtīgus, uz IKT balstītus produktus un pakalpojumus,
  nosaka plašu risināmo pētniecības jautājumu klāstu. Pietuvināt tehnoloģijas cilvēkiem un organizatoriskām vajadzībām nozīmē neizcelt tehnoloģiju sarežģītību un
  padarīt tās tehniski darbotiesspējīgas
  , padarīt tehnoloģijas ļoti viegli lietojamas, pieejamas un cenas ziņā pieņemamas, nodrošināt jaunas uz IKT balstītas lietojumprogrammas, risinājumus un pakalpojumus, kuri ir uzticami, droši un pielāgojami lietotāju kontekstam un vēlmēm.
  Pašreizējie IKT pētījumi vērsti uz
  miniaturizāciju,
  apgūstot
  datoru, komunikācijas un informācijas nesēju tehnoloģiju saplūšanu,
  tostarp sistēmu savstarpēju izmantojamību,
  kā arī integrēšanu ar citām saistītām zinātnēm un disciplīnām, un
  radot
  sistēmas, kas varētu apgūt zināšanas un attīstīties. Ņemot vērā šos dažādos centienus, rodas jauna tehnoloģiju paaudze. IKT pētniecības darbības
  dos ieguldījumu
  arī plašā zinātnes un tehnoloģijas disciplīnu kopumā, ieskaitot
  bioloģiju, ķīmiju,
  biozinātnes un zinātnes par dzīvību, psiholoģiju, pedagoģiju, izziņas un sociālās zinātnes,
  kā arī humanitārajās zinātnēs.

IKT ne tikai rada jaunas tehnoloģijas. IKT ir tieši iesaistītas attīstībā. Patlaban strauji augošai pakalpojumu nozarei ir ievērojams potenciāls, pievēršot lielāku uzmanību pakalpojumu sniegšanas un IKT mijiedarbībai. IKT pētniecība, kuras pamatā ir “atvērtā koda” izstrādes modelis, pierāda savu lietderību kā novatoriska metode sadarbības uzlabošanai. Ir vērts izpētīt, vai šis sadarbības un inovāciju modelis būtu lietderīgs arī citām Septītās pamatprogrammas darbībām.

IKT pētniecība nedrīkst apstiprināt tikai vienu uzņēmējdarbības modeli. Svarīgi saglabāt plašu modeļu izvēli, lai laistu tirgū pētniecības rezultātus.

IKT ir viena no pētniecības ziņā visintensīvākajām nozarēm. IKT pētniecības īpatsvars valsts un privātajā sektorā veido trešdaļu no kopējā pētniecības apjoma visās lielākajās tautsaimniecībās. Lai gan Eiropai jau ir rūpnieciski un tehnoloģiski vadošā loma galvenajās IKT jomās, tā atpaliek no saviem lielākajiem konkurentiem, ja runa ir par investīcijām IKT pētniecībā. Maksimālo labumu no iespējām, ko var sniegt IKT attīstība, mēs varam gūt tikai tad, ja no jauna tiek apvienoti un palielināti centieni Eiropas līmenī.

IKT pētniecības darbības tiks cieši saistītas ar politikas pasākumiem IKT izmantošanai un regulējošiem pasākumiem atbilstīgi visaptverošai un vienotai stratēģijai. Pēc plašām konsultācijām, tostarp ar vairākām Eiropas tehnoloģiju platformām un rūpniecības nozares iniciatīvām, ir izvirzītas prioritātes tādās jomās kā nanoelektronika, iegultās sistēmas, mobilie sakari, elektroniskie sabiedrības saziņas līdzekļi, robotika
  , fotonika
  un programmatūra,
  tostarp bezmaksas, brīva un atklātā pirmkoda programmatūra
  , pakalpojumi un tīkli (Grid).

Darbības

| — | IKT tehnoloģiju pīlāri:







  — | Mikroelektronika
  ,
  nanoelektronika un optoelektronika
  , fotonika,
  matemātika un integrētas mikro/nanosistēmas: paplašināt miniaturizācijas, integrācijas, daudzveidības un apjoma robežas; palielināt veiktspēju un ražotspēju ar zemākām izmaksām; atvieglot IKT iekļaušanu dažādās lietojumprogrammās; saskarnes; iepriekšēja izpēte, radot nepieciešamību pētīt jaunas koncepcijas. |
| --- | --- | --- |

—

IKT tehnoloģiju pīlāri:

—

Mikroelektronika
  ,
  nanoelektronika un optoelektronika
  , fotonika,
  matemātika un integrētas mikro/nanosistēmas: paplašināt miniaturizācijas, integrācijas, daudzveidības un apjoma robežas; palielināt veiktspēju un ražotspēju ar zemākām izmaksām; atvieglot IKT iekļaušanu dažādās lietojumprogrammās; saskarnes; iepriekšēja izpēte, radot nepieciešamību pētīt jaunas koncepcijas.

| — | Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: plaša pieeja dažādiem tīkliem — fiksētiem, mobiliem, bezvadu un apraides tīkliem, kas izplešas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam, — nodrošinot iespēju piegādāt arvien lielāku datu un pakalpojumu apjomu jebkurā vietā un laikā. |
| --- | --- |

—

Plaši pieejami neierobežotas jaudas sakaru tīkli: plaša pieeja dažādiem tīkliem — fiksētiem, mobiliem, bezvadu un apraides tīkliem, kas izplešas no personālā mēroga līdz reģionālam un globālam mērogam, — nodrošinot iespēju piegādāt arvien lielāku datu un pakalpojumu apjomu jebkurā vietā un laikā.

| — | Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika,
  glabāšana un kontrole: jaudīga, droša un plaši izplatīta skaitļošanas tehnika,
  glabāšana
  un sakaru sistēmas, kas ir iebūvētas priekšmetos un infrastruktūrā un kas var kontrolēt savu vidi un pielāgoties tai. |
| --- | --- |

—

Iegultās sistēmas, skaitļošanas tehnika,
  glabāšana un kontrole: jaudīga, droša un plaši izplatīta skaitļošanas tehnika,
  glabāšana
  un sakaru sistēmas, kas ir iebūvētas priekšmetos un infrastruktūrā un kas var kontrolēt savu vidi un pielāgoties tai.

| — | Programmatūra, tīkli (Grid), drošība un uzticamība: dinamiska, pielāgojama, droša un uzticama programmatūra un pakalpojumi, jauna apstrādes arhitektūra, tostarp minēto pakalpojumu nodrošināšana komunālo pakalpojumu veidā. |
| --- | --- |

—

Programmatūra, tīkli (Grid), drošība un uzticamība: dinamiska, pielāgojama, droša un uzticama programmatūra un pakalpojumi, jauna apstrādes arhitektūra, tostarp minēto pakalpojumu nodrošināšana komunālo pakalpojumu veidā.

| — | Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: saglabāt un izmantot zināšanas, kas ir iekļautas tīmekļa un multivides saturā; saskaņā ar bioloģiskiem principiem veidotas mākslīgas sistēmas, kas uztver, saprot, mācās un attīstās, un darbojas autonomi; iekārtu un cilvēku mācīšanās, pamatojoties uz labāku cilvēka izziņas izpratni. |
| --- | --- |

—

Zināšanas, izziņas un mācību sistēmas: saglabāt un izmantot zināšanas, kas ir iekļautas tīmekļa un multivides saturā; saskaņā ar bioloģiskiem principiem veidotas mākslīgas sistēmas, kas uztver, saprot, mācās un attīstās, un darbojas autonomi; iekārtu un cilvēku mācīšanās, pamatojoties uz labāku cilvēka izziņas izpratni.

| — | Modelēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālās vides novatoriskai veidošanai,
  atbalstam lēmumu pieņemšanā,
  radīšanai, un dabiskai, valodas-iespējotai un kontekstbagātai mijiedarbībai un komunikācijai. |
| --- | --- |

—

Modelēšana, vizualizācija, mijiedarbība un jauktā realitāte: instrumenti produktu, pakalpojumu un digitālās vides novatoriskai veidošanai,
  atbalstam lēmumu pieņemšanā,
  radīšanai, un dabiskai, valodas-iespējotai un kontekstbagātai mijiedarbībai un komunikācijai.

| — | Virzība uz ceturtās paaudzes mobilo sakaru sistēmām un tālāk, un ar to saistītās atklājumu tehnoloģijas digitālās pārvades un antenu jomā. |
| --- | --- |

—

Virzība uz ceturtās paaudzes mobilo sakaru sistēmām un tālāk, un ar to saistītās atklājumu tehnoloģijas digitālās pārvades un antenu jomā.

| — | Optiskā pārslēgšana un ar to saistītas tīkla vadības iespējas. |
| --- | --- |

—

Optiskā pārslēgšana un ar to saistītas tīkla vadības iespējas.

Jaunas perspektīvas IKT jomā, pateicoties citu zinātņu un tehnoloģiju disciplīnu attīstībai, pateicoties IKT, ieskaitot elementus no fizikas, biotehnoloģijas, materiālu zinātnes un zinātnēm par dzīvību, un matemātiku
  , lai padarītu IKT ierīces vēl mazākas, lai tās būtu savietojamas ar dzīviem organismiem un mijiedarbotos ar tiem, lai palielinātu sistēmu inženierijas un informācijas apstrādes veiktspēju, un lai modelētu un imitētu dzīvo pasauli.
  Šajā nozarē jāņem vērā arī noturības jautājumi, jo īpaši elektronikā (neliels materiālu patēriņš, enerģijas patēriņš, atkārtota izmantošana un atkritumi, “dzīvescikla beigas” pieejas).

| — | Tehnoloģiju integrēšana:







  — | Personālā vide: personālās komunikācijas ierīces un skaitļošanas tehnika, palīgierīces, valkājamie datori, implanti, to saskarnes un starpsavienojumi ar pakalpojumiem un resursiem. |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloģiju integrēšana:

—

Personālā vide: personālās komunikācijas ierīces un skaitļošanas tehnika, palīgierīces, valkājamie datori, implanti, to saskarnes un starpsavienojumi ar pakalpojumiem un resursiem.

| — | Mājas vide: komunikācija, uzraudzība, kontrole, palīdzība; nevainojama sadarbspēja un visu ierīču izmantošana; mijiedarbīgais digitālais saturs un pakalpojumi. |
| --- | --- |

—

Mājas vide: komunikācija, uzraudzība, kontrole, palīdzība; nevainojama sadarbspēja un visu ierīču izmantošana; mijiedarbīgais digitālais saturs un pakalpojumi.

| — | Robotikas sistēmas: progresīvas autonomās sistēmas; izziņa, kontrole, darbības prasmes, dabiska mijiedarbība
  un sadarbība
  ; miniaturizācija. |
| --- | --- |

—

Robotikas sistēmas: progresīvas autonomās sistēmas; izziņa, kontrole, darbības prasmes, dabiska mijiedarbība
  un sadarbība
  ; miniaturizācija.

| — | Automatizēta infrastruktūra: līdzekļi, lai ikdienas dzīvē visvairāk nepieciešamo infrastruktūru padarītu efektīvāku, vieglāk pielāgojamu un uzturamu, izturīgāku lietošanā un aizsargātāku pret atteici. |
| --- | --- |

—

Automatizēta infrastruktūra: līdzekļi, lai ikdienas dzīvē visvairāk nepieciešamo infrastruktūru padarītu efektīvāku, vieglāk pielāgojamu un uzturamu, izturīgāku lietošanā un aizsargātāku pret atteici.

| — | Lietojumprogrammu pētniecība:







  — | IKT, kas risina sabiedrības problēmas: tādas jaunas sistēmas un pakalpojumi sabiedriski nozīmīgās jomās, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti,
  sociālo
  iekļautību
  , tostarp pieejamību invalīdiem
  ; lietotājdraudzīgas lietojumprogrammas, jauno tehnoloģiju un iniciatīvu integrēšana, piemēram, interaktīva automatizēta dzīves vide:






  — | jauni uzņēmējdarbības modeļi IKT: iecerēt un definēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus IKT, strādājot kopā ar tām nozarēm, kur IKT būs fundamentāla nozīme attieksmes maiņā pret ražošanu un pakalpojumiem (piemēram, transports, veselība, enerģētika, vide). [Šajā kopīgajā pētniecībā izstrādātie projekti jāpārbauda īpašās situācijās. Jāsniedz atbalsts šiem kopīgajiem centieniem ar šajā pielikumā minētās starpdisciplinārās pieejas palīdzību.]; |
| --- | --- | --- | --- |

—

Lietojumprogrammu pētniecība:

—

IKT, kas risina sabiedrības problēmas: tādas jaunas sistēmas un pakalpojumi sabiedriski nozīmīgās jomās, kas uzlabo kvalitāti, efektivitāti,
  sociālo
  iekļautību
  , tostarp pieejamību invalīdiem
  ; lietotājdraudzīgas lietojumprogrammas, jauno tehnoloģiju un iniciatīvu integrēšana, piemēram, interaktīva automatizēta dzīves vide:

—

jauni uzņēmējdarbības modeļi IKT: iecerēt un definēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus IKT, strādājot kopā ar tām nozarēm, kur IKT būs fundamentāla nozīme attieksmes maiņā pret ražošanu un pakalpojumiem (piemēram, transports, veselība, enerģētika, vide). [Šajā kopīgajā pētniecībā izstrādātie projekti jāpārbauda īpašās situācijās. Jāsniedz atbalsts šiem kopīgajiem centieniem ar šajā pielikumā minētās starpdisciplinārās pieejas palīdzību.];

| — | veselībai, slimību profilakses uzlabošanai, agrīnai diagnostikai un personalizācijai; autonomija, drošība un pacientu mobilitāte; veselības informācijas telpa zināšanu atklāšanai; zināšanu pārvaldība,
  tostarp veselības izdevumu racionalizācija; |
| --- | --- |

—

veselībai, slimību profilakses uzlabošanai, agrīnai diagnostikai un personalizācijai; autonomija, drošība un pacientu mobilitāte; veselības informācijas telpa zināšanu atklāšanai; zināšanu pārvaldība,
  tostarp veselības izdevumu racionalizācija;

| — | uzlabot iekļautību un vienlīdzīgu līdzdalību un novērst digitālus šķēršļus; palīgtehnoloģijas; plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrāde; |
| --- | --- |

—

uzlabot iekļautību un vienlīdzīgu līdzdalību un novērst digitālus šķēršļus; palīgtehnoloģijas; plašam lietotāju lokam paredzēto pakalpojumu un produktu izstrāde;

| — | mobilitātei; automatizētas uz IKT balstītas transporta sistēmas un transportlīdzekļi
  un kuģi
  , kas nodrošina cilvēku un preču drošu, ērtu un efektīvu pārvietošanos
  videi draudzīgā veidā; |
| --- | --- |

—

mobilitātei; automatizētas uz IKT balstītas transporta sistēmas un transportlīdzekļi
  un kuģi
  , kas nodrošina cilvēku un preču drošu, ērtu un efektīvu pārvietošanos
  videi draudzīgā veidā;

| — | vides un ilgtspējīgas attīstības labā, lai samazinātu neaizsargātību un mazinātu dabas katastrofu un rūpniecisko avāriju sekas; |
| --- | --- |

—

vides un ilgtspējīgas attīstības labā, lai samazinātu neaizsargātību un mazinātu dabas katastrofu un rūpniecisko avāriju sekas;

| — | valdībām
  un pilsētām, reģionālajām un vietējām varas iestādēm;
  efektivitāte, atklātība un atbildība pasaules līmeņa publiskajai pārvaldei un saikne ar iedzīvotājiem un uzņēmējiem, atbalstot demokrātiju; |
| --- | --- |

—

valdībām
  un pilsētām, reģionālajām un vietējām varas iestādēm;
  efektivitāte, atklātība un atbildība pasaules līmeņa publiskajai pārvaldei un saikne ar iedzīvotājiem un uzņēmējiem, atbalstot demokrātiju;

| — | drošībai, ievērojot tēmā “Drošība un kosmoss” sniegtās pamatnostādnes; |
| --- | --- |

—

drošībai, ievērojot tēmā “Drošība un kosmoss” sniegtās pamatnostādnes;

| — | sabiedrībai atklāto darbu vai pakalpojumu izmantošana: dabiskas izcelsmes (dabas katastrofas) vai cilvēku izraisītu (uzbrukumi, terorisms utt.) krīzes situāciju pētniecības modeļu izveide un attīstība. |
| --- | --- |

—

sabiedrībai atklāto darbu vai pakalpojumu izmantošana: dabiskas izcelsmes (dabas katastrofas) vai cilvēku izraisītu (uzbrukumi, terorisms utt.) krīzes situāciju pētniecības modeļu izveide un attīstība.

| — | IKT saturam, jaunradei un personīgai attīstībai:







  — | uz IKT balstītas sistēmas pārvades atbalstam un to lietojumam kultūrmantojuma resursiem; |
| --- | --- | --- |

—

IKT saturam, jaunradei un personīgai attīstībai:

—

uz IKT balstītas sistēmas pārvades atbalstam un to lietojumam kultūrmantojuma resursiem;

| — | jauni informācijas nesēju piemēri un jaunas satura formas; mijiedarbīga,
  visiem pieejama
  digitālā satura radīšana; bagātināta lietotāju pieredze; rentabls satura nodrošinājums; |
| --- | --- |

—

jauni informācijas nesēju piemēri un jaunas satura formas; mijiedarbīga,
  visiem pieejama
  digitālā satura radīšana; bagātināta lietotāju pieredze; rentabls satura nodrošinājums;

| — | ar tehnoloģijām uzlabotas mācības, tostarp zināšanu un pieredzes nodošana
  ; pielāgojami un
  koceptualizēti
  mācību risinājumi; mācības ar aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

—

ar tehnoloģijām uzlabotas mācības, tostarp zināšanu un pieredzes nodošana
  ; pielāgojami un
  koceptualizēti
  mācību risinājumi; mācības ar aktīvu līdzdalību;

| — | uz IKT balstītas sistēmas, lai atbalstītu digitālu kultūras (un zinātnes)
  resursu un līdzekļu pieejamību un ilgtermiņa lietošanu daudzvalodu un
  daudzveidīgas kultūras
  vidē. |
| --- | --- |

—

uz IKT balstītas sistēmas, lai atbalstītu digitālu kultūras (un zinātnes)
  resursu un līdzekļu pieejamību un ilgtermiņa lietošanu daudzvalodu un
  daudzveidīgas kultūras
  vidē.

| — | IKT uzņēmumu un rūpniecības nozaru atbalstam:







  — | jaunas dinamisku, tīklā savietotu, uz sadarbību balstītas uzņēmējdarbības procesu formas, digitālas ekosistēmas
  , kas spēcina mazās un vidējās organizācijas un kopienas
  ;
  dalīta
  darba organizācija un sadarbību veicinoša darba vide; |
| --- | --- | --- |

—

IKT uzņēmumu un rūpniecības nozaru atbalstam:

—

jaunas dinamisku, tīklā savietotu, uz sadarbību balstītas uzņēmējdarbības procesu formas, digitālas ekosistēmas
  , kas spēcina mazās un vidējās organizācijas un kopienas
  ;
  dalīta
  darba organizācija un sadarbību veicinoša darba vide;

| — | rūpniecība,
  tostarp tradicionālās nozares
  : ātra un pielāgojama projektēšana, augsti individualizētu produktu ražošana un piegāde; digitālā un virtuālā ražošana; modelēšanas, imitācijas un prezentācijas instrumenti; miniatūri integrēti IKT produkti;
  uz IKT balstīti rūpniecisko procesu uzlabojumi; |
| --- | --- |

—

rūpniecība,
  tostarp tradicionālās nozares
  : ātra un pielāgojama projektēšana, augsti individualizētu produktu ražošana un piegāde; digitālā un virtuālā ražošana; modelēšanas, imitācijas un prezentācijas instrumenti; miniatūri integrēti IKT produkti;
  uz IKT balstīti rūpniecisko procesu uzlabojumi;

| — | uzņēmējdarbības pārvaldības un snieguma uzraudzība reālā laikā, sniedzot efektīvu un produktīvu atbalstu vadības lēmumiem, un datu izsekojamība, apkopošana un apstrāde. |
| --- | --- |

—

uzņēmējdarbības pārvaldības un snieguma uzraudzība reālā laikā, sniedzot efektīvu un produktīvu atbalstu vadības lēmumiem, un datu izsekojamība, apkopošana un apstrāde.

| — | IKT atbalsts ēku mantojumam. |
| --- | --- |

—

IKT atbalsts ēku mantojumam.

| — | IKT uzticamībai un drošībai: identitātes pārvaldība; autentificēšana un apstiprināšana; privātumu uzlabojošas tehnoloģijas; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība,
  kas balstīta uz funkcionālo savienojamību un atklātiem standartiem
  ;
  privātuma
  aizsardzība pret kiberdraudiem
  ; kritisku drošības un privātuma problēmu pārraudzība
  . |
| --- | --- |

—

IKT uzticamībai un drošībai: identitātes pārvaldība; autentificēšana un apstiprināšana; privātumu uzlabojošas tehnoloģijas; tiesību un pamatlīdzekļu pārvaldība,
  kas balstīta uz funkcionālo savienojamību un atklātiem standartiem
  ;
  privātuma
  aizsardzība pret kiberdraudiem
  ; kritisku drošības un privātuma problēmu pārraudzība
  .

| — | Nākotnes un jaunās tehnoloģijas: atbalstīt progresīvus pētījumus galveno IKT jomā un IKT savienojumā ar citām saistītajām jomām un disciplīnām; attīstīt novatoriskas idejas,
  tādas kā kvantu informācijas tehnoloģija
  , un radikāli jaunus izmantojuma veidus, izpētīt jaunas iespējas IKT pētniecības virzienos. |
| --- | --- |

—

Nākotnes un jaunās tehnoloģijas: atbalstīt progresīvus pētījumus galveno IKT jomā un IKT savienojumā ar citām saistītajām jomām un disciplīnām; attīstīt novatoriskas idejas,
  tādas kā kvantu informācijas tehnoloģija
  , un radikāli jaunus izmantojuma veidus, izpētīt jaunas iespējas IKT pētniecības virzienos.

5.
     Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

Mērķis

Uzlabot Eiropas rūpniecības nozares konkurētspēju un nodrošināt tās pārveidošanu no resursu ietilpīgas nozares zināšanu ietilpīgā nozarē, radot progresīvas zināšanas jauniem lietojumiem, kas ietver dažādas tehnoloģijas un disciplīnas.

Pamatojums

Rūpnieciskās darbības lejupslīde vērojama ne tikai tradicionālās nozarēs, kurām raksturīgs augsts darbietilpīgums, bet kļūst vērojama arī starpniecības pakalpojumu nozarē, kas veido Eiropas ekonomikas pamatu, un pat dažos augsto tehnoloģiju sektoros. šī tendence ir jāaptur, un tas ir jādara, veidojot Eiropā uz zinātnes atziņām balstītu zināšanu ietilpīgu rūpniecību. Tas ietvers pastāvošās MVU bāzes modernizāciju un jaunu uz zināšanām balstītu MVU izveidi, sākot ar zināšanu un kompetences izplatīšanu, īstenojot kopīgas programmas.
  Īpaša uzmanība būs veltīta pētniecības atklājumu izplatīšanai, lai darītu tos pieejamus uzņēmējdarbībai, jo īpaši MVU, kā arī sabiedrībai kopumā.

ES pieder atzīta vadošā loma tādās jomās kā nanotehnoloģijas, materiāli un ražošanas tehnoloģijas, kas jānostiprina, lai nodrošinātu un palielinātu ES ietekmi augstas globālās konkurences apstākļos.

Eiropas tehnoloģiju platformas tādās jomās kā nanoelektronika,
  nanomedicīna, fotonika,
  rūpniecība,
  elektroenerģijas ieguve,
  tērauda rūpniecība, ķīmija,
  enerģētika, izrakteņu ieguve,
  transporta nozare, būvniecība, rūpnieciskā drošība, tekstila nozare,
  keramikas nozare,
  celulozes un papīra rūpniecība palīdz noteikt kopējas pētniecības prioritātes un mērķus. Papildus ar rūpniecību saistītām prioritātēm un to integrācijai nozares lietojumiem tiks risināti politikas, regulatīvie, standartizācijas un ietekmes jautājumi, tostarp elastīga reaģēšana uz jaunām politikas vajadzībām.

Darbības

| — | Nanozinātnes, nanotehnoloģijas







  — | Jaunu zināšanu radīšana par saskarni un no lieluma atkarīgām parādībām; materiālu īpašību nanomēroga kontrole jauniem lietojumiem; tehnoloģiju integrēšana nanomērogā; paškomplektējošas īpašības; nanomotori;
  nanooptika, nanobiotehnoloģija,
  nanoierīces un nanosistēmas
  ; nanovektori
  ; metodes un instrumenti raksturošanai un manipulācijām nanomērogā; nano- un augstas precizitātes tehnoloģijas ķīmijā
  pamatmateriālu un sastāvdaļu ražošanai; nanomedicīna, kā reģenerējoša medicīna, mērķēta zāļu nogāde un izlaide un nanodiagnostika, tostarp attēlu veidošana; nanozinātņu nozīme zinātnēm par dzīvām būtnēm; nanoilgtspēja un nanouzticamība
  ; cilvēka
  un dzīvnieku drošība un veselība, pārtikas ķēde
  un
  vide, jo īpaši ņemot vērā to, ka ir iespējama nanodaļiņu tieša mijiedarbība ar dzīvu šūnu ģenētiskajiem materiāliem
  ; metroloģija,
  pārraudzība un zondēšana,
  nomenklatūra un standarti; jaunu koncepciju un pieeju izpēte nozares lietojumiem, ieskaitot jauno tehnoloģiju integrēšanu un konverģenci. |
| --- | --- | --- |

—

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas

—

Jaunu zināšanu radīšana par saskarni un no lieluma atkarīgām parādībām; materiālu īpašību nanomēroga kontrole jauniem lietojumiem; tehnoloģiju integrēšana nanomērogā; paškomplektējošas īpašības; nanomotori;
  nanooptika, nanobiotehnoloģija,
  nanoierīces un nanosistēmas
  ; nanovektori
  ; metodes un instrumenti raksturošanai un manipulācijām nanomērogā; nano- un augstas precizitātes tehnoloģijas ķīmijā
  pamatmateriālu un sastāvdaļu ražošanai; nanomedicīna, kā reģenerējoša medicīna, mērķēta zāļu nogāde un izlaide un nanodiagnostika, tostarp attēlu veidošana; nanozinātņu nozīme zinātnēm par dzīvām būtnēm; nanoilgtspēja un nanouzticamība
  ; cilvēka
  un dzīvnieku drošība un veselība, pārtikas ķēde
  un
  vide, jo īpaši ņemot vērā to, ka ir iespējama nanodaļiņu tieša mijiedarbība ar dzīvu šūnu ģenētiskajiem materiāliem
  ; metroloģija,
  pārraudzība un zondēšana,
  nomenklatūra un standarti; jaunu koncepciju un pieeju izpēte nozares lietojumiem, ieskaitot jauno tehnoloģiju integrēšanu un konverģenci.

| — | Materiāli







  — | Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes materiāliem
  , jo īpaši par kompozītmateriāliem, viediem materiāliem un materiāliem ar daudzfunkcionālām virsmām dažādiem lietojumiem, kā arī esošo materiālu remontam/modernizēšanai
  ; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām; uzticamāka konstruēšana un simulācija; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano-, molekulāro- un makro- līmeņu integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, biomateriāli
  , metamateriāli, materiāli, kas izstrādāti, pamatojoties uz bioloģisko pasauli (bioimitācija),
  un hibrīdu materiāli, tostarp to veidošana un apstrādes kontrole
  ; materiālu izstrāde vai uzlabošana, sekmējot emisiju samazināšanu to dzīves cikla laikā
  .


  Materiāli ar jaunām īpašībām ir ļoti svarīgi Eiropas rūpniecības konkurētspējai nākotnē, un tie ir tehniskā progresa pamats daudzās jomās, tādās kā veselības aizsardzība, elektronika, enerģētika, pārvadājumi un drošība. Šī svarīgā joma, kam ir liela nozīme daudzām tehnoloģijām, kuras ir Eiropas rūpniecisko spēju centrā, būtu sevišķi jānostiprina. |
| --- | --- | --- |

—

Materiāli

—

Jaunu zināšanu radīšana par augstas efektivitātes materiāliem
  , jo īpaši par kompozītmateriāliem, viediem materiāliem un materiāliem ar daudzfunkcionālām virsmām dažādiem lietojumiem, kā arī esošo materiālu remontam/modernizēšanai
  ; uz zinātnes atziņām balstīti materiāli ar pielāgotām īpašībām; uzticamāka konstruēšana un simulācija; augstāka sarežģītība; saderība ar vidi; nano-, molekulāro- un makro- līmeņu integrācija ķīmijas tehnoloģijā un materiālu apstrādes nozarēs; jauni nanomateriāli, biomateriāli
  , metamateriāli, materiāli, kas izstrādāti, pamatojoties uz bioloģisko pasauli (bioimitācija),
  un hibrīdu materiāli, tostarp to veidošana un apstrādes kontrole
  ; materiālu izstrāde vai uzlabošana, sekmējot emisiju samazināšanu to dzīves cikla laikā
  .

Materiāli ar jaunām īpašībām ir ļoti svarīgi Eiropas rūpniecības konkurētspējai nākotnē, un tie ir tehniskā progresa pamats daudzās jomās, tādās kā veselības aizsardzība, elektronika, enerģētika, pārvadājumi un drošība. Šī svarīgā joma, kam ir liela nozīme daudzām tehnoloģijām, kuras ir Eiropas rūpniecisko spēju centrā, būtu sevišķi jānostiprina.

| — | Jauna ražošana







  — | Radīt apstākļus un resursus uz zināšanām balstītai ražošanai, tostarp, lai veidotu, attīstītu un apstiprinātu jaunas sistēmas saistībā ar jaunām rūpnieciskām vajadzībām; izstrādāt plaša lietojuma ražošanas pamatlīdzekļus pielāgojamai, uz sadarbību un zinātnes atziņām balstītai ražošanai
  (ieskaitot kompozītmateriālus un bioražotāju un biokatalītisku cilmju inženiertehniskā izstrāde)
  ; izstrādāt jaunas inženierzinātnes koncepcijas, izmantojot tehnoloģiju apvienojumu (piemēram, nano-, bio-,
  ģeo-,
  info-,
  optisko,
  izziņas un to inženierijas prasības), lai radītu nākamās paaudzes produktus un pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un pielāgotos mainīgajām vajadzībām
  ; augstas caurlaides spējas ražošanas tehnoloģiju ieviešana; tādu ražošanas tehnoloģiju veicināšana, kurām ir mazāka ietekme uz CO

  2

  emisiju
  . |
| --- | --- | --- |

—

Jauna ražošana

—

Radīt apstākļus un resursus uz zināšanām balstītai ražošanai, tostarp, lai veidotu, attīstītu un apstiprinātu jaunas sistēmas saistībā ar jaunām rūpnieciskām vajadzībām; izstrādāt plaša lietojuma ražošanas pamatlīdzekļus pielāgojamai, uz sadarbību un zinātnes atziņām balstītai ražošanai
  (ieskaitot kompozītmateriālus un bioražotāju un biokatalītisku cilmju inženiertehniskā izstrāde)
  ; izstrādāt jaunas inženierzinātnes koncepcijas, izmantojot tehnoloģiju apvienojumu (piemēram, nano-, bio-,
  ģeo-,
  info-,
  optisko,
  izziņas un to inženierijas prasības), lai radītu nākamās paaudzes produktus un pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un pielāgotos mainīgajām vajadzībām
  ; augstas caurlaides spējas ražošanas tehnoloģiju ieviešana; tādu ražošanas tehnoloģiju veicināšana, kurām ir mazāka ietekme uz CO

  2

  emisiju
  .

| — | Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskie lietojumiem







  — | Integrēt jaunas zināšanas un tehnoloģijas
  (piemēram, matemātiska pieeja un rīki, ekotehnoloģijas)
  par nanozinātnēm, materiāliem un ražošanu lietojumiem vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā veselība, būvniecība,
  keramikas nozare,
  transports, enerģētika, ķīmija,
  izrakteņu ieguve,
  vide,
  apavi,
  tekstilpreces un apģērbs, celuloze un papīrs, mašīnbūve
  , tērauda rūpniecība
  . |
| --- | --- | --- |

—

Tehnoloģiju integrēšana rūpnieciskie lietojumiem

—

Integrēt jaunas zināšanas un tehnoloģijas
  (piemēram, matemātiska pieeja un rīki, ekotehnoloģijas)
  par nanozinātnēm, materiāliem un ražošanu lietojumiem vienā vai vairākās nozarēs, tādās kā veselība, būvniecība,
  keramikas nozare,
  transports, enerģētika, ķīmija,
  izrakteņu ieguve,
  vide,
  apavi,
  tekstilpreces un apģērbs, celuloze un papīrs, mašīnbūve
  , tērauda rūpniecība
  .

6.
     Enerģētika

Mērķis

Līdz 2020. gadam pārveidot pašreizējo uz degizrakteņiem balstīto enerģētikas sistēmu par visilgtspējīgāko un visenergoefektīvāko ekonomiku visā pasaulē, kas balstītos uz dažādiem enerģijas avotiem un nesējiem, īpašu uzmanību veltot tādiem enerģijas avotiem, kam ir mazāka CO

  2

  emisija vai tās nav, apvienojumā ar uzlabotu energoefektivitāti, enerģijas taupību un siltumnīcefekta samazināšanu, lai atrisinātu arvien augošās problēmas saistībā ar piegādes drošību un klimata pārmaiņām, vienlaikus palielinot Eiropas enerģētikas nozares konkurētspēju.

Lai sasniegtu šos mērķus, divām trešdaļām šīs tēmas budžeta līdzekļu jābūt atvēlētām pētniecībai, ko īsteno atbilstīgi trim darbībām atjaunīgās enerģijas jomā, kā arī energoefektivitātei un ietaupījumiem.

Pamatojums

Attiecībā uz enerģētikas sistēmām pastāv lielas problēmas. Nepieciešamību
  atklāt un
  izstrādāt piemērotus un savlaicīgus risinājumus pamato satraucošas enerģijas pieprasījuma
  tendences pasaulē
  ,
  parasto naftas un dabasgāzes krājumu izsīkums, kā arī
  vajadzība būtiski ierobežot siltumnīcefekta gāzu emisijas nolūkā mazināt klimata pārmaiņu postošās sekas, naftas cenu kaitējošā nepastāvība (jo īpaši attiecībā uz transporta nozari, kas ir lielā mērā atkarīga no naftas cenām) un ģeopolitiskā nestabilitāte naftas piegādātāju apgabalos.
  Pētniecība enerģētikas jomā ir nozīmīgs ieguldījums, lai nodrošinātu samaksājamas enerģijas cenas mūsu iedzīvotājiem un uzņēmumiem.
  Pētījumi un demonstrējumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu videi draudzīgākās un rentablākās tehnoloģijas un
  radītu drošākus kodolenerģijas lietojumus Eiropā un citur pasaulē
  pasākumus, kas dotu iespēju ES izpildīt savus mērķus atbilstīgi Kioto protokolam un tos pārsniegt, un izpildīt savas enerģētikas politikas saistības, kā aprakstīts
  2005. gada Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti un
  2000. gada Zaļajā grāmatā par energoapgādes drošību (5).

Eiropa ir panākusi vadošo lomu pasaulē vairākās
  enerģijas ražošanas un energoefektivitātes
  tehnoloģijās. Tā ir pirmajā vietā attiecībā uz modernajām atjaunojamās enerģijas tehnoloģijām, tādām kā
  saules enerģija,
  bioenerģija un vēja enerģija. ES ir spēcīgs konkurents pasaulē elektroenerģijas ieguves un sadales tehnoloģijās, un tai ir lielas pētniecības iespējas oglekļa savākšanas un atdalīšanas jomā. Tomēr šajās jomās
  pašlaik ir parādījusies konkurence
  (jo īpaši no ASV un Japānas).
  Tāpēc ar konkrētiem pētniecības projektiem ir jāveicina Eiropas rūpniecības nozares centieni izstrādāt mazāk piesārņojošus ražošanas paņēmienus.

Enerģētikas sistēmas radikālai pārveidošanai
  par uzticamu, konkurētspējīgu un ilgtspējīgu enerģētikas sistēmu ar mazāku CO2 emisiju vai bez tās
  ir
  vajadzīgi jauni materiāli un
  jaunas tehnoloģijas, kuru radīšanā iesaistītais risks ir liels un
  ieguvumi
  pārāk nekonkrēti, lai privātie uzņēmumi sniegtu visu nepieciešamo finansējumu pētniecībai, attīstībai, demonstrējumiem un ieviešanai. Tādēļ privātā sektora ieguldījumu veicināšanā svarīga loma ir valsts sektora atbalstam un, lai sacenstos ar tautsaimniecībām, kas sistemātiski iegulda lielus līdzekļus līdzīgās tehnoloģijās, ir jāapvieno Eiropas centieni un resursi saskanīgā un efektīvākā veidā. šajā ziņā izšķirīga loma ir Eiropas tehnoloģiju platformām, koordinētā veidā apvienojot vajadzīgos pētniecības pasākumus. Turpmāk izklāstītas darbības mērķa sasniegšanai. Ir paredzēta īpaša darbība attiecībā uz zināšanām enerģētikas politikas veidošanai, kas arī var sniegt atbalstu jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar Eiropas enerģētikas politikas lomu starptautisko ar klimata pārmaiņām saistīto darbību attīstībā un saistībā ar energoapgādes, kā arī tās cenu nestabilitāti un pārtraukumiem.

Darbības

| — | Ūdeņradis un kurināmā elementi

  Integrētas darbības, lai nodrošinātu stabilu tehnoloģisku pamatu konkurētspējīgai ES kurināmā elementu un ūdeņraža nozarei stacionāriem, pārnēsājamiem un transporta lietojumiem. ūdeņraža un kurināmā elementu Eiropas tehnoloģiju platforma atbalsta šo darbību, ierosinot integrētu pētniecības un ieviešanas stratēģiju
  un organizējot sistēmu biomasas ražošanai, savākšanai un apstrādei ūdeņraža ražošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

—

Ūdeņradis un kurināmā elementi

Integrētas darbības, lai nodrošinātu stabilu tehnoloģisku pamatu konkurētspējīgai ES kurināmā elementu un ūdeņraža nozarei stacionāriem, pārnēsājamiem un transporta lietojumiem. ūdeņraža un kurināmā elementu Eiropas tehnoloģiju platforma atbalsta šo darbību, ierosinot integrētu pētniecības un ieviešanas stratēģiju
  un organizējot sistēmu biomasas ražošanai, savākšanai un apstrādei ūdeņraža ražošanas vajadzībām.

| — | Atjaunojamās elektroenerģijas ražošana

  Tehnoloģijas, lai palielinātu vispārējo pārveides efektivitāti, samazinot izmaksas elektrības ražošanai no vietējiem atjaunojamiem enerģijas avotiem,
  tostarp atkritumiem,
  un lai izstrādātu un demonstrētu tehnoloģijas, kas ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem. |
| --- | --- |

—

Atjaunojamās elektroenerģijas ražošana

Tehnoloģijas, lai palielinātu vispārējo pārveides efektivitāti, samazinot izmaksas elektrības ražošanai no vietējiem atjaunojamiem enerģijas avotiem,
  tostarp atkritumiem,
  un lai izstrādātu un demonstrētu tehnoloģijas, kas ir piemērotas dažādiem reģionāliem apstākļiem.

| — | Atjaunojamo veidu degvielas ražošana

  Integrētas pārveides tehnoloģijas: izstrādāt un samazināt vienības pašizmaksu cietajiem, šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem (tostarp ūdeņradim), ko ražo no atjaunojamiem enerģijas avotiem, nolūkā radīt oglekļa-neitrālu kurināmo rentablu ražošanu,
  uzglabāšanu, sadali
  un lietošanu, jo īpaši šķidro biodegvielu transportam,
  tostarp enerģētiskām lauksaimniecības kultūrām, kas īpaši uzlabotas ar selekcijas palīdzību, izmantojot tradicionālas un biotehnoloģiskas metodes
  . |
| --- | --- |

—

Atjaunojamo veidu degvielas ražošana

Integrētas pārveides tehnoloģijas: izstrādāt un samazināt vienības pašizmaksu cietajiem, šķidrajiem un gāzveida kurināmajiem (tostarp ūdeņradim), ko ražo no atjaunojamiem enerģijas avotiem, nolūkā radīt oglekļa-neitrālu kurināmo rentablu ražošanu,
  uzglabāšanu, sadali
  un lietošanu, jo īpaši šķidro biodegvielu transportam,
  tostarp enerģētiskām lauksaimniecības kultūrām, kas īpaši uzlabotas ar selekcijas palīdzību, izmantojot tradicionālas un biotehnoloģiskas metodes
  .

| — | Atjaunojamie avoti apsildei un dzesēšanai

  Tehnoloģijas
  un infrastruktūras
  , lai palielinātu efektivitāti un samazinātu izmaksas apsildei un dzesēšanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem, nodrošinot to lietošanu dažādos reģionālos apstākļos. |
| --- | --- |

—

Atjaunojamie avoti apsildei un dzesēšanai

Tehnoloģijas
  un infrastruktūras
  , lai palielinātu efektivitāti un samazinātu izmaksas apsildei un dzesēšanai no atjaunojamiem enerģijas avotiem, nodrošinot to lietošanu dažādos reģionālos apstākļos.

| — | CO

  2
  uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas un pārstrādes tehnoloģijas izmantošanai par izejmateriāliem nulles izmešu līmeņa elektroenerģijas ieguvei

  Krasi samazināt izrakteņu kurināmā izmantošanas
  kaitīgo
  ietekmi uz vidi, cenšoties nodrošināt efektīvas elektroenerģijas
  un/vai tvaika
  ieguves stacijas ar nullei tuvu izmešu līmeni, pamatojoties uz CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām
  un pārstrādes tehnoloģijām, jo īpaši uzglabāšanu pazemē, un ar CO2 bagātinātu atmosfēru, lai sekmētu augu augšanu
  . |
| --- | --- |

—

CO

  2
  uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijas un pārstrādes tehnoloģijas izmantošanai par izejmateriāliem nulles izmešu līmeņa elektroenerģijas ieguvei

Krasi samazināt izrakteņu kurināmā izmantošanas
  kaitīgo
  ietekmi uz vidi, cenšoties nodrošināt efektīvas elektroenerģijas
  un/vai tvaika
  ieguves stacijas ar nullei tuvu izmešu līmeni, pamatojoties uz CO2 uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģijām
  un pārstrādes tehnoloģijām, jo īpaši uzglabāšanu pazemē, un ar CO2 bagātinātu atmosfēru, lai sekmētu augu augšanu
  .

| — | Tīrās akmeņogļu un citu degizrakteņu tehnoloģijas

  Būtiski uzlabot iekārtu efektivitāti, uzticamību un izmaksas, attīstot un demonstrējot tīrās
  enerģijas
  pārveides tehnoloģijas
  , pamatojoties uz akmeņogļu un citiem degizrakteņiem, gāzveida vai šķidra procesa degvielām un alternatīvām degvielām, ieviešot arī progresīvas ķīmiskās pārveides tehnoloģijas enerģijas, siltuma, ķīmisko vielu un degvielas ražošanai
  . |
| --- | --- |

—

Tīrās akmeņogļu un citu degizrakteņu tehnoloģijas

Būtiski uzlabot iekārtu efektivitāti, uzticamību un izmaksas, attīstot un demonstrējot tīrās
  enerģijas
  pārveides tehnoloģijas
  , pamatojoties uz akmeņogļu un citiem degizrakteņiem, gāzveida vai šķidra procesa degvielām un alternatīvām degvielām, ieviešot arī progresīvas ķīmiskās pārveides tehnoloģijas enerģijas, siltuma, ķīmisko vielu un degvielas ražošanai
  .

| — | Viedi enerģētikas tīkli

  Palielināt Eiropas elektrības un gāzes sistēmu un tīklu efektivitāti, drošību un uzticamību, piemēram, pārveidojot pašreizējos elektrības tīklus mijiedarbīgā (patērētāji/operatori) pakalpojumu tīklā un
  izstrādājot jaunus uzglabāšanas variantusun izstrādājot viedas tālvadības mērīšanas sistēmas.
  Novēršot šķēršļus izplatīto atjaunojamo enerģijas avotu plašai ieviešanai un efektīvai integrēšanai
  un izstrādājot jaunus uzglabāšanas variantus, ka nav iekļauti tēmā “Ūdeņradis un kurināmā elementi”. Koncepcijas un tehnoloģijas apsildes un dzesēšanas tīklu efektivitātes un lietderības koeficienta uzlabošanai. Veicināt siltuma un aukstuma tīklu apgādes tehnoloģijas un koncepcijas, kā arī atjaunojamu enerģijas avotu integrāciju siltuma un aukstuma tīklos. |
| --- | --- |

—

Viedi enerģētikas tīkli

Palielināt Eiropas elektrības un gāzes sistēmu un tīklu efektivitāti, drošību un uzticamību, piemēram, pārveidojot pašreizējos elektrības tīklus mijiedarbīgā (patērētāji/operatori) pakalpojumu tīklā un
  izstrādājot jaunus uzglabāšanas variantusun izstrādājot viedas tālvadības mērīšanas sistēmas.
  Novēršot šķēršļus izplatīto atjaunojamo enerģijas avotu plašai ieviešanai un efektīvai integrēšanai
  un izstrādājot jaunus uzglabāšanas variantus, ka nav iekļauti tēmā “Ūdeņradis un kurināmā elementi”. Koncepcijas un tehnoloģijas apsildes un dzesēšanas tīklu efektivitātes un lietderības koeficienta uzlabošanai. Veicināt siltuma un aukstuma tīklu apgādes tehnoloģijas un koncepcijas, kā arī atjaunojamu enerģijas avotu integrāciju siltuma un aukstuma tīklos.

| — | Energoefektivitāte un ietaupījumi

  Jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, lai uzlabotu energoefektivitāti
  , piemēram, apgaismojumam
  , un
  samazinātu gala un primārās enerģijas patēriņu
  ēkām,
  satiksmes sistēmām, ņemot vērā ēku, celtniecības darbu, transporta sistēmu, pakalpojumu
  un
  rūpniecības dzīvesciklu
  . Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju
  (piemēram, koģenerācijas)
  integrēšanu, jaunu
  ar patēriņu saistītu atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma
  pārvaldības pasākumus, piemēram, elastīga elektrības patēriņa veidā un tālvadības individuālās mērīšanas sistēmas. |
| --- | --- |

—

Energoefektivitāte un ietaupījumi

Jaunas koncepcijas un tehnoloģijas, lai uzlabotu energoefektivitāti
  , piemēram, apgaismojumam
  , un
  samazinātu gala un primārās enerģijas patēriņu
  ēkām,
  satiksmes sistēmām, ņemot vērā ēku, celtniecības darbu, transporta sistēmu, pakalpojumu
  un
  rūpniecības dzīvesciklu
  . Tas ietver energoefektivitātes stratēģiju un tehnoloģiju
  (piemēram, koģenerācijas)
  integrēšanu, jaunu
  ar patēriņu saistītu atjaunīgās enerģijas tehnoloģiju izmantošanu un enerģijas pieprasījuma
  pārvaldības pasākumus, piemēram, elastīga elektrības patēriņa veidā un tālvadības individuālās mērīšanas sistēmas.

| — | Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai

  Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam
  ; izstrādāt politiskus līdzekļus, lai strauji ieviestu jaunu energoefektivitāti, pieprasījuma racionalizāciju un atjaunojamas enerģijas koncepcijas un tehnoloģijas. |
| --- | --- |

—

Zināšanas enerģētikas politikas veidošanai

Izstrādāt līdzekļus, metodes un modeļus, lai izvērtētu galvenos ekonomikas un sociālos jautājumus saistībā ar enerģijas tehnoloģijām un nodrošināt skaitliskus mērķus un attīstības modeļus vidējam un ilgam termiņam
  ; izstrādāt politiskus līdzekļus, lai strauji ieviestu jaunu energoefektivitāti, pieprasījuma racionalizāciju un atjaunojamas enerģijas koncepcijas un tehnoloģijas.

| — | Poliģenerācija




  Uz gala lietotāju vērstas, integrētas, ārkārtīgi efektīvas enerģētikas sistēmas attīstība, ar mērķi izmantot vislabākos pieejamos videi draudzīgos enerģijas avotus. Jaunu enerģijas uzglabāšanas veidu uzlabojumi un attīstība. Minēto sistēmu tīkla pieslēguma pārvaldība, lai uzlabotu pakalpojumu vispārējo efektivitāti un kvalitāti. |
| --- | --- |

—

Poliģenerācija

Uz gala lietotāju vērstas, integrētas, ārkārtīgi efektīvas enerģētikas sistēmas attīstība, ar mērķi izmantot vislabākos pieejamos videi draudzīgos enerģijas avotus. Jaunu enerģijas uzglabāšanas veidu uzlabojumi un attīstība. Minēto sistēmu tīkla pieslēguma pārvaldība, lai uzlabotu pakalpojumu vispārējo efektivitāti un kvalitāti.

7.
     Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

Mērķis

Vides un tās resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, padziļinot mūsu zināšanas par mijiedarbību starp klimatu biosfēru, ekosistēmām un cilvēka darbībām, zināšanas par bioloģisko daudzveidību un tās ilgtspējīgu izmantošanu un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, līdzekļus un pakalpojumus, lai integrēti risinātu globālos ar vidi saistītos jautājumus. Uzsvars tiks likts uz klimata, ekoloģisko, zemes un okeāna sistēmu izmaiņu prognozēšanu, uz instrumentiem un tehnoloģijām, lai kontrolētu, novērstu un mazinātu un pielāgotu ietekmi uz vidi un apdraudējumu, tostarp veselības apdraudējumu, kā arī saglabātu un atgūtu dabas un cilvēka radīto vidi.

Pamatojums

Vides problēmām ir pārrobežu raksturs, un to risināšanai ir nepieciešama koordinēta pieeja Eiropas un bieži vien pasaules līmenī. Zemes dabas resursus un cilvēka veidoto vidi negatīvi ietekmē iedzīvotāju pieaugums, urbanizācija, lauksaimniecības,
  zvejniecības,
  transporta
  , būvniecības
  un enerģētikas nozaru nepārtraukta paplašināšanās, kā arī klimata mainīgums un sasilšana vietējā, reģionālā un pasaules līmenī. Eiropai jānodrošina ilgtspējīga vides jautājumu risināšana, vienlaicīgi uzlabojot
  uz vidi saudzējošu kvalitāti balstītu
  konkurētspēju un nostiprinot Eiropas rūpniecību. Lai sasniegtu “kritisko masu”, ņemot vērā vides pētniecības mērogu, apjomu un augstu sarežģītības līmeni, ir nepieciešama sadarbība visā ES. Sadarbība atvieglo kopēju plānošanu, savienotu un sadarbspējīgu datu bāžu izmantošanu un saskanīgu liela mēroga novērošanas un prognozēšanas sistēmu attīstību.

Pētniecība ES līmenī ir vajadzīga, lai īstenotu starptautiskas saistības, tādas kā
  ANO Vispārējā konvencija par klimata pārmaiņām (UNFCC) un tās
  Kioto protokols, ANO Konvencija par bioloģisko daudzveidību,
  ANO Konvencija cīņai ar pārtuksnešošanos, Stokholmas Konvencija par noturīgiem organiskiem piesārņotājiem,
  2002. gada Pasaules sammits par noturīgu attīstību, tostarp ES ūdens iniciatīva, un sniegtu ieguldījumu darbam, ko veic Starpvaldību ekspertu grupa klimata pārmaiņu jautājumos un Zemes novērošanas iniciatīvā
  , un gaidāmā augsnes aizsardzības programma
  . Turklāt pastāv nozīmīgas pētniecības vajadzības, kas rodas no spēkā esošām un jaunām ES līmeņa politikām, Sestās vides rīcības programmas un saistīto tematisko stratēģiju īstenošanas, Vides tehnoloģiju un Vides un veselības rīcības plānu ieviešanas, un direktīvu, tādu kā ūdens pamatdirektīva, īstenošanas
  , un pasākumiem, lai uzlabotu mehānismus attiecībā uz Natura 2000 tīkla saglabāšanu
  .

ES ir jānostiprina tās stāvoklis pasaules tirgū vides tehnoloģiju jomā. šādas tehnoloģijas
  sekmē ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un
  palīdz nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi, sniedzot ekoloģiski efektīvus dažāda mēroga vides problēmu risinājumus un aizsargājot mūsu kultūras
  un dabas
  mantojumu. Ar vidi saistītās prasības darbojas kā jauninājumu stimuls un var nodrošināt uzņēmējdarbības iespējas
  un lielāku konkurētspēju, vienlaikus garantējot ilgtspējīgāku nākotni nākamajām paaudzēm
  . Eiropas tehnoloģiju platformas ūdensapgādes, kanalizācijas un asenizācijas, un ilgtspējīgas ķīmijas jomā apstiprina ES līmeņa darbības nepieciešamību, un to pētniecības programmas ir ņemtas vērā turpmāk izklāstītajās darbībās. Citas platformas (piemēram, būvniecības un mežsaimniecības jomā) daļēji nodarbojas ar vides tehnoloģiju jautājumiem, un tās arī ir ņemtas vērā.

Turpmāk izklāstīta virkne darbību (6), daudzas no kurām ir tieši saistītas ar politikas vajadzībām. Tomēr var tikt sniegts papildu atbalsts jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar ES politiku ietekmes uz ilgtspējību novērtējumu, pārraudzība attiecībā uz darbībām klimata pārmaiņu risināšanai pēc Kioto protokola pieņemšanas, jaunas politikas vides jomā, tādas ka jūrniecības politika, standarti un noteikumi.

Darbības

| — | Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski







  — | Ietekme uz vidi un klimatu: klimata un Zemes
  , un jūras sistēmu
  darbība
  , ieskaitot polāros reģionus
  ; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts
  un
  ūdens
  piesārņojuma novēršana
  ; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā;
  globāla un reģionāla
  mijiedarbība starp
  atmosfēru
  , zemes virsu un okeānu; ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām
  , tostarp jūras līmeņa paaugstināšanās ietekme uz vērtīgām piekrastes zonām un piekrastes pilsētām un ietekme uz tādām īpaši jūtīgām zonām kā piekrastes un kalnu reģioniem
  . |
| --- | --- | --- |

—

Klimata pārmaiņas, piesārņojums un riski

—

Ietekme uz vidi un klimatu: klimata un Zemes
  , un jūras sistēmu
  darbība
  , ieskaitot polāros reģionus
  ; pielāgošanās un ietekmes mazināšanas pasākumi; gaisa, grunts
  un
  ūdens
  piesārņojuma novēršana
  ; izmaiņas atmosfēras sastāvā un ūdens ciklā;
  globāla un reģionāla
  mijiedarbība starp
  atmosfēru
  , zemes virsu un okeānu; ietekme uz bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām
  , tostarp jūras līmeņa paaugstināšanās ietekme uz vērtīgām piekrastes zonām un piekrastes pilsētām un ietekme uz tādām īpaši jūtīgām zonām kā piekrastes un kalnu reģioniem
  .

| — | Vide un veselība: vides negatīvo faktoru mijiedarbība ar cilvēka veselību, tostarp avotu noteikšana, saistība ar iekštelpu vidi, ietekme un jaunie riska faktori; integrētas riska novērtēšanas metodes toksiskām vielām, tostarp
  ģenētiski modificētas šūnas un citas
  alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; vides radītā veselības apdraudējuma kvantitatīva noteikšana un izmaksu un ieguvumu analīze, novēršanas stratēģiju indikatori. |
| --- | --- |

—

Vide un veselība: vides negatīvo faktoru mijiedarbība ar cilvēka veselību, tostarp avotu noteikšana, saistība ar iekštelpu vidi, ietekme un jaunie riska faktori; integrētas riska novērtēšanas metodes toksiskām vielām, tostarp
  ģenētiski modificētas šūnas un citas
  alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem; vides radītā veselības apdraudējuma kvantitatīva noteikšana un izmaksu un ieguvumu analīze, novēršanas stratēģiju indikatori.

| — | Dabas apdraudējums: uzlabot ģeoloģisko apdraudējumu (piemēram, zemestrīces, vulkāni, cunami) un ar klimatu saistīto katastrofu (piemēram, vētras
  , sals, sausums, plūdi, lieli ugunsgrēki, lavīnas, zemes nogruvumi, mežu ugunsgrēki un citas ārkārtējas parādības
  )
  izraisīto parādību prognozēšanu
  un integrētu apdraudējuma, sensibilitātes un riska novērtējumu; izstrādāt agrīnā brīdinājuma sistēmas un uzlabot novēršanas un ietekmes mazināšanas stratēģijas
  un analizēt dabas katastrofu un nelaimju seku novēršanu, izstrādāt daudzrisku pieejas, galveno uzmanību pievēršot konkrētiem riskiem paredzētu stratēģiju apvienošanu ar visaptverošiem plāniem, procedūrām un protokoliem
  . |
| --- | --- |

—

Dabas apdraudējums: uzlabot ģeoloģisko apdraudējumu (piemēram, zemestrīces, vulkāni, cunami) un ar klimatu saistīto katastrofu (piemēram, vētras
  , sals, sausums, plūdi, lieli ugunsgrēki, lavīnas, zemes nogruvumi, mežu ugunsgrēki un citas ārkārtējas parādības
  )
  izraisīto parādību prognozēšanu
  un integrētu apdraudējuma, sensibilitātes un riska novērtējumu; izstrādāt agrīnā brīdinājuma sistēmas un uzlabot novēršanas un ietekmes mazināšanas stratēģijas
  un analizēt dabas katastrofu un nelaimju seku novēršanu, izstrādāt daudzrisku pieejas, galveno uzmanību pievēršot konkrētiem riskiem paredzētu stratēģiju apvienošanu ar visaptverošiem plāniem, procedūrām un protokoliem
  .

| — | Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana







  — | Dabas un cilvēka veidotu resursu saglabāšana un ilgtspējīga apsaimniekošana: ekosistēmas; ūdens resursu apsaimniekošana; atkritumu apsaimniekošana un novēršana; bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un pārvaldība,
  tostarp invazīvu svešu sugu kontrole,
  augsnes
  atveseļošana un
  aizsardzība, jūras gultnes
  , lagūnu
  un piekrastes zonu aizsardzība, pasākumi pret pārtuksnešošanos un augsnes degradāciju
  , ainavu saglabāšana
  ; mežu
  un izrakteņu
  apsaimniekošana; pilsētvides
  , vēstures resursu, kultūras mantojuma un tūrisma
  ilgtspējīga apsaimniekošana un plānošana, datu pārvalde un informācijas pakalpojumi; ar dabas procesiem saistītā novērtēšana un prognozēšana. |
| --- | --- | --- |

—

Resursu ilgtspējīga apsaimniekošana

—

Dabas un cilvēka veidotu resursu saglabāšana un ilgtspējīga apsaimniekošana: ekosistēmas; ūdens resursu apsaimniekošana; atkritumu apsaimniekošana un novēršana; bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un pārvaldība,
  tostarp invazīvu svešu sugu kontrole,
  augsnes
  atveseļošana un
  aizsardzība, jūras gultnes
  , lagūnu
  un piekrastes zonu aizsardzība, pasākumi pret pārtuksnešošanos un augsnes degradāciju
  , ainavu saglabāšana
  ; mežu
  un izrakteņu
  apsaimniekošana; pilsētvides
  , vēstures resursu, kultūras mantojuma un tūrisma
  ilgtspējīga apsaimniekošana un plānošana, datu pārvalde un informācijas pakalpojumi; ar dabas procesiem saistītā novērtēšana un prognozēšana.

| — | Jūras vides attīstība: cilvēka darbību ietekme uz jūras vidi un tās resursiem; piesārņojums un eitrofikācija reģionālās jūrās un piekrastes zonās; dziļjūras ekosistēmas; jūras bioloģiskās daudzveidības tendenču, ekosistēmas procesu un okeāna cirkulācijas novērtēšana; jūras gultnes ģeoloģija. |
| --- | --- |

—

Jūras vides attīstība: cilvēka darbību ietekme uz jūras vidi un tās resursiem; piesārņojums un eitrofikācija reģionālās jūrās un piekrastes zonās; dziļjūras ekosistēmas; jūras bioloģiskās daudzveidības tendenču, ekosistēmas procesu un okeāna cirkulācijas novērtēšana; jūras gultnes ģeoloģija.

| — | Vides tehnoloģijas







  — | Vides tehnoloģijas dabas un cilvēka veidotās vides novērošanai, profilaksei, ietekmes mazināšanai, pielāgošanai, atveseļošanai un atjaunošanai: saistībā ar ūdeni, klimatu, gaisu, jūras, pilsētas un lauku vidi, augsni,
  enerģētiku, izrakteņiem,
  atkritumu apstrādi, otrreizējo pārstrādi, tīrās ražošanas procesiem
  un ilgtspējīgiem produktiem
  ,
  enerģijas ražošanas atliekvielu vai atkritumu apstrādi un/vai lietderīgu atkalizmantošanu,
  ķīmisko vielu drošību, kultūras mantojuma un apbūves aizsardzību. |
| --- | --- | --- |

—

Vides tehnoloģijas

—

Vides tehnoloģijas dabas un cilvēka veidotās vides novērošanai, profilaksei, ietekmes mazināšanai, pielāgošanai, atveseļošanai un atjaunošanai: saistībā ar ūdeni, klimatu, gaisu, jūras, pilsētas un lauku vidi, augsni,
  enerģētiku, izrakteņiem,
  atkritumu apstrādi, otrreizējo pārstrādi, tīrās ražošanas procesiem
  un ilgtspējīgiem produktiem
  ,
  enerģijas ražošanas atliekvielu vai atkritumu apstrādi un/vai lietderīgu atkalizmantošanu,
  ķīmisko vielu drošību, kultūras mantojuma un apbūves aizsardzību.

| — | Kultūras mantojuma, tostarp cilvēku dzīves vides, aizsardzība, saglabāšana un nostiprināšana: kaitējuma kultūras mantojumam labāka novērtēšana, novatorisku saglabāšanas stratēģiju izstrāde, kultūras mantojuma integrācijas sekmēšana pilsētvidē. |
| --- | --- |

—

Kultūras mantojuma, tostarp cilvēku dzīves vides, aizsardzība, saglabāšana un nostiprināšana: kaitējuma kultūras mantojumam labāka novērtēšana, novatorisku saglabāšanas stratēģiju izstrāde, kultūras mantojuma integrācijas sekmēšana pilsētvidē.

| — | Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana: metodes un instrumenti procesu, tehnoloģiju un produktu vides riska un dzīves cikla novērtēšanai
  , tostarp alternatīvas testēšanas stratēģijas un jo īpaši ar dzīvniekiem nesaistītas testēšanas metodes
  ; atbalsts ilgtspējīgas ķīmijas, ūdensapgādes un kanalizācijas un asenizācijas platformām (7); nākamās Eiropas vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas programmas zinātniskie un tehnoloģiskie aspekti
  , trešo personu novērtēšanas instrumentu izveidošana un izplatīšana
  . |
| --- | --- |

—

Tehnoloģiju novērtēšana, apstiprināšana un testēšana: metodes un instrumenti procesu, tehnoloģiju un produktu vides riska un dzīves cikla novērtēšanai
  , tostarp alternatīvas testēšanas stratēģijas un jo īpaši ar dzīvniekiem nesaistītas testēšanas metodes
  ; atbalsts ilgtspējīgas ķīmijas, ūdensapgādes un kanalizācijas un asenizācijas platformām (7); nākamās Eiropas vides tehnoloģiju apstiprināšanas un testēšanas programmas zinātniskie un tehnoloģiskie aspekti
  , trešo personu novērtēšanas instrumentu izveidošana un izplatīšana
  .

| — | Zemes novērošanas un novērtēšanas instrumenti







  — | Zemes novērošana: veicināt novērošanas sistēmu attīstību un integrāciju vides un ilgtspējības jautājumiem saskaņā ar Globālo Zemes sistēmu novērošanas sistēmu (GEOSS); sistēmu sadarbspēja un informācijas optimizēšana vides parādību izpratnei, modelēšanai un prognozēšanai
  , un lai novērtētu, pētītu vai apsaimniekotu dabas resursus
  . |
| --- | --- | --- |

—

Zemes novērošanas un novērtēšanas instrumenti

—

Zemes novērošana: veicināt novērošanas sistēmu attīstību un integrāciju vides un ilgtspējības jautājumiem saskaņā ar Globālo Zemes sistēmu novērošanas sistēmu (GEOSS); sistēmu sadarbspēja un informācijas optimizēšana vides parādību izpratnei, modelēšanai un prognozēšanai
  , un lai novērtētu, pētītu vai apsaimniekotu dabas resursus
  .

| — | Prognozēšanas metodes un novērtēšanas instrumenti, ņemot vērā dažādus novērošanas mērogus
  : modelēšanas saiknes starp tautsaimniecību/vidi/sabiedrību, tostarp uz tirgu balstītie instrumenti, sekundāras sekas, robežvērtības, zināšanu bāzes un metodiku izstrāde ilgtspējības novērtējumam attiecībā uz svarīgākajiem jautājumiem, tādiem kā zemes izmantošana un ar jūru saistītie jautājumi; sociālās un ekonomikas problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām. |
| --- | --- |

—

Prognozēšanas metodes un novērtēšanas instrumenti, ņemot vērā dažādus novērošanas mērogus
  : modelēšanas saiknes starp tautsaimniecību/vidi/sabiedrību, tostarp uz tirgu balstītie instrumenti, sekundāras sekas, robežvērtības, zināšanu bāzes un metodiku izstrāde ilgtspējības novērtējumam attiecībā uz svarīgākajiem jautājumiem, tādiem kā zemes izmantošana un ar jūru saistītie jautājumi; sociālās un ekonomikas problēmas saistībā ar klimata pārmaiņām.

8.
     Transports (tostarp aeronautika)

Mērķis

Pamatojoties uz tehnoloģijas attīstību, visu iedzīvotāju un sabiedrības labā izstrādāt integrētas videi draudzīgākas un “viedākas”, un invalīdiem pieejamas Viseiropas transporta sistēmas, kas atbilstu vides un dabas resursu saglabāšanas prasībām; nostiprināt un turpmāk attīstīt vadošo lomu, kas pasaules tirgū ir Eiropas nozares pārstāvjiem, un atvieglojot tehnoloģisko plaisu likvidēšanu transatlantiskā līmenī
  .

Pamatojums

Transporta nozare ir viens no Eiropas stiprākajiem punktiem: gaisa transporta nozare veido 2,6 % no ES IKP (nodrošinot 3,1 miljonu darbavietu), un virszemes transporta nozare rada 11% no ES IKP (nodrošinot darbu 16 miljoniem cilvēku). Tomēr transports rada 25 % no visa ES CO2 emisiju apjoma, tādēļ ir absolūti nepieciešams padarīt šo nozari “videi draudzīgāku”, lai nodrošinātu ilgtspējīgāku transporta nozares darbību un saderību ar izaugsmes tempiem, kā norādīts Baltajā grāmatā “Eiropas Transporta Politika 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu” (8).

ES paplašināšanās un ekonomikas attīstība (palielinot zemes platību par 25 % un iedzīvotāju skaitu par 20 %) rada jaunu izaicinājumu cilvēku un preču efektīvai, rentablai un ilgtspējīgai pārvadāšanai
  un nozīmē, ka ir jāattīsta novatoriska infrastruktūra
  . Transportam ir tieša saistība ar citām svarīgām politikas jomām, tādām kā tirdzniecība, konkurence,
  vide,
  nodarbinātība, kohēzija, enerģētika, drošība un iekšējais tirgus. Investīcijas pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā ES transporta nozarē ir priekšnosacījums, lai nodrošinātu tehnoloģiskas konkurētspējas priekšrocības pasaules tirgos (9). Darbības Eiropas līmenī stimulēs arī rūpniecības restrukturizāciju, tostarp piegādes ķēdes un jo īpaši MVU integrāciju.

Eiropas tehnoloģiju platformu izstrādātajās darba programmās (10) atbalstīta vajadzība attīstīt jaunu “transporta sistēmu” perspektīvu, kurā ņemta vērā transportlīdzekļu
  vai kuģošanas līdzekļu
  , transporta tīklu
  vai infrastruktūras
  un transporta pakalpojumu lietošanas mijiedarbība un kuru var izstrādāt vienīgi Eiropas līmenī. PTA izmaksas visās šajās jomās būtiski pieaug, un ir nepieciešama sadarbība ES līmenī, lai ļautu dažādu PTA sniedzēju “kritiskajai masai” rentabli atrisināt šāda mēroga daudzdisciplināras problēmas tādās jomās kā nākotnes “tīrs un drošs transportlīdzeklis”, savietojamība un kombinētie pārvadājumi ar īpašu uzsvaru uz
  ūdens un
  dzelzceļa transportu,
  Eiropas “ilgtspējīga un droša jūras apgāde”,
  pieejamas cenas, nekaitīgums, ietilpība, drošība un ietekme uz vidi paplašinātā Eiropas Savienībā.
  Sevišķa nozīme ir stipram tehnoloģiskam pamatam konkurētspējīgai ES kurināmā elementu un ūdeņraža ražošanai izmantošanai transportā — “tīrs un drošs nākotnes transportlīdzeklis”. Attiecībā uz vides jautājumiem pētniecībai vērība jāpiegriež “tīra un droša nākotnes transportlīdzekļa” izstrādei, kā arī satiksmes intensitātes samazināšanai un optimizācijai.
  Eiropas politiku īstenošanai būs arī jāizstrādā tehnoloģijas “Galileo” sistēmas un tās lietojumu atbalstam.

Politikas veidotāju vajadzības, tāpat kā turpmāk izklāstīto tēmu un darbību ciešā saistība ar rūpniecību, tiks risinātas integrētā veidā, aptverot transporta politikas ekonomiskos, sociālos un vides aspektus. Turklāt tiks sniegts atbalsts, lai reaģētu uz pastāvošām un jaunām politikas vajadzībām, piemēram, saistībā ar notikumu attīstību jūrniecības politikā.

Darbības

| — | Aeronautika un gaisa satiksme







  — | Videi draudzīgāks gaisa transports: tehnoloģiju izstrāde
  emisiju un trokšņa traucējumu samazināšanai, ietverot darbu pie motoru un alternatīvu degvielu, konstrukciju
  , vieglāku materiālu
  un jaunu lidaparātu projektu
  izstrādes, tostarp rotorplānu (helikopteru un slīpspārnu lidaparātu),
  izstrādes, lidostu darbību un satiksmes pārvaldību
  , labāku apkopi, remontu un kapitālremontu
  . |
| --- | --- | --- |

—

Aeronautika un gaisa satiksme

—

Videi draudzīgāks gaisa transports: tehnoloģiju izstrāde
  emisiju un trokšņa traucējumu samazināšanai, ietverot darbu pie motoru un alternatīvu degvielu, konstrukciju
  , vieglāku materiālu
  un jaunu lidaparātu projektu
  izstrādes, tostarp rotorplānu (helikopteru un slīpspārnu lidaparātu),
  izstrādes, lidostu darbību un satiksmes pārvaldību
  , labāku apkopi, remontu un kapitālremontu
  .

| — | Laika efektivitātes palielināšana: kustību saraksta efektivitātes uzlabošana, koncentrējoties uz novatoriskām gaisa satiksmes pārvaldes sistēmām atbilstīgi Vienoto debesu politikas efektīvai īstenošanai, kas apvieno gaisa, zemes un kosmosa elementus, tostarp satiksmes plūsmu un gaisa kuģu lielāku autonomiju. |
| --- | --- |

—

Laika efektivitātes palielināšana: kustību saraksta efektivitātes uzlabošana, koncentrējoties uz novatoriskām gaisa satiksmes pārvaldes sistēmām atbilstīgi Vienoto debesu politikas efektīvai īstenošanai, kas apvieno gaisa, zemes un kosmosa elementus, tostarp satiksmes plūsmu un gaisa kuģu lielāku autonomiju.

| — | Patērētāju apmierinātības un drošības garantēšana: pasažieru komforta uzlabošana, novatoriski pakalpojumi lidojuma laikā un pasažieru efektīvāka apkalpošana; visu gaisa transporta drošības aspektu uzlabošana; gaisa kuģu plašāka izvēle, sākot no plata korpusa līdz
  mazāka
  izmēra transportlīdzekļiem
  savienojumiem no pilsētas centra līdz pilsētas centram un jebkādai reģionālai izmantošanai (piem., slīpspārnu lidaparāti), kā arī uzlabota dizaina nodrošināšana attiecībā uz lidaparātu pieejamību invalīdiem, kas jāizstrādā, konsultējoties ar reprezentatīvām invalīdu organizācijām. |
| --- | --- |

—

Patērētāju apmierinātības un drošības garantēšana: pasažieru komforta uzlabošana, novatoriski pakalpojumi lidojuma laikā un pasažieru efektīvāka apkalpošana; visu gaisa transporta drošības aspektu uzlabošana; gaisa kuģu plašāka izvēle, sākot no plata korpusa līdz
  mazāka
  izmēra transportlīdzekļiem
  savienojumiem no pilsētas centra līdz pilsētas centram un jebkādai reģionālai izmantošanai (piem., slīpspārnu lidaparāti), kā arī uzlabota dizaina nodrošināšana attiecībā uz lidaparātu pieejamību invalīdiem, kas jāizstrādā, konsultējoties ar reprezentatīvām invalīdu organizācijām.

| — | Izmaksu efektivitātes uzlabošana: samazināt izmaksas saistībā ar produktu attīstību, ražošanu un ekspluatāciju, koncentrējoties uz
  novatorisku apkopi, remontu un kapitālremontu vai uz
  gaisa kuģiem, kuriem nav vajadzīga tehniskā apkope
  , remonts un kapitālremonts,
  lielāka automatizācijas un simulācijas izmantošana. |
| --- | --- |

—

Izmaksu efektivitātes uzlabošana: samazināt izmaksas saistībā ar produktu attīstību, ražošanu un ekspluatāciju, koncentrējoties uz
  novatorisku apkopi, remontu un kapitālremontu vai uz
  gaisa kuģiem, kuriem nav vajadzīga tehniskā apkope
  , remonts un kapitālremonts,
  lielāka automatizācijas un simulācijas izmantošana.

| — | Gaisa kuģu un pasažieru aizsardzība: ceļotāja, apkalpes, gaisa kuģa un gaisa satiksmes sistēmas aizsardzības pasākumu uzlabošana, piemēram, uzlabotas datu un identifikācijas metodes, gaisa kuģa aizsardzība pret uzbrukumu, automātiska atgūstamība un no drošības viedokļa uzlabota gaisa kuģu konstrukcija. |
| --- | --- |

—

Gaisa kuģu un pasažieru aizsardzība: ceļotāja, apkalpes, gaisa kuģa un gaisa satiksmes sistēmas aizsardzības pasākumu uzlabošana, piemēram, uzlabotas datu un identifikācijas metodes, gaisa kuģa aizsardzība pret uzbrukumu, automātiska atgūstamība un no drošības viedokļa uzlabota gaisa kuģu konstrukcija.

| — | Vadošā loma nākotnes gaisa transportā: ilgāka termiņa aviācijas problēmu risināšana, ieviešot radikālākus, no vides viedokļa efektīvus
  invalīdiem pieejamus
  un novatoriskus tehnoloģiju apvienojumus, kas radītu nozīmīgu progresu gaisa transportā. |
| --- | --- |

—

Vadošā loma nākotnes gaisa transportā: ilgāka termiņa aviācijas problēmu risināšana, ieviešot radikālākus, no vides viedokļa efektīvus
  invalīdiem pieejamus
  un novatoriskus tehnoloģiju apvienojumus, kas radītu nozīmīgu progresu gaisa transportā.

| — | Vispārējas nozīmes aviācijas pētījumu kā ideju un visas aeronautikas nozares cilvēkresursu avota sekmēšana. |
| --- | --- |

—

Vispārējas nozīmes aviācijas pētījumu kā ideju un visas aeronautikas nozares cilvēkresursu avota sekmēšana.

| — | Ilgtspējīgs virszemes un virsūdens transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)







  — | Videi draudzīgāks virszemes transports: vides un trokšņa piesārņojuma samazināšana; tīru un efektīvu motoru izstrāde, izmantojot hibrīdās tehnoloģijas un alternatīvu degvielu,
  jo īpaši ūdeņradi un kurināmā elementus, ņemot vērā rentabilitātes un energoefektivitātes apsvērumus
  ; nolietojuma stratēģijas transportlīdzekļiem un kuģošanas līdzekļiem. |
| --- | --- | --- |

—

Ilgtspējīgs virszemes un virsūdens transports (dzelzceļš, autotransports un kuģi)

—

Videi draudzīgāks virszemes transports: vides un trokšņa piesārņojuma samazināšana; tīru un efektīvu motoru izstrāde, izmantojot hibrīdās tehnoloģijas un alternatīvu degvielu,
  jo īpaši ūdeņradi un kurināmā elementus, ņemot vērā rentabilitātes un energoefektivitātes apsvērumus
  ; nolietojuma stratēģijas transportlīdzekļiem un kuģošanas līdzekļiem.

| — | “Marko Polo” programmu mērķu sasniegšanas veicināšana: īpaši pētījumi par tehniskajām iespējam pāriet uz “zaļākiem” transporta veidiem un vispārēju satiksmes samazināšanu un par ieguvumiem veselībai un videi. |
| --- | --- |

—

“Marko Polo” programmu mērķu sasniegšanas veicināšana: īpaši pētījumi par tehniskajām iespējam pāriet uz “zaļākiem” transporta veidiem un vispārēju satiksmes samazināšanu un par ieguvumiem veselībai un videi.

| — | Veicināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem un transporta koridoru atslogošanu: novatorisku, kombinētu un sadarbspējīgu reģionālu un valsts transporta
  un loģistikas
  infrastruktūras un sistēmu attīstība Eiropā
  un tādu stratēģiju attīstība, kas pilsētu un lauku reģioniem nodrošina savienojumus ar transporta koridoriem un augstāka līmeņa transporta tīkliem
  ; izmaksu internalizācija; informācijas apmaiņa starp transportlīdzekli/kuģošanas līdzekli un transporta infrastruktūru
  , tostarp infrastruktūras atklātā jūrā attīstīšana;
  infrastruktūras jaudas optimizēšana,
  tostarp darbības, kuru mērķis ir vietējo, reģionālo, valstu un Eiropas transporta tīklu savietojamība, tālāka Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas darbība un attīstība. |
| --- | --- |

—

Veicināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem un transporta koridoru atslogošanu: novatorisku, kombinētu un sadarbspējīgu reģionālu un valsts transporta
  un loģistikas
  infrastruktūras un sistēmu attīstība Eiropā
  un tādu stratēģiju attīstība, kas pilsētu un lauku reģioniem nodrošina savienojumus ar transporta koridoriem un augstāka līmeņa transporta tīkliem
  ; izmaksu internalizācija; informācijas apmaiņa starp transportlīdzekli/kuģošanas līdzekli un transporta infrastruktūru
  , tostarp infrastruktūras atklātā jūrā attīstīšana;
  infrastruktūras jaudas optimizēšana,
  tostarp darbības, kuru mērķis ir vietējo, reģionālo, valstu un Eiropas transporta tīklu savietojamība, tālāka Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas darbība un attīstība.

| — | Nodrošināt ilgtspējīgu un pieejamu mobilitāti pilsētās: novatoriskas organizācijas shēmas, tostarp tīri un droši transportlīdzekļi, un transportlīdzekļi
  ar mazāku piesārņojumu līmeni, kā arī tādi, kuru pamatā ir ūdeņradis un kurināmā elementi, pieejamības uzlabošana personām ar samazinātu mobilitāti, uzlaboti un novatoriski risinājumi transporta līdzekļiem un infrastruktūrai, padarot tos pieejamus invalīdiem
  , jauni sabiedriskā
  un/vai kolektīvā
  transporta veidi
  , galveno uzmanību pievēršot efektivitātei visā mobilitātes ķēdē (sabiedriskais/kolektīvais transports, automobiļu kopēja lietošana vai apvienošana kopējai lietošanai, iešana ar kājām un braukšana ar velosipēdu)
  un privātā transporta racionalizācija, komunikāciju infrastruktūra, integrēta pilsētas plānošana
  , ielu darbi
  un transports
  , iekļaujot modālas pārejas kravu pārvadājumu satiksmei saskaņā ar vides apsvērumiem; izmaksu ziņā pieejamas shēmas, kas iekārtu un infrastruktūras pasākumus līdzsvaro ar mobilitātes pārvaldības pasākumiem; pārvaldības rīki, vieda programmatūra integrētai gaisa kvalitātes, trokšņa un satiksmes blīvuma modelēšanai; lielāka mobilitāte starp pilsētām un to ārējiem reģioniem; mobilitātes pārvaldība un uzvedības maiņas pasākumi
  . |
| --- | --- |

—

Nodrošināt ilgtspējīgu un pieejamu mobilitāti pilsētās: novatoriskas organizācijas shēmas, tostarp tīri un droši transportlīdzekļi, un transportlīdzekļi
  ar mazāku piesārņojumu līmeni, kā arī tādi, kuru pamatā ir ūdeņradis un kurināmā elementi, pieejamības uzlabošana personām ar samazinātu mobilitāti, uzlaboti un novatoriski risinājumi transporta līdzekļiem un infrastruktūrai, padarot tos pieejamus invalīdiem
  , jauni sabiedriskā
  un/vai kolektīvā
  transporta veidi
  , galveno uzmanību pievēršot efektivitātei visā mobilitātes ķēdē (sabiedriskais/kolektīvais transports, automobiļu kopēja lietošana vai apvienošana kopējai lietošanai, iešana ar kājām un braukšana ar velosipēdu)
  un privātā transporta racionalizācija, komunikāciju infrastruktūra, integrēta pilsētas plānošana
  , ielu darbi
  un transports
  , iekļaujot modālas pārejas kravu pārvadājumu satiksmei saskaņā ar vides apsvērumiem; izmaksu ziņā pieejamas shēmas, kas iekārtu un infrastruktūras pasākumus līdzsvaro ar mobilitātes pārvaldības pasākumiem; pārvaldības rīki, vieda programmatūra integrētai gaisa kvalitātes, trokšņa un satiksmes blīvuma modelēšanai; lielāka mobilitāte starp pilsētām un to ārējiem reģioniem; mobilitātes pārvaldība un uzvedības maiņas pasākumi
  .

| — | Drošuma un drošības uzlabošana: transporta sistēmas uzlabošana, apstākļu uzlabošana attiecībā uz transporta darbībās iesaistītajiem transportlīdzekļu vadītājiem, pasažieriem, apkalpes locekļiem, velosipēdistiem un gājējiem
  un precēm (tostarp sašķidrinātai dabasgāzei)
  ; projektējot transportlīdzekļus un kuģošanas līdzekļus
  , infrastruktūras objektus
  , kā arī transporta sistēmā kopumā. |
| --- | --- |

—

Drošuma un drošības uzlabošana: transporta sistēmas uzlabošana, apstākļu uzlabošana attiecībā uz transporta darbībās iesaistītajiem transportlīdzekļu vadītājiem, pasažieriem, apkalpes locekļiem, velosipēdistiem un gājējiem
  un precēm (tostarp sašķidrinātai dabasgāzei)
  ; projektējot transportlīdzekļus un kuģošanas līdzekļus
  , infrastruktūras objektus
  , kā arī transporta sistēmā kopumā.

| — | Konkurētspējas stiprināšana: projektēšanas procesu uzlabošana; progresīvu ātrgaitas vilcienu un transportlīdzekļu tehnoloģiju attīstība; novatoriskas un rentablas ražošanas sistēmas un infrastruktūras būvniecība
  un uzturēšana
  ; mijiedarbības arhitektūras. |
| --- | --- |

—

Konkurētspējas stiprināšana: projektēšanas procesu uzlabošana; progresīvu ātrgaitas vilcienu un transportlīdzekļu tehnoloģiju attīstība; novatoriskas un rentablas ražošanas sistēmas un infrastruktūras būvniecība
  un uzturēšana
  ; mijiedarbības arhitektūras.

| — | Atbalsts Eiropas Globālajai satelītnavigācijas sistēmai (Galileo) un Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājumu dienestam (EGNOS)
  : precīzas navigācijas un momenta iestatīšanas pakalpojumi lietošanai vairākās nozarēs; satelītnavigācijas efektīva izmantošana un atbalsts otrās paaudzes tehnoloģiju izstrādei
  , ko varētu izmantot, lai racionalizētu sauszemes un jūras pārvadājumu sistēmas, palielinot efektivitāti un uzlabojot drošumu un drošību. “Galileo” un citu esošo transporta sistēmu konverģences palielināšana. |
| --- | --- |

—

Atbalsts Eiropas Globālajai satelītnavigācijas sistēmai (Galileo) un Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājumu dienestam (EGNOS)
  : precīzas navigācijas un momenta iestatīšanas pakalpojumi lietošanai vairākās nozarēs; satelītnavigācijas efektīva izmantošana un atbalsts otrās paaudzes tehnoloģiju izstrādei
  , ko varētu izmantot, lai racionalizētu sauszemes un jūras pārvadājumu sistēmas, palielinot efektivitāti un uzlabojot drošumu un drošību. “Galileo” un citu esošo transporta sistēmu konverģences palielināšana.

9.
     Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

Mērķis

Radīt dziļu kopīgu izpratni par sarežģītajām un savstarpēji saistītām sociālekonomiskām problēmām, ar kurām saskaras Eiropa, tādām kā demogrāfiskās izmaiņas un vides radītie izaicinājumi, kā arī visas sekas un iespējas, ko tie izvirza izaugsmei, nodarbinātība un konkurētspēja, sociālā kohēzija, starpkultūru izpratne un integrācija un ilgtspējība, dzīves kvalitāte un savstarpēja atkarība pasaulē, jo īpaši, lai nodrošinātu uzlabotu zināšanu bāzi politikām šajās jomās, ar īpašu mērķi izveidot priekšnoteikumu modernai, ilgtspējīgai sabiedrībai, kuras pamatā ir pilna nodarbinātība.

Pamatojums

Eiropai ir stabila augstas kvalitātes pētniecības bāze sociālekonomisko
  un sociālkultūras
  zinātņu un humanitāro zinātņu jomā. Pieeju dažādība ES ekonomikas, sociālajā, politikas un kultūras jomā rada bagātīgu augsni šo jomu pētniecībai ES līmenī. Kopīgiem pētījumiem, kuros tiek risināti Eiropas sociālekonomiskie jautājumi minētajās jomās, ir liela Eiropas pievienotā vērtība. Pirmkārt, šiem jautājumiem un problēmām ir augsta prioritāte ES līmenī un tos risina ar ES politikām. Otrkārt, salīdzinošā pētniecība, iesaistot vairākas vai visas ES valstīs, piedāvā īpaši efektīvu līdzekli, kā arī svarīgas mācību iespējas dažādās valstīs un reģionos. treškārt, ES līmeņa pētniecībai ir īpašas priekšrocības, jo ar to var radīt Viseiropas datu bāzi un pielietot dažādās perspektīvas, kas ir vajadzīgas, lai izprastu sarežģītus jautājumus. Visbeidzot, Eiropas sociālekonomisko zināšanu bāzes izstrāde šajās galvenajās jomās būs svarīgs ieguldījums to kopējas izpratnes veicināšanā visā Eiropas Savienībā un, kas ir vissvarīgākais, Eiropas iedzīvotāju vidū.

Atbalstāmās darbības ir izklāstītas turpmāk un ir paredzams, ka tās sniegs nozīmīgu ieguldījumu politikas formulēšanā, īstenošanā, ietekmē un novērtējumā daudzās jomās, tādās kā ekonomika,
  zinātniskā un tehnoloģiskā,
  sociālā joma, izglītība un mācības,
  dzimumu līdztiesība, kultūra,
  uzņēmējdarbība, starptautiskā tirdzniecība, patērētāji, ārējie sakari, tieslietas un iekšlietas, un oficiālās statistikas politikas. Turklāt tiks sniegtas iespējas, lai risinātu
  demogrāfiskas un
  sociālekonomiskas problēmas, kā arī, lai veiktu pētījumus saistībā ar jaunām vai neparedzētām politikas vajadzībām.

Darbības

| — | Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā: izstrādāt un integrēt pētījumus par jautājumiem, kas ietekmē izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju, sākot no jauninājumiem, izglītības, tostarp mūžizglītības, un zinātnisko un citu zināšanu lomas līdz valstu institucionālam kontekstam
  ; zināšanu un nemateriālo vērtību centrālā loma ekonomikas veidošanā, sociālajās un kultūras vērtībās un sociālajā un vides labklājībā pasaules mērogā
  ,
  vecuma un vecuma politikām, kas saistītas ar nepieciešamajām izmaiņām, līdz sociālajai un labklājības sistēmai. |
| --- | --- |

—

Izaugsme, nodarbinātība un konkurētspēja zināšanu sabiedrībā: izstrādāt un integrēt pētījumus par jautājumiem, kas ietekmē izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju, sākot no jauninājumiem, izglītības, tostarp mūžizglītības, un zinātnisko un citu zināšanu lomas līdz valstu institucionālam kontekstam
  ; zināšanu un nemateriālo vērtību centrālā loma ekonomikas veidošanā, sociālajās un kultūras vērtībās un sociālajā un vides labklājībā pasaules mērogā
  ,
  vecuma un vecuma politikām, kas saistītas ar nepieciešamajām izmaiņām, līdz sociālajai un labklājības sistēmai.

| — | Ekonomikas, sociālo un vides mērķu apvienošana Eiropas perspektīvā: risinot divus galvenos un savstarpēji cieši saistītos jautājumus — turpināt Eiropas sociālekonomisko modeļu attīstību un ekonomisko, sociālo un
  reģionālo
  kohēziju paplašinātā Eiropas Savienībā, ņemot vērā vides
  ilgtspējības
  aizsardzību
  un Eiropas likumdošanas sociālekonomisko ietekmi
  ,
  tostarp ilgtspējīgu pilsētu plānošanu, enerģētikas jautājumus, kā arī pilsētu un galvaspilsētu reģionu nozīmi
  . |
| --- | --- |

—

Ekonomikas, sociālo un vides mērķu apvienošana Eiropas perspektīvā: risinot divus galvenos un savstarpēji cieši saistītos jautājumus — turpināt Eiropas sociālekonomisko modeļu attīstību un ekonomisko, sociālo un
  reģionālo
  kohēziju paplašinātā Eiropas Savienībā, ņemot vērā vides
  ilgtspējības
  aizsardzību
  un Eiropas likumdošanas sociālekonomisko ietekmi
  ,
  tostarp ilgtspējīgu pilsētu plānošanu, enerģētikas jautājumus, kā arī pilsētu un galvaspilsētu reģionu nozīmi
  .

| — | Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā: piemēram, demogrāfiskās izmaiņas, tostarp iedzīvotāju novecošana un migrācija; dzīvesstils, darbs, ģimene,
  saskaņota profesionālā un ģimenes dzīve,
  dzimumu
  līdztiesība
  , veselība un dzīves kvalitāte,
  pieaugošā nevienlīdzība
  ;
  pilsētu rajoni kā sarežģītas ekosistēmas; pilsētu rajonu konkurētspēja; valsts un privātie spēlētāji pilsētu un pilsētu rajonu plānošanas attīstībā;
  noziedzība;
  invalīdu stāvoklis un dzīves kvalitāte, īpaši to invalīdu stāvoklis, kam ir kompleksas atkarības prasības, kas dzīvo iestādēs Eiropā un patstāvīgi dzīvojošo invalīdu shēmu statuss visā Eiropā;
  uzņēmējdarbības loma sabiedrībā un iedzīvotāju daudzveidība,
  etniskā izcelsme
  ,
  reliģiju plurālisms,
  kultūras mijiedarbība
  , tostarp tulkošana, lai atvieglotu kultūras sakarus
  un jautājumi saistībā ar pamattiesību aizsardzību un cīņu pret rasismu un neiecietību
  un visiem diskriminācijas veidiem; kultūras mantojuma pozitīvā ietekme uz dzīves kvalitāti pilsētās un lielpilsētās
  ;
  pilsētu pārvalde; inovatīvo instrumentu izveide, pieejas un apmācība efektīvākai sadarbībai starp valdības dažādām sfērām un starp valsts un privātajiem dalībniekiem pilsētu un pilsētu teritoriju plānošanas procesu attīstībā; nevienlīdzība, neskatoties uz ekonomisko attīstību
  . |
| --- | --- |

—

Galvenās tendences un to sekas sabiedrībā: piemēram, demogrāfiskās izmaiņas, tostarp iedzīvotāju novecošana un migrācija; dzīvesstils, darbs, ģimene,
  saskaņota profesionālā un ģimenes dzīve,
  dzimumu
  līdztiesība
  , veselība un dzīves kvalitāte,
  pieaugošā nevienlīdzība
  ;
  pilsētu rajoni kā sarežģītas ekosistēmas; pilsētu rajonu konkurētspēja; valsts un privātie spēlētāji pilsētu un pilsētu rajonu plānošanas attīstībā;
  noziedzība;
  invalīdu stāvoklis un dzīves kvalitāte, īpaši to invalīdu stāvoklis, kam ir kompleksas atkarības prasības, kas dzīvo iestādēs Eiropā un patstāvīgi dzīvojošo invalīdu shēmu statuss visā Eiropā;
  uzņēmējdarbības loma sabiedrībā un iedzīvotāju daudzveidība,
  etniskā izcelsme
  ,
  reliģiju plurālisms,
  kultūras mijiedarbība
  , tostarp tulkošana, lai atvieglotu kultūras sakarus
  un jautājumi saistībā ar pamattiesību aizsardzību un cīņu pret rasismu un neiecietību
  un visiem diskriminācijas veidiem; kultūras mantojuma pozitīvā ietekme uz dzīves kvalitāti pilsētās un lielpilsētās
  ;
  pilsētu pārvalde; inovatīvo instrumentu izveide, pieejas un apmācība efektīvākai sadarbībai starp valdības dažādām sfērām un starp valsts un privātajiem dalībniekiem pilsētu un pilsētu teritoriju plānošanas procesu attīstībā; nevienlīdzība, neskatoties uz ekonomisko attīstību
  .

| — | Eiropa pasaulē: izpratne par mainīgo mijiedarbību,
  starpkultūru sakariem
  un savstarpējo atkarību starp pasaules reģioniem,
  tostarp starpkultūru sakariem un jaunattīstības reģionu savstarpējo atkarību
  un to ietekme uz saistītajiem reģioniem, jo īpaši Eiropu
  , it īpaši izmantojot vēstures un lingvistikas pētījumus
  ; jaunu draudu un risku risināšana, neierobežojot cilvēktiesības, brīvību un labklājību. |
| --- | --- |

—

Eiropa pasaulē: izpratne par mainīgo mijiedarbību,
  starpkultūru sakariem
  un savstarpējo atkarību starp pasaules reģioniem,
  tostarp starpkultūru sakariem un jaunattīstības reģionu savstarpējo atkarību
  un to ietekme uz saistītajiem reģioniem, jo īpaši Eiropu
  , it īpaši izmantojot vēstures un lingvistikas pētījumus
  ; jaunu draudu un risku risināšana, neierobežojot cilvēktiesības, brīvību un labklājību.

| — | Pilsonība Eiropas Savienībā: ņemot vērā ES nākotnes attīstību, panākt demokrātiskās “piederības” izjūtu un Eiropas tautu aktīvu
  un vienlīdzīgu
  līdzdalību;
  nepārtraukta paplašinātās Eiropas pilsoniskas sabiedrības veidošana;
  efektīva un demokrātiska pārvaldība, ieskaitot ekonomikas
  pārvaldību
  . |
| --- | --- |

—

Pilsonība Eiropas Savienībā: ņemot vērā ES nākotnes attīstību, panākt demokrātiskās “piederības” izjūtu un Eiropas tautu aktīvu
  un vienlīdzīgu
  līdzdalību;
  nepārtraukta paplašinātās Eiropas pilsoniskas sabiedrības veidošana;
  efektīva un demokrātiska pārvaldība, ieskaitot ekonomikas
  pārvaldību
  .

| — | Eiropas multikulturālais mantojums un identitāte: vienotas izpratnes veidošana par Eiropas kultūrām attiecībā uz institūcijām, vēsturi, valodām, vērtībām un kārtību; to saplūšanas un atdalīšanās izpēte un ar to saistītie vēsturiskie faktori; paņēmienu izpēte, kā Eiropas kultūras dažādība un plurālisms var atbalstīt turpmāko attīstību un turpmāko integrāciju Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

—

Eiropas multikulturālais mantojums un identitāte: vienotas izpratnes veidošana par Eiropas kultūrām attiecībā uz institūcijām, vēsturi, valodām, vērtībām un kārtību; to saplūšanas un atdalīšanās izpēte un ar to saistītie vēsturiskie faktori; paņēmienu izpēte, kā Eiropas kultūras dažādība un plurālisms var atbalstīt turpmāko attīstību un turpmāko integrāciju Eiropas Savienībā.

| — | Sociālekonomiskie un zinātniskie rādītāji: to izmantošana politikā un tās īstenošana un kontrole, pastāvošo rādītāju uzlabošana un jaunu rādītāju izstrāde šim mērķim un pētniecības programmu novērtēšanai, ieskaitot uz oficiālo statistiku balstītos rādītājus. |
| --- | --- |

—

Sociālekonomiskie un zinātniskie rādītāji: to izmantošana politikā un tās īstenošana un kontrole, pastāvošo rādītāju uzlabošana un jaunu rādītāju izstrāde šim mērķim un pētniecības programmu novērtēšanai, ieskaitot uz oficiālo statistiku balstītos rādītājus.

| — | Prognozēšanas darbības galvenajās zinātnes, tehnoloģijas un saistītajās sociālekonomiskajās jomās, tādās kā turpmākās demogrāfiskās tendences, zināšanu globalizācija,
  zināšanu izplatīšana
  , pētniecības sistēmu attīstība, kā arī attiecībā uz turpmāko attīstību galvenajās pētniecības jomās un zinātniskajās disciplīnās, un saistībā ar tām. |
| --- | --- |

—

Prognozēšanas darbības galvenajās zinātnes, tehnoloģijas un saistītajās sociālekonomiskajās jomās, tādās kā turpmākās demogrāfiskās tendences, zināšanu globalizācija,
  zināšanu izplatīšana
  , pētniecības sistēmu attīstība, kā arī attiecībā uz turpmāko attīstību galvenajās pētniecības jomās un zinātniskajās disciplīnās, un saistībā ar tām.

| — | Eiropas Savienības paplašināšanās: ar ES paplašināšanos saistīto problēmu izpēte, tostarp ekonomiskā pārveide, rūpniecības nozaru delokalizācija, demogrāfiskās izmaiņas, migrācija, slimību (atkārtota) parādīšanās un izplatīšanās, demokrātijas nostiprināšana, pašpārvaldes izveide, kultūras mantojuma saglabāšana. |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības paplašināšanās: ar ES paplašināšanos saistīto problēmu izpēte, tostarp ekonomiskā pārveide, rūpniecības nozaru delokalizācija, demogrāfiskās izmaiņas, migrācija, slimību (atkārtota) parādīšanās un izplatīšanās, demokrātijas nostiprināšana, pašpārvaldes izveide, kultūras mantojuma saglabāšana.

| — | Miers Eiropas Savienības un pasaules kontekstā: miers kā pamatvērtība, tā pozitīvā ietekme uz Eiropas Savienību un citiem pasaules reģioniem, problēmas, kas radušās miera neesības (karš, nedrošība) dēļ, un attiecības starp reģioniem pēc miera nodrošināšanas. |
| --- | --- |

—

Miers Eiropas Savienības un pasaules kontekstā: miers kā pamatvērtība, tā pozitīvā ietekme uz Eiropas Savienību un citiem pasaules reģioniem, problēmas, kas radušās miera neesības (karš, nedrošība) dēļ, un attiecības starp reģioniem pēc miera nodrošināšanas.

| — | Humanitāro zinātņu izpēte. Valodas — valodu struktūras un valodu mācīšanās, literatūra, vēsture, mākslas vēsture, ģeogrāfija un zinātne par zemi, teritorijas vēsture, filozofija, vizuālo mākslu un amatniecības mantojums, arhitektūra un lielpilsētas. |
| --- | --- |

—

Humanitāro zinātņu izpēte. Valodas — valodu struktūras un valodu mācīšanās, literatūra, vēsture, mākslas vēsture, ģeogrāfija un zinātne par zemi, teritorijas vēsture, filozofija, vizuālo mākslu un amatniecības mantojums, arhitektūra un lielpilsētas.

| — | Pilsētu pētniecība: lai labāk izprastu tematiskās (vide, transports, sociālā un ekonomiskā joma utt.) un telpiskās (pilsēta, reģions) jomas mijiedarbību pilsētā un lai attīstītu i) novatoriskus plānošanas mehānismus integrētai un ilgtspējīgai jautājumu risināšanai, kā arī ii) novatoriskus pārvaldības procesus, kas veicinātu pilsoņu līdzdalību un valsts un privātā sektora pušu sadarbību, lai labāk izprastu Eiropas pilsētu nozīmi globālā mērogā (pilsētu konkurētspēja), lai atbalstītu vietējās varas iestādes sociālās kohēzijas uzlabošanā un cīņā pret izstumtību pilsētās, kur pieaug nevienlīdzība, neskatoties uz ekonomikas attīstību. |
| --- | --- |

—

Pilsētu pētniecība: lai labāk izprastu tematiskās (vide, transports, sociālā un ekonomiskā joma utt.) un telpiskās (pilsēta, reģions) jomas mijiedarbību pilsētā un lai attīstītu i) novatoriskus plānošanas mehānismus integrētai un ilgtspējīgai jautājumu risināšanai, kā arī ii) novatoriskus pārvaldības procesus, kas veicinātu pilsoņu līdzdalību un valsts un privātā sektora pušu sadarbību, lai labāk izprastu Eiropas pilsētu nozīmi globālā mērogā (pilsētu konkurētspēja), lai atbalstītu vietējās varas iestādes sociālās kohēzijas uzlabošanā un cīņā pret izstumtību pilsētās, kur pieaug nevienlīdzība, neskatoties uz ekonomikas attīstību.

10.
     Drošība

Mērķis

Izstrādāt tehnoloģijas un zināšanas, lai izveidotu spējas, kas vajadzīgas, lai garantētu iedzīvotāju drošību no tādiem draudiem kā terorisms, dabas katastrofas un noziedzība, vienlaicīgi ievērojot cilvēka pamattiesības un privātās dzīves aizsardzību; mudināt nepieļaut konfliktu rašanos un risināt tos mierīgā ceļā, nodrošināt optimālu un saskaņotu pieejamo tehnoloģiju izmantošanu Eiropas drošībai un veicināt pakalpojumu sniedzēju un lietotāju sadarbību drošības risinājumiem, vienlaicīgi nodrošinot pārredzamību un atbildību, turklāt apspriežoties ar Eiropas Parlamentu.

Pamatojums

Drošība Eiropā ir priekšnosacījums labklājībai un brīvībai. ES drošības stratēģijā “Drošāka Eiropa labākā pasaulē”, ko pieņēma Eiropadome, risināta vajadzība pēc visaptverošas drošības stratēģijas, kura ietver gan civilos, gan ar aizsardzību saistītos drošības pasākumus.

Ar drošību saistītā pētniecība ir svarīgs elements, atbalstot Kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā arī sniedzot augsta līmeņa drošību visā ES tiesiskuma, brīvības un drošības telpā (11), kā atbalstīts Hāgas programmā. Tā arī sniegs ieguldījumu attīstības stadijā esošajās tehnoloģijās un iespējās citu ES politiku atbalstam tādās jomās kā transports, civilā aizsardzība, enerģētika, vide
  un veselība.

Pastāvošām ar drošību saistītām pētniecības darbībām Eiropā raksturīga centienu sadrumstalotība, atbilstoša mēroga un apjoma “kritiskās masas” trūkums un saistību un sadarbspējas nepietiekamība. Eiropai jāuzlabo tās pasākumu saskanība, izstrādājot efektīvu institucionālo kārtību un rosinot dažādos valsts un starptautiskos dalībniekus uz sadarbību un koordināciju, lai novērstu dublēšanu un izmantotu sinerģiju, kur vien tas iespējams. Drošības pētniecība Kopienas līmenī tiks vērsta uz pasākumiem ar skaidru valsts līmenim pievienoto vērtību. Rezultātā drošības pētniecība Kopienas līmenī pastiprinās Eiropas drošības nozares konkurētspēju.
  Drošības izpētē vajadzētu uzsvērt Eiropas Savienības spējas attiecībā uz uzraudzību, informācijas izplatīšanu un informētību par draudiem un incidentiem, kā arī sistēmām labākai novērtēšanai un situāciju kontrolei ar kopējo informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IST) sistēmu labāku izmantošanu dažādu operāciju jomās. Izpēti vajadzētu organizēt tādā veidā, lai tā dotu ieguldījumu kopējā bruņojuma tirgū Eiropā.

Izstrādājot Dalības noteikumus, ir ņemts vērā augsta līmeņa grupas drošības izpētes jomā 2004. gada marta ieteikums un Eiropas Konsultatīvās padomes drošības izpētē iegūtie dati. Jāievieš īpašās prasības attiecībā uz slepenību, bet izpētes datu pārredzamību nav tikusi velti ierobežota. Papildus ir noteiktas jomas, kurās ir pieļaujama izpētes datu pārredzamība.

Drošības izpētes jomā jāizstrādā īpašas prasības finansiālai līdzdalībai Pētniecības pamatprogrammā sakarā ar tirgus strukturēto raksturu. Šajā sakarā sagatavošanās darbībai vajadzētu paredzēt ieteikumus.

Turpmāk izklāstītās darbības papildinās un integrēs uz tehnoloģijām un sistēmām orientēto ar drošību saistīto pētniecību, ko veic saskaņā ar citām tēmām. Tās būs orientētas uz uzdevumu, attīstot tehnoloģijas un iespējas atkarībā no īpašo drošības uzdevumu vajadzībām. Tās ir veidotas elastīgi, lai varētu pielāgoties šobrīd nezināmiem drošības apdraudējumiem un saistītām politikas vajadzībām, kas var rasties, veicinot pastāvošo tehnoloģiju savstarpējo papildināšanu un pārņemšanu civilās drošības jomā; Eiropas drošības pētniecība stimulēs arī vairākiem nolūkiem paredzēto tehnoloģiju attīstību, lai līdz maksimumam palielinātu to pielietošanas jomu.

MVU definīcijā attiecībā uz drošības izpētes sektoru nav pienācīgi novērtēts mērķis atbalstīt mazos uzņēmumus. Formulējot Dalības noteikumus, ir ņemta vērā šajā sektorā esošo uzņēmumu struktūru dažādība salīdzinājumā ar citām izpētes jomām un koriģēti skaitļi, kas attiecas uz nodarbinātību un apgrozījumu.

Darbības

| — | Aizsardzība pret terorismu un noziedzību: sniegt tehnoloģiju risinājumus draudu apzināšanās uzlabošanai (piemēram, attiecībā uz ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem (CBRN)), atklāšanai, novēršanai, identificēšanai, aizsardzībai pret tiem, neitralizēšanai, kā arī teroristu uzbrukumu un noziedzības ietekmes ierobežošanai,
  tostarp attīstot stratēģiskās rezerves un stratēģisko medicīnisko pretpasākumu strauju ražošanas kapacitāti. |
| --- | --- |

—

Aizsardzība pret terorismu un noziedzību: sniegt tehnoloģiju risinājumus draudu apzināšanās uzlabošanai (piemēram, attiecībā uz ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem un kodoldraudiem (CBRN)), atklāšanai, novēršanai, identificēšanai, aizsardzībai pret tiem, neitralizēšanai, kā arī teroristu uzbrukumu un noziedzības ietekmes ierobežošanai,
  tostarp attīstot stratēģiskās rezerves un stratēģisko medicīnisko pretpasākumu strauju ražošanas kapacitāti.

| — | Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība: analizēt un aizsargāt pastāvošo un nākotnes sabiedrisko un privāto svarīgāko/tīklā savienoto infrastruktūru (piemēram, transportā, enerģētikā, IKT), sistēmas un pakalpojumus (tostarp finanšu un administratīvos pakalpojumus). |
| --- | --- |

—

Infrastruktūras un komunālo pakalpojumu drošība: analizēt un aizsargāt pastāvošo un nākotnes sabiedrisko un privāto svarīgāko/tīklā savienoto infrastruktūru (piemēram, transportā, enerģētikā, IKT), sistēmas un pakalpojumus (tostarp finanšu un administratīvos pakalpojumus).

| — | Robežu drošība: koncentrēties uz tehnoloģijām un iespējām, lai uzlabotu visu to sistēmu, iekārtu, instrumentu un procesu efektivitāti
  un ātras identificēšanas paņēmienus,
  kas ir vajadzīgi Eiropas teritorijas un piekrastes robežu drošības uzlabošanai, ieskaitot robežu kontroles un uzraudzības jautājumus. |
| --- | --- |

—

Robežu drošība: koncentrēties uz tehnoloģijām un iespējām, lai uzlabotu visu to sistēmu, iekārtu, instrumentu un procesu efektivitāti
  un ātras identificēšanas paņēmienus,
  kas ir vajadzīgi Eiropas teritorijas un piekrastes robežu drošības uzlabošanai, ieskaitot robežu kontroles un uzraudzības jautājumus.

| — | Drošības un drošuma atjaunošana krīzes gadījumā: koncentrēties uz tehnoloģijām,
  kas nodrošina kopainu dažādām
  ārkārtēju situāciju vadības
  darbībām
  (tādas kā civilā aizsardzība, humānās palīdzības un glābšanas operācijas, atbalsts KāDP) un atbalsta
  tās
  , un tādiem jautājumiem kā starporganizāciju koordinācija un saziņa, dalītās arhitektūras un cilvēka faktors. |
| --- | --- |

—

Drošības un drošuma atjaunošana krīzes gadījumā: koncentrēties uz tehnoloģijām,
  kas nodrošina kopainu dažādām
  ārkārtēju situāciju vadības
  darbībām
  (tādas kā civilā aizsardzība, humānās palīdzības un glābšanas operācijas, atbalsts KāDP) un atbalsta
  tās
  , un tādiem jautājumiem kā starporganizāciju koordinācija un saziņa, dalītās arhitektūras un cilvēka faktors.

Iepriekšminēto četru jomu atbalstam paredzētas šādas plašākas tēmas:

| — | Drošības sistēmu integrācija, savstarpēja sasaiste un sadarbspēja
  :
  izlūkošana, informācijas vākšana un iekšējā drošība, koncentrējoties
  uz tehnoloģijām, lai uzlabotu sistēmu, iekārtu, pakalpojumu un procesu, tostarp tiesībaizsardzības informācijas infrastruktūras, savietojamību, kā arī uz uzticamību, organizatoriskiem aspektiem, konfidencialitātes un informācijas integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes operāciju izsekojamību.
  Padziļināta integrācija un sadarbspēja ir prioritātes, lai Eiropas Savienība pilnībā izmantotu sasniegumus visās iepriekšminētajās jomās. |
| --- | --- |

—

Drošības sistēmu integrācija, savstarpēja sasaiste un sadarbspēja
  :
  izlūkošana, informācijas vākšana un iekšējā drošība, koncentrējoties
  uz tehnoloģijām, lai uzlabotu sistēmu, iekārtu, pakalpojumu un procesu, tostarp tiesībaizsardzības informācijas infrastruktūras, savietojamību, kā arī uz uzticamību, organizatoriskiem aspektiem, konfidencialitātes un informācijas integritātes aizsardzību un visu darījumu un apstrādes operāciju izsekojamību.
  Padziļināta integrācija un sadarbspēja ir prioritātes, lai Eiropas Savienība pilnībā izmantotu sasniegumus visās iepriekšminētajās jomās.

| — | Drošība un sabiedrība: uz uzdevumiem orientēta pētniecība, kas galvenokārt būs vērsta uz
  kultūras, sociālo, politisko un ekonomisko dimensiju
  analīzi
  un terorisma un noziedzības sekām, humāno vērtību nozīmi, politikas veidošanu, plašsaziņas līdzekļu ietekmi un nozīmi, konfliktu risināšanu
  , attīstības modeļu veidošanu un darbībām saistībā ar noziedzību,
  terorisma psiholoģiju un tā sociālo vidi,
  iedzīvotāju izpratni par drošību, ētiku, privātuma aizsardzību un sociālo prognozēšanu. Pētniecība tiks vērsta arī uz tehnoloģijām, kas labāk aizsargā privātumu un tiesības, un tajā tiks risināta neaizsargātība un jauni draudi, kā arī iespējamo seku pārvaldība un ietekmes novērtējums. |
| --- | --- |

—

Drošība un sabiedrība: uz uzdevumiem orientēta pētniecība, kas galvenokārt būs vērsta uz
  kultūras, sociālo, politisko un ekonomisko dimensiju
  analīzi
  un terorisma un noziedzības sekām, humāno vērtību nozīmi, politikas veidošanu, plašsaziņas līdzekļu ietekmi un nozīmi, konfliktu risināšanu
  , attīstības modeļu veidošanu un darbībām saistībā ar noziedzību,
  terorisma psiholoģiju un tā sociālo vidi,
  iedzīvotāju izpratni par drošību, ētiku, privātuma aizsardzību un sociālo prognozēšanu. Pētniecība tiks vērsta arī uz tehnoloģijām, kas labāk aizsargā privātumu un tiesības, un tajā tiks risināta neaizsargātība un jauni draudi, kā arī iespējamo seku pārvaldība un ietekmes novērtējums.

| — | Drošības pētniecības koordinācija un strukturēšana: Eiropas un starptautiskās drošības pētniecības pasākumu koordinācija un sinerģijas attīstīšana starp civilo, drošības un aizsardzības pētniecību, juridisko noteikumu uzlabošana un pastāvošās infrastruktūras optimālas izmantošanas veicināšana. |
| --- | --- |

—

Drošības pētniecības koordinācija un strukturēšana: Eiropas un starptautiskās drošības pētniecības pasākumu koordinācija un sinerģijas attīstīšana starp civilo, drošības un aizsardzības pētniecību, juridisko noteikumu uzlabošana un pastāvošās infrastruktūras optimālas izmantošanas veicināšana.

11.   Kosmoss

Mērķis

Atbalstīt Eiropas Kosmosa programmu, kas koncentrētos uz tādiem lietojumiem kā globālais monitorings par vidi un drošību (GMES), sniedzot labumu iedzīvotājiem un Eiropas kosmosa nozares konkurētspējai. Tas veicinās Eiropas Kosmosa politikas izstrādi, papildinot dalībvalstu un citu galveno dalībnieku, tostarp Eiropas Kosmosa aģentūras, centienus.

Pamatojums

ES var sniegt ieguldījumu šajā jomā, labāk definējot kopējos mērķus, pamatojoties uz lietotāju prasībām un politikas mērķiem, koordinējot darbības, lai izvairītos no dublēšanas un maksimāli palielinātu savietojamību, un nosakot standartus. Valsts iestādes un lēmēji ir svarīgi potenciālie lietotāji, arī Eiropas rūpniecība gūs priekšrocības no skaidri definētas Eiropas Kosmosa politikas, ko īsteno ar Eiropas Kosmosa programmu, kurai daļējs atbalsts paredzēts ierosinātajos pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumos. Eiropas līmeņa pasākumi arī ir vajadzīgi, lai atbalstītu ES politikas mērķus, piemēram, lauksaimniecības,
  mežsaimniecības
  , zivsaimniecības, vides,
  veselības,
  telekomunikāciju, drošības, transporta jomā, kā arī lai nodrošinātu, ka Eiropa ir cienījams partneris reģionālajā un starptautiskajā sadarbībā.

Pēdējo 40 gadu laikā Eiropa ir izveidojusi izcilu tehnoloģisko kompetenci. Lai saglabātu nozares konkurētspēju (ieskaitot ražotājus, pakalpojumu sniedzējus un operatorus), vajadzīgi jauni pētījumi un tehnoloģijas. Kosmosa lietojumi sniedz nozīmīgu labumu iedzīvotājiem
  , pateicoties tehnoloģiskiem blakus rezultātiem un ir nepieciešami augsto tehnoloģiju sabiedrībā
  .

Turpmāk izklāstīto darbību mērķis ir: kosmosa resursu izmantošana
  (saskaņojot ar resursiem, kas paredzēti in-situ un gaisa sistēmām)
  , lai ieviestu lietojumus, proti, GMES (Globālais monitorings par vidi un drošību) un to sniegtais ieguldījums tiesībaizsardzībā ES politikas jomās; kosmosa izpēte
  un orbītu apkalpojoša infrastruktūra
  , nodrošinot starptautiskas sadarbības iespējas un progresīvus tehnoloģijas atklājumus,
  kā arī rentablus uzdevumus;
  kosmosa izmantošana un izpēte, ko atbalsta ar veicinošām darbībām, garantējot Eiropas Savienības stratēģisko lomu. šīs darbības tiks papildinātas ar citām darbībām, kas ir ietvertas Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammā un Izglītības un mācību programmā. Ar turpmāk minētām darbībām tiks maksimāli palielināti valsts politikas ieguvumi, tostarp papildu atbalsts jaunām politikas vajadzībām, kas var rasties, piemēram: uz kosmosu balstīti risinājumi jaunattīstības valstu atbalstam; kosmosa novērošanas instrumentu un metožu izmantošana, lai atbalstītu Kopienas politiku attīstību.

Turpmāk izklāstītās Kopienas darbības ir jāveic, izmantojot Eiropas Savienības pašreizējās iespējas, iespējams, piesaistot ārējos pakalpojumu veicējus. Jāizvairās no resursu izkliedes, radot jaunus objektus un vadības struktūras.

Darbības

| — | Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā







  — | Globālais monitorings par vidi un drošību: uz satelītiem balstītu
  un in situ monitoringa sistēmu un metožu izstrāde saistībā ar vides un drošības pārvaldību un to integrāciju ar elementiem uz zemes, jūrā un gaisā; atbalsts
  integrācijai, harmonizācijai
  , GMES datu
  (gan no satelītiem, gan in-situ, tostarp no zemes, jūras un gaisa)
  un pakalpojumu lietošanai un nodrošināšanai. |
| --- | --- | --- |

—

Uz kosmosu balstīti lietojumi Eiropas sabiedrības rīcībā

—

Globālais monitorings par vidi un drošību: uz satelītiem balstītu
  un in situ monitoringa sistēmu un metožu izstrāde saistībā ar vides un drošības pārvaldību un to integrāciju ar elementiem uz zemes, jūrā un gaisā; atbalsts
  integrācijai, harmonizācijai
  , GMES datu
  (gan no satelītiem, gan in-situ, tostarp no zemes, jūras un gaisa)
  un pakalpojumu lietošanai un nodrošināšanai.

| — | Novatoriski satelītkomunikācijas pakalpojumi, kas ir integrēti globālajos elektroniskās komunikācijas tīklos iedzīvotājiem un uzņēmumiem tādās pielietojuma jomās, kas aptver civilo aizsardzību, e-pārvaldi, tālmedicīnu, tālmācību un vispārējos lietotājus. |
| --- | --- |

—

Novatoriski satelītkomunikācijas pakalpojumi, kas ir integrēti globālajos elektroniskās komunikācijas tīklos iedzīvotājiem un uzņēmumiem tādās pielietojuma jomās, kas aptver civilo aizsardzību, e-pārvaldi, tālmedicīnu, tālmācību un vispārējos lietotājus.

| — | Tehnoloģiju attīstība, lai samazinātu uz kosmosu balstīto pakalpojumu neaizsargātību un veicinātu kosmosa uzraudzību. |
| --- | --- |

—

Tehnoloģiju attīstība, lai samazinātu uz kosmosu balstīto pakalpojumu neaizsargātību un veicinātu kosmosa uzraudzību.

| — | Uz kosmosu balstītu sistēmu izstrādāšana risku novēršanai un pārvaldībai, kā arī citu neparedzētu gadījumu novēršanai, uzlabojot konverģenci ar sistēmām, kas nav balstītas uz kosmosu. |
| --- | --- |

—

Uz kosmosu balstītu sistēmu izstrādāšana risku novēršanai un pārvaldībai, kā arī citu neparedzētu gadījumu novēršanai, uzlabojot konverģenci ar sistēmām, kas nav balstītas uz kosmosu.

| — | Kosmosa izpēte







  — | Palielināt zinātnes pievienoto vērtību, piedaloties Eiropas Kosmosa aģentūras un dalībvalstu kosmosa aģentūru iniciatīvās kosmosa izpētes jomā; atvieglot piekļuvi zinātniskiem datiem. |
| --- | --- | --- |

—

Kosmosa izpēte

—

Palielināt zinātnes pievienoto vērtību, piedaloties Eiropas Kosmosa aģentūras un dalībvalstu kosmosa aģentūru iniciatīvās kosmosa izpētes jomā; atvieglot piekļuvi zinātniskiem datiem.

| — | Koordinēt centienus, lai pilnveidotu kosmosa teleskopus un uztvērējus, kā arī datu analīzi kosmosa zinātnēs. |
| --- | --- |

—

Koordinēt centienus, lai pilnveidotu kosmosa teleskopus un uztvērējus, kā arī datu analīzi kosmosa zinātnēs.

| — | PTA kosmosa pētniecības pamatu nostiprināšanai







  — | Kosmiskā transporta tehnoloģija: pētniecība, lai palielinātu Eiropas kosmiskā transporta nozares konkurētspēju. |
| --- | --- | --- |

—

PTA kosmosa pētniecības pamatu nostiprināšanai

—

Kosmiskā transporta tehnoloģija: pētniecība, lai palielinātu Eiropas kosmiskā transporta nozares konkurētspēju.

| — | Kosmosa zinātnes, tostarp
  biomedicīna un dzīvības zinātne
  kosmosā. |
| --- | --- |

—

Kosmosa zinātnes, tostarp
  biomedicīna un dzīvības zinātne
  kosmosā.

II.   IDEJAS

Mērķis

Šī programma veicinās dinamismu, jaunradi un izcilību Eiropas pētniecībā zināšanu progresīvākajās jomās. To panāks, atbalstot “pētnieku ierosinātus” pētniecības projektus, ko visās jomās veic individuālas grupas, savstarpēji konkurējot Eiropas līmenī. Projektus finansēs, pamatojoties uz pētnieku iesniegtajiem priekšlikumiem gan no privātajiem, gan valsts sektoriem viņu izvēlētajās jomās, un izvērtēs, veicot salīdzinošu vērtējumu, ņemot vērā tikai un vienīgi izcilības kritēriju. Visos gadījumos pētniecības rezultātus paziņos un izplatīs.

Pamatojums

Pētnieku ierosinātā “progresīvā” pētniecība ir galvenais pārticības un sociālā progresa virzītājspēks, kas piedāvā jaunas iespējas zinātnes un tehnoloģiju attīstībā un ļauj radīt jaunas zināšanas, kuru rezultātā veidojas jaunas izmantošanas iespējas un tirgi.

Lai gan paveikts jau ir daudz un daudzās jomās ir nodrošināts augsta līmeņa sniegums, Eiropā netiek pilnībā izmantots tās pētniecības potenciāls un resursi, tādēļ steidzami jāpaaugstina tās spēja radīt zināšanas
  un pārvērst šādas zināšanas ekonomiskā vērtībā un izaugsmē.

Uz konkurenci balstīts Eiropas mēroga finansēšanas
  struktūra
  progresīvajai pētniecībai, ko veic individuālas grupas, ir galvenais Eiropas pētniecības telpas komponents, kas papildina citus ES un valsts līmeņa pasākumus. Tas palīdzēs vairot Eiropas dinamismu un piesaistīt labākos pētniekus gan no Eiropas, gan trešām valstīm, kā arī investīcijas rūpniecībā.

Darbības

Šī darbības joma ietvers visdaudzsološākās un visproduktīvākās pētniecības jomas, kā arī labākās zinātnes un tehnoloģiju progresa iespējas dažādās disciplīnās un starpdisciplinārās jomās, tostarp inženierzinātnē, sociālajās zinātnēs un humanitārajās zinātnēs. To īstenos neatkarīgi no pārējo Pamatprogrammas daļu tematiskās orientācijas, un tajā uzmanību veltīs gan
  jaunās paaudzes zinātniekiem
  un jaunām grupām, gan jau agrāk izveidotām grupām.

ES darbības progresīvās pētniecības jomā īstenos Eiropas Pētniecības padome (EPP), ko
  sākotnēji veidos kā izpildaģentūru, kas kļūs par neatkarīgu struktūru, kas izveidota atbilstīgi Līguma 251. pantā paredzētajai procedūrai. To veidos zinātniskā padome un valde. Zinātniskajai padomei atbalstu sniegs pagaidu zinātniskais personāls, ko izvēlēsies zinātniskās padomes locekļi. EPP vadību veiks personāls, ko šim nolūkam pieņems darbā vai norīkos no ES iestādēm, un tas aptvers tikai faktiskās administratīvās vajadzības, lai nodrošinātu stabilitāti un kontinuitāti, kas vajadzīga efektīvai vadībai.

Zinātnisko padomi veidos Eiropas zinātnes aprindu augstākā līmeņa pārstāvji, kas darbosies kā privātpersonas neatkarīgi no politiskajām vai citām interesēm. Tās locekļus
  no zinātnes aprindām izvēlēsies zinātniskā padome, nodrošinot zinātnisko pētījumu jomu daudzveidību un ievērojot vispārējos kritērijus, ko Eiropas Savienības likumdevējs noteiks atbilstīgi Līguma 251. pantā paredzētajai procedūrai. Zinātniskās padomes locekļus izvēlēsies uz divu gadu laikposmu, ko vienu reizi varēs pagarināt ne vairāk kā uz vēl trīs gadiem, pamatojoties uz rotācijas sistēmu, kas nodrošinās zinātniskās padomes darba kontinuitāti.
  Zinātniskā padome cita starpā
  būs pilnībā atbildīga par lēmumiem
  par finansējamiem pētniecības veidiem un garantēs darbības kvalitāti no zinātniskā viedokļa
  un rīcības kodeksa pieņemšanu par interešu konfliktu nepieļaušanu
  . Tās uzdevumos jo īpaši ietilps ikgadējās darba programmas izstrāde, salīdzinošā novērtējuma procesa izveide, kā arī programmas īstenošanas uzraudzība un kvalitātes kontrole no zinātniskā viedokļa.

Īpaši izveidotā īstenošanas struktūra atbildēs par visiem īstenošanas aspektiem un programmas izpildi saskaņā ar ikgadējo darba programmu. Jo īpaši tā īstenos salīdzinošās vērtēšanas un atlases procesu saskaņā ar zinātniskās padomes noteiktiem principiem, kā arī nodrošinās piešķīrumu finansiālo un zinātnisko pārvaldību.
  Eiropas Pētniecības padomes (Zinātniskās padomes un īpaši izveidotās īstenošanas struktūras) administratīvās un personāla izmaksas nedrīkst pārsniegt 3% no Eiropas Pētniecības padomei piešķirtā gada budžeta.

Zinātniskā padome un valde katru gadu ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par
  darbības īstenošanu un pārvaldību, lai novērtētu paveikto un, ņemot vērā pieredzi, koriģētu un uzlabotu procedūras.

Sākotnējā pārejas laikā
  Komisija
  nodrošina, ka
  EPP
  izveide notiek saskaņā ar zinātniskās izcilības,
  autonomijas
  , efektivitātes un pārredzamības principiem un ka tiek precīzi ievērota Zinātniskās padomes noteiktā stratēģija un izveides metodoloģija. Vienlaikus Komisija izvirza visas vajadzīgās iniciatīvas, atbilstīgi Līguma 251. pantā paredzētajai procedūrai, lai Eiropas Pētniecības padomi izveidotu kā pastāvīgu, juridiski neatkarīgu struktūru. EPP izveidi un pārvaldību pastāvīgi pārskatīs un izvērtēs, lai novērtētu paveikto un, ņemot vērā pieredzi, koriģētu un uzlabotu procedūras. 2008. gadā veiks EPP struktūru un mehānismu neatkarīgu pārskatīšanu, pamatojoties uz zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes, atbildības un pārredzamības principiem un pilnībā iesaistot zinātnisko padomi. Pēc minētās pārskatīšanas var pārveidot EPP struktūras un mehānismus. Komisija nodrošina, lai tiktu uzsākts vajadzīgais sagatavošanas darbs pārejai uz jebkādu nepieciešamo pārveidoto struktūru.

EPP var individuāli veikt savus stratēģiskos pētījumus, lai sagatavotu un atbalstītu operatīvo darbību. Tai būs īpašas padomdevēja tiesības Eiropas, starpvaldību un dalībvalstu iniciatīvām, lai novērstu divkārša finansējuma piešķiršanu pētniecībai Eiropas un dalībvalstu līmenī.

III.   CILVĒKI

Mērķis

Kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprināt cilvēkpotenciālu pētniecības un tehnoloģiju jomā Eiropā, rosinot cilvēkus pievērsties pētnieka profesijai, veicinot Eiropas zinātnieku palikšanu Eiropā, kā arī piesaistot Eiropai zinātniekus no visas pasaules, veidojot labākajiem pētniekiem pievilcīgu Eiropu. To panāks, piemērojot to pašu instrumentu kopumu, ko paredz Sestā pamatprogramma, ar nelieliem precizējumiem, ja nepieciešams, un ieviešot konsekventu Marijas Kirī vārdā nosaukto pasākumu kopumu, īpaši uzsverot Eiropas pievienoto vērtību, ko tie rada, veidojot Eiropas pētniecības jomu. Šīs darbības būs paredzētas pētniekiem visos profesionālās darbības posmos, no sākotnējās pētnieku sagatavošanas, kas īpaši paredzēta jauniem cilvēkiem, līdz mūžizglītībai un profesionālajai izaugsmei gan valsts, gan privātajā sektorā. Tāpat nodrošinās, ka ievērojama daļa resursu tiek piešķirta pasākumu īstenošanai, kas paredz nodrošināt sieviešu kārtas pētnieču pieaugošu līdzdalību, jo viņas šajās jomās joprojām darbojas daudz mazāk nekā vīrieši.

Pamatojums

Pietiekams daudzums augsti kvalificētu zinātnieku ir nepieciešams priekšnosacījums zinātnes attīstībai un jauninājumu pamats, kā arī nozīmīgs faktors tam, lai piesaistītu stabilas valsts un privātā sektora investīcijas pētniecības jomā. Ņemot vērā aizvien pieaugošo pasaules mēroga konkurenci, pētniekiem atvērta Eiropas
  tāda
  darba tirgus izveide
  , kurā ir izskausta visu veidu diskriminācija,
  un zinātnieku prasmju un profesionālās izaugsmes iespēju daudzveidība ir būtiska, lai nodrošinātu pētnieku un viņu zināšanu veiksmīgu apriti gan Eiropā, gan visā pasaulē.

Ieviesīs īpašus pasākumus jaunu zinātnieku iedrošināšanai un atbalstīšanai zinātniskās karjeras sākumā, kā arī pasākumus intelektuālā darbaspēka emigrācijas samazināšanai, piemēram, reintegrācijas dotācijas.

Starpvalstu un starpnozaru mobilitāte, tostarp rūpniecības līdzdalības veicināšana un zinātniskās karjeras un akadēmisko amatu pieejamība Eiropas mērogā ir galvenais Eiropas pētniecības telpas komponents, kas ir ārkārtīgi svarīgs, lai paaugstinātu Eiropas iespējas un sniegumu pētniecības jomā.
  Programma “Cilvēki” būs cieši koordinēta kopā ar Apmācības un izglītības programmām, kā arī citām pamatprogrammas daļām. Vēl viens svarīgs komponents ir atbilstošu nodarbinātības apstākļu ieviešana, nodrošinot pētniecības neatkarību, nosakot atalgojumu saskaņā ar labākajiem starptautiskajiem standartiem vai arī vairāk rūpējoties par to, lai zinātniskajiem darbiniekiem būtu sociālā apdrošināšana un apdrošināšanas shēmas. Zinātnieku mobilitātes palielināšana un to iestāžu resursu stiprināšana, kas piesaista zinātniekus no citām dalībvalstīm, atbalstīs izcilības centrus un izplatīs šo izcilību visā Eiropas Savienībā.

Zinātnisko darbinieku mobilitāte piemēro visām tām zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības jomām, uz kurām attiecas Septītā pamatprogramma, vienlaicīgi ņemot vērā zinātnes turpmāko attīstību.

Ņemot vērā to, ka daudzās Eiropas valstīs zinātnes profesijās ir zems sieviešu īpatsvars, programmas “Cilvēki” ietvaros nodrošinās pasākumus, lai labotu šo anahronisko dzimumu nelīdzsvarotību.

Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jārealizē pasākumi Eiropas, valstu un reģionālā līmenī, lai ieviestu pakalpojumus, kas ļautu saskaņot darba un ģimenes dzīvi. Šai sociālajai politikai arī būs ievērojama ietekme uz zinātnes un tehnoloģiju politiku

Lai realizētu mērķi, kas paredz, ka uz katriem 1 000 darbiniekiem ir 8 zinātnieki, ir vajadzīgi pasākumi, lai uzsāktu mācību kursu un apmācības metožu veidošanu nolūkā radīt jaunu cilvēku interesi veidot karjeru zinātnē.

Marijas Kirī vārdā nosauktie pasākumi lielā mērā tiek uzskatīti par pamatprogrammas labāko daļu un tie ir bijuši ļoti veiksmīgi. Tomēr paredzamo summu pārsniegšana ir kavējusi līdzdalību Marijas Kirī vārdā nosauktajā programmā un tas ietekmē zinātnes kopienu, jo īpaši uzņēmējdarbības kopienu. Šīs programmas budžeta ievērojams palielinājums ir pilnībā attaisnojams.

Darbības

| — | Zinātnieku sākotnējā sagatavošana, lai uzlabotu viņu profesionālās izaugsmes perspektīvas gan valsts, gan privātajā sektorā, tostarp paplašinot viņu zinātniskās un vispārīgās prasmes,
  ieskaitot tās, kas attiecas uz tehnoloģiju pārņemšanu un uzņēmējdarbību,
  kā arī piesaistot vairāk jauno zinātnieku profesionālai zinātniskajai darbībai.
  To īstenos ar Marijas Kirī vārdā nosaukto sadarbības tīklu (Marie Curie Networks) palīdzību, kuru pamatmērķis ir novērst zinātnieku sākotnējās profesionālās sagatavošanas un profesionālās izaugsmes fragmentāciju un stiprināt tās Eiropas līmenī.
  Pamatojoties uz “Erasmus” shēmu, ieviesīs mērķsadarbības tīklus, nodrošinot ciešāku dažu partneru integrāciju. Zinātnieku mobilitāti veicinās, aktivizējot komunikāciju un saikni starp programmu “Cilvēki” un programmu “Iespējas”.
  Starpvalstu tīklu dalībnieki izmanto savas savstarpēji papildinošās kompetences integrētu mācību programmu veidā. Atbalsts būs paredzēts zinātnieku pieņemšanai darbā agrīnā profesionālās darbības posmā, tādu mācību pasākumu organizēšanai, kas pieejami arī tīklā neiesaistītiem pētniekiem, kā arī augstākā līmeņa akadēmiskajiem un/vai rūpniecības nozares amatiem, lai nodotu zināšanas un veiktu uzraudzību
  , vienlaicīgi pārņemot galvenos raksturlielumus no viesuzņemšanas stipendijām apmācības veikšanai no Piektās pamatprogrammas. Nodrošinās reintegrācijas piešķīrumus jauniem zinātniekiem pēc viņu sākotnējā sagatavošanas perioda. Turklāt ieviesīs pastāvīgu mehānismu horizontālai koordinācijai starp Septītās pamatprogrammas programmu “Cilvēki” un augstākās izglītības programmu “Erasmus”. |
| --- | --- |

—

Zinātnieku sākotnējā sagatavošana, lai uzlabotu viņu profesionālās izaugsmes perspektīvas gan valsts, gan privātajā sektorā, tostarp paplašinot viņu zinātniskās un vispārīgās prasmes,
  ieskaitot tās, kas attiecas uz tehnoloģiju pārņemšanu un uzņēmējdarbību,
  kā arī piesaistot vairāk jauno zinātnieku profesionālai zinātniskajai darbībai.

To īstenos ar Marijas Kirī vārdā nosaukto sadarbības tīklu (Marie Curie Networks) palīdzību, kuru pamatmērķis ir novērst zinātnieku sākotnējās profesionālās sagatavošanas un profesionālās izaugsmes fragmentāciju un stiprināt tās Eiropas līmenī.
  Pamatojoties uz “Erasmus” shēmu, ieviesīs mērķsadarbības tīklus, nodrošinot ciešāku dažu partneru integrāciju. Zinātnieku mobilitāti veicinās, aktivizējot komunikāciju un saikni starp programmu “Cilvēki” un programmu “Iespējas”.
  Starpvalstu tīklu dalībnieki izmanto savas savstarpēji papildinošās kompetences integrētu mācību programmu veidā. Atbalsts būs paredzēts zinātnieku pieņemšanai darbā agrīnā profesionālās darbības posmā, tādu mācību pasākumu organizēšanai, kas pieejami arī tīklā neiesaistītiem pētniekiem, kā arī augstākā līmeņa akadēmiskajiem un/vai rūpniecības nozares amatiem, lai nodotu zināšanas un veiktu uzraudzību
  , vienlaicīgi pārņemot galvenos raksturlielumus no viesuzņemšanas stipendijām apmācības veikšanai no Piektās pamatprogrammas. Nodrošinās reintegrācijas piešķīrumus jauniem zinātniekiem pēc viņu sākotnējā sagatavošanas perioda. Turklāt ieviesīs pastāvīgu mehānismu horizontālai koordinācijai starp Septītās pamatprogrammas programmu “Cilvēki” un augstākās izglītības programmu “Erasmus”.

| — | Mūžizglītība un profesionālā izaugsme, lai atbalstītu
  zinātnieku
  profesionālo izaugsmi. Lai papildinātu esošās prasmes un kompetenci vai apgūtu jaunas, vai arī sekmētu starpdisciplināru/daudzdisciplināru pieeju un/vai starpnozaru mobilitāti, ir paredzēts atbalsts
  labākajiem doktorantūras studentiem, kas varētu pievienoties vispāratzītām pētniecības grupām, lai strādātu doktora grāda iegūšanai, un tam būs nepieciešama šādas apmācības kvalitātes savstarpēja atzīšana, kā arī to diplomu un sertifikātu savstarpēja atzīšana, kas izdoti saistībā ar minētajām programmām. Atbalsts ir paredzēts arī
  pētniekiem, kam ir īpaša vajadzība papildināt vai pilnveidot zināšanas un prasmes, pētniekiem, kas atsāk zinātnisko darbību pēc pārtraukuma
  , piemēram, pēc maternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma
  , kā arī lai (re)integrētu pētniekus ilgāka termiņa amatā pētniecības jomā Eiropā, tostarp viņu izcelsmes valstī, pēc starpvalstu vai starptautiskas mobilitātes pieredzes. Šo pasākumu kopumu īstenos, individuālas zinātnisko darbinieku stipendijas tieši piešķirot Kopienas līmenī.
  Komisija ar izmēģinājuma programmas palīdzību pārbaudīs iespēju līdzfinansēt
  reģionālas, valsts līmeņa vai starptautiskas programmas
  ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Eiropas pievienotās vērtības, pārredzamības un atklātības kritēriji |
| --- | --- |

—

Mūžizglītība un profesionālā izaugsme, lai atbalstītu
  zinātnieku
  profesionālo izaugsmi. Lai papildinātu esošās prasmes un kompetenci vai apgūtu jaunas, vai arī sekmētu starpdisciplināru/daudzdisciplināru pieeju un/vai starpnozaru mobilitāti, ir paredzēts atbalsts
  labākajiem doktorantūras studentiem, kas varētu pievienoties vispāratzītām pētniecības grupām, lai strādātu doktora grāda iegūšanai, un tam būs nepieciešama šādas apmācības kvalitātes savstarpēja atzīšana, kā arī to diplomu un sertifikātu savstarpēja atzīšana, kas izdoti saistībā ar minētajām programmām. Atbalsts ir paredzēts arī
  pētniekiem, kam ir īpaša vajadzība papildināt vai pilnveidot zināšanas un prasmes, pētniekiem, kas atsāk zinātnisko darbību pēc pārtraukuma
  , piemēram, pēc maternitātes vai bērna kopšanas atvaļinājuma
  , kā arī lai (re)integrētu pētniekus ilgāka termiņa amatā pētniecības jomā Eiropā, tostarp viņu izcelsmes valstī, pēc starpvalstu vai starptautiskas mobilitātes pieredzes. Šo pasākumu kopumu īstenos, individuālas zinātnisko darbinieku stipendijas tieši piešķirot Kopienas līmenī.
  Komisija ar izmēģinājuma programmas palīdzību pārbaudīs iespēju līdzfinansēt
  reģionālas, valsts līmeņa vai starptautiskas programmas
  ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Eiropas pievienotās vērtības, pārredzamības un atklātības kritēriji

| — | Izveidot autonomu un neatkarīgu Eiropas universitāšu sadarbības tīklu EPP aizgādībā. |
| --- | --- |

—

Izveidot autonomu un neatkarīgu Eiropas universitāšu sadarbības tīklu EPP aizgādībā.

| — | Rūpniecības un akadēmisko aprindu integrācija un partnerība: atbalsts ilgāka termiņa sadarbības programmām starp akadēmiskajām un rūpniecības organizācijām, jo īpaši MVU
  un tradicionālām ražošanas nozarēm
  , ir paredzēts, lai pastiprinātu zināšanu apmaiņu, veidojot kopīgas pētniecības partnerības, ko sekmē, iesaistot zinātniekus
  ar pieredzi rūpniecības un akadēmisko aprindu partnerībā
  ,
  un ar jaunajiem zinātniekiem
  , nosūtot personālu darbā otrā nozarē, kā arī organizējot pasākumus
  , vienlaicīgi pārņemot galvenos raksturlielumus no viesuzņemšanas stipendijām apmācības veikšanai no Piektās pamatprogrammas, šāda veida iesaistīšanai partnerībā un nosūtīšanai darbā. Turklāt jāatvieglo zinātnieku pāreja no valsts uz privātiem pētniecības uzņēmumiem un otrādi. |
| --- | --- |

—

Rūpniecības un akadēmisko aprindu integrācija un partnerība: atbalsts ilgāka termiņa sadarbības programmām starp akadēmiskajām un rūpniecības organizācijām, jo īpaši MVU
  un tradicionālām ražošanas nozarēm
  , ir paredzēts, lai pastiprinātu zināšanu apmaiņu, veidojot kopīgas pētniecības partnerības, ko sekmē, iesaistot zinātniekus
  ar pieredzi rūpniecības un akadēmisko aprindu partnerībā
  ,
  un ar jaunajiem zinātniekiem
  , nosūtot personālu darbā otrā nozarē, kā arī organizējot pasākumus
  , vienlaicīgi pārņemot galvenos raksturlielumus no viesuzņemšanas stipendijām apmācības veikšanai no Piektās pamatprogrammas, šāda veida iesaistīšanai partnerībā un nosūtīšanai darbā. Turklāt jāatvieglo zinātnieku pāreja no valsts uz privātiem pētniecības uzņēmumiem un otrādi.

| — | Starptautiskā dimensija, lai paaugstinātu Eiropas pētniecības kvalitāti, piesaistot talantīgus zinātniekus no valstīm ārpus Eiropas un veicinot savstarpēji izdevīgu sadarbību pētniecības jomā ar zinātniekiem ārpus Eiropas. Tas tiks veikts, izmantojot starptautiskas stipendijas Eiropas zinātniekiem ārvalstīs (paredzot obligātu atgriešanās posmu); starptautiskas stipendijas ārvalstu zinātniekiem Eiropā; partnerības zinātnieku apmaiņas atbalstam. Tiks atbalstītas arī kopīgas iniciatīvas starp Eiropas organizācijām un ES kaimiņvalstu organizācijām, un valstīm, ar kurām ES noslēgusi nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā. Šī darbība ietvers pasākumus, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kā arī pasākumus, kas paredzēti, lai izveidotu ārvalstīs strādājošo Eiropas zinātnieku tīklu. Šie pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar starptautiskajām darbībām programmā “Sadarbība” un “Iespējas”. |
| --- | --- |

—

Starptautiskā dimensija, lai paaugstinātu Eiropas pētniecības kvalitāti, piesaistot talantīgus zinātniekus no valstīm ārpus Eiropas un veicinot savstarpēji izdevīgu sadarbību pētniecības jomā ar zinātniekiem ārpus Eiropas. Tas tiks veikts, izmantojot starptautiskas stipendijas Eiropas zinātniekiem ārvalstīs (paredzot obligātu atgriešanās posmu); starptautiskas stipendijas ārvalstu zinātniekiem Eiropā; partnerības zinātnieku apmaiņas atbalstam. Tiks atbalstītas arī kopīgas iniciatīvas starp Eiropas organizācijām un ES kaimiņvalstu organizācijām, un valstīm, ar kurām ES noslēgusi nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā. Šī darbība ietvers pasākumus, lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrāciju no attīstības valstīm un valstīm ar strauji augošu ekonomiku, kā arī pasākumus, kas paredzēti, lai izveidotu ārvalstīs strādājošo Eiropas zinātnieku tīklu. Šie pasākumi tiks īstenoti saskaņā ar starptautiskajām darbībām programmā “Sadarbība” un “Iespējas”.

| — | Īpašie pasākumi, kas paredzēti tam, lai atbalstītu reāla Eiropas darba tirgus izveidi pētniecības jomā, novēršot šķēršļus mobilitātei un sekmējot pētnieku profesionālās darbības perspektīvas Eiropā.
  Stimulējoši pasākumi valsts iestādēm, kas veicina mobilitāti, kvalitāti un pētnieku reputāciju.
  Papildus tam piešķirs līdzekļus, lai uzlabotu sabiedrības informētību par Marijas Kirī vārdā nosauktajiem pasākumiem un to mērķiem. |
| --- | --- |

—

Īpašie pasākumi, kas paredzēti tam, lai atbalstītu reāla Eiropas darba tirgus izveidi pētniecības jomā, novēršot šķēršļus mobilitātei un sekmējot pētnieku profesionālās darbības perspektīvas Eiropā.
  Stimulējoši pasākumi valsts iestādēm, kas veicina mobilitāti, kvalitāti un pētnieku reputāciju.
  Papildus tam piešķirs līdzekļus, lai uzlabotu sabiedrības informētību par Marijas Kirī vārdā nosauktajiem pasākumiem un to mērķiem.

Lai turpinātu veicināt zinātnieku mobilitāti un starpreģionu mobilitāti (arī vienas valsts robežās), darbības, ko finansē no struktūrfondiem un citiem fondiem, ir jāsaskaņo ar darbībām, ko īsteno saskaņā ar Septīto pamatprogrammu.

IV.   IESPĒJAS

Šī Septītās pamatprogrammas daļa sekmēs pētniecības un jauninājumu iespējas visā Eiropā un nodrošinās to optimālu izmantojumu. Šo mērķi sasniegs šādi:

| — | optimizējot pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidi; |
| --- | --- |

—

optimizējot pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidi;

| — | stiprinot MVU spēju radīt jauninājumus un spēju gūt labumu no pētniecības; |
| --- | --- |

—

stiprinot MVU spēju radīt jauninājumus un spēju gūt labumu no pētniecības;

| — | atbalstot reģionālu pētniecības kopu
  un pētniecības tehno polu
  izveidi
  saskaņā ar Eiropas tehnoloģiju platformām; |
| --- | --- |

—

atbalstot reģionālu pētniecības kopu
  un pētniecības tehno polu
  izveidi
  saskaņā ar Eiropas tehnoloģiju platformām;

| — | apgūstot pētniecības potenciālu ES konverģences un attālos reģionos; |
| --- | --- |

—

apgūstot pētniecības potenciālu ES konverģences un attālos reģionos;

| — | tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā;
  nodrošinot, lai ES, valstu un reģionālie informācijas palīdzības dienesti varētu MVU, rūpniecības un zināšanu iestādēm sniegt visu nepieciešamo informāciju par Pamatprogrammu, Konkurētspējas un jauninājumu programmu un struktūrfondiem; |
| --- | --- |

—

tuvinot zinātni un sabiedrību, lai harmoniski integrētu zinātni un tehnoloģijas Eiropas sabiedrībā;
  nodrošinot, lai ES, valstu un reģionālie informācijas palīdzības dienesti varētu MVU, rūpniecības un zināšanu iestādēm sniegt visu nepieciešamo informāciju par Pamatprogrammu, Konkurētspējas un jauninājumu programmu un struktūrfondiem;

| — | īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku
  , pārrobežu un starpreģionālu
  sadarbību; |
| --- | --- |

—

īstenojot horizontālu rīcību un pasākumus, lai atbalstītu starptautisku
  , pārrobežu un starpreģionālu
  sadarbību;

| — | sadarbība pētniecības un jauninājumu jomā starp rūpniecību un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); |
| --- | --- |

—

sadarbība pētniecības un jauninājumu jomā starp rūpniecību un maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU);

| — | redzamības palielināšana augstas izcilības pētniecībai. |
| --- | --- |

—

redzamības palielināšana augstas izcilības pētniecībai.

Šajā pamatprogrammas daļā veiktās darbības atbalstīs arī tādu politiku saskaņotu izstrādi, kas papildina Sadarbības programmā paredzētās koordinācijas darbības un dod ieguldījumu Kopienas politikā un iniciatīvās, kuru mērķis ir veicināt dalībvalstu politiku saskaņotību un ietekmi. Tajā ietilpst:

| — | Eiropas zinātnes sistēmas stiprināšana un pilnveide, piemēram, ar zinātnisko konsultāciju un kompetenci saistīti jautājumi un ieguldījums “labāka regulējuma” nodrošināšanā; |
| --- | --- |

—

Eiropas zinātnes sistēmas stiprināšana un pilnveide, piemēram, ar zinātnisko konsultāciju un kompetenci saistīti jautājumi un ieguldījums “labāka regulējuma” nodrošināšanā;

| — | ar pētniecību saistītu valsts politiku un rūpniecības stratēģiju pārraudzība un
  politikas novērtēšanas
  analīze; |
| --- | --- |

—

ar pētniecību saistītu valsts politiku un rūpniecības stratēģiju pārraudzība un
  politikas novērtēšanas
  analīze;

| — | pētniecības politikas koordinācija, ieskaitot valsts vai reģionālā līmeņa starpvalstu sadarbības iniciatīvas jautājumos, kas skar kopīgas intereses.
  Īpašu vērību pievērsīs a) sinerģiskai pieejai pētniecības potenciāla attīstībai savienojumā ar novatoriskiem struktūrfondiem un programmām un b) administratīvo un fizisko šķēršļu, kas kavē efektīvu pārrobežu sadarbību starp dažādu dalībvalstu reģioniem, samazināšanai un kombinētās pētniecības un jauninājumu iespēju attīstībai. |
| --- | --- |

—

pētniecības politikas koordinācija, ieskaitot valsts vai reģionālā līmeņa starpvalstu sadarbības iniciatīvas jautājumos, kas skar kopīgas intereses.
  Īpašu vērību pievērsīs a) sinerģiskai pieejai pētniecības potenciāla attīstībai savienojumā ar novatoriskiem struktūrfondiem un programmām un b) administratīvo un fizisko šķēršļu, kas kavē efektīvu pārrobežu sadarbību starp dažādu dalībvalstu reģioniem, samazināšanai un kombinētās pētniecības un jauninājumu iespēju attīstībai.

PĒTNIECĪBAS INFRASTRUKTŪRA

Mērķis

Optimizēt Eiropas labāko pētniecības infrastruktūru izmantojumu un pilnveidi un palīdzēt visās zinātnes un tehnoloģiju jomās radīt jaunas Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūras, kas vajadzīgas, lai saglabātu Eiropas zinātnisko aprindu vietu pētniecības attīstības priekšgalā un to spēju palīdzēt rūpniecības nozarei stiprināt tās zināšanu bāzi un tehnoloģiskās prasmes.

Pamatojums

Pētniecības infrastruktūras ieņem aizvien nozīmīgāku vietu zinātnes atziņu attīstībā un to izmantošanā. Tā, piemēram, starojuma avoti, datu bankas genomikā un datu bankas sociālajās zinātnēs, observatorijas vides un kosmosa zinātnē, attēlu veidošanas sistēmas vai sterilas telpas jaunu materiālu vai nanoelektronikas pētījumiem un izstrādei veido pētniecības pamatu. Šīs infrastruktūras ir dārgas, saistībā ar tām vajadzīgs plašs specializētu zināšanu spektrs un tās jāizmanto plašām zinātnieku un viņu pakalpojumus izmantojošām rūpniecības aprindām Eiropas mērogā.

Eiropas pieejas izstrāde attiecībā uz pētniecības infrastruktūrām, tostarp skaitļošanas tehniku un uz komunikāciju bāzētu e-infrastruktūru, kā arī ES līmeņa pasākumu īstenošana šajā jomā var ievērojami sekmēt Eiropas zinātniskā potenciāla paaugstināšanu un tā izmantojumu
  un dot ieguldījumu Eiropas Pētniecības telpas izveidē
  .

ES var veikt un tai jāveic katalizatora un izmantojuma veicinātāja funkcija, palīdzot nodrošināt plašāku un efektīvāku dažādās dalībvalstīs pastāvošo infrastruktūru pieejamību un izmantošanu, sekmējot saskaņotu minēto infrastruktūru pilnveidi un veicinot jaunu Eiropas nozīmes pētniecības infrastruktūru rašanos vidēja termiņa un ilgtermiņa laikposmā.

Darbības

Šajā jomā paredzētās darbības tiks veiktas visās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Tās īstenos ciešā saiknē ar tematiskajās jomās paredzētajām darbībām, lai nodrošinātu to, ka visi Eiropas līmenī veiktie ES pasākumi atbilst vajadzībai pēc pētniecības infrastruktūrām attiecīgajā teritorijā, ieskaitot starptautisko sadarbību.

Lai atbalstītu zināšanu izplatīšanos, dalībvalstu līmenī finansētu “zināšanu kuponu” sistēmas piemērošana MVU var izrādīties noderīgs instruments. Zināšanas un tehnoloģiskās kompetences, kuras var nekavējoties pārvērst novatoriskos komerciālos produktos, var piedāvāt MVU par brīvu, izmantojot dalībvalstu vai reģionālās “zināšanu kuponu” sistēmas maziem un vidējiem uzņēmumiem, tādējādi uzlabojot MVU spēju ieviest jauninājumus. Lai atbalstītu zināšanu izplatību, noderīgs instruments var izrādīties dalībvalstu līmenī finansētas “zināšanu kuponu” sistēmas maziem un vidējiem uzņēmumiem sistēmas piemērošana. “Zināšanu kuponi” var gūt peļņu no ES finansējuma saskaņā ar pamatprogrammu un strukturālajiem fondiem (“reģionā konkurētspēja un nodarbinātība”).

Šīs darbības ir šādas:

| — | Atbalsts pastāvošām pētniecības infrastruktūrām







  — | starpvalstu pieejamība, lai nodrošinātu Eiropas zinātniekiem,
  tostarp rūpniecības uzņēmumu pētniekiem un MVU
  , pieeju labākajām pētniecības infrastruktūrām un iespēju veikt pētījumus neatkarīgi no infrastruktūras atrašanās vietas; |
| --- | --- | --- |

—

Atbalsts pastāvošām pētniecības infrastruktūrām

—

starpvalstu pieejamība, lai nodrošinātu Eiropas zinātniekiem,
  tostarp rūpniecības uzņēmumu pētniekiem un MVU
  , pieeju labākajām pētniecības infrastruktūrām un iespēju veikt pētījumus neatkarīgi no infrastruktūras atrašanās vietas;

| — | darbību integrācija, lai Eiropas mērogā labāk strukturētu veidu, kā pētniecības infrastruktūras darbojas attiecīgajā jomā
  , piemēram, klīniskās izpētes infrastruktūras/tīkli pediatrijas slimībām
  , un sekmētu to saskaņotu izmantošanu un attīstību; |
| --- | --- |

—

darbību integrācija, lai Eiropas mērogā labāk strukturētu veidu, kā pētniecības infrastruktūras darbojas attiecīgajā jomā
  , piemēram, klīniskās izpētes infrastruktūras/tīkli pediatrijas slimībām
  , un sekmētu to saskaņotu izmantošanu un attīstību;

| — | pētniecības e-infrastruktūra, veicinot lieljaudas un lielas veiktspējas komunikāciju un GRID infrastruktūru tālāku pilnveidi, attīstību,
  un globālo savienojamību,
  sekmējot Eiropas progresīvās tehnoloģijasskaitļošanas tehnikas iespējas, kā arī veicinot to pieņemšanu lietotāju vidū, vairojot to globālo nozīmi, uzticamības un ticamības pakāpi, pamatojoties uz GEANT un GRID infrastruktūru sasniegumiem
  un atvērtiem sadarbspējas standartiem
  . |
| --- | --- |

—

pētniecības e-infrastruktūra, veicinot lieljaudas un lielas veiktspējas komunikāciju un GRID infrastruktūru tālāku pilnveidi, attīstību,
  un globālo savienojamību,
  sekmējot Eiropas progresīvās tehnoloģijasskaitļošanas tehnikas iespējas, kā arī veicinot to pieņemšanu lietotāju vidū, vairojot to globālo nozīmi, uzticamības un ticamības pakāpi, pamatojoties uz GEANT un GRID infrastruktūru sasniegumiem
  un atvērtiem sadarbspējas standartiem
  .

| — | Atbalsts jaunām pētniecības infrastruktūrām







  — | jaunu infrastruktūru veidošana un pastāvošo infrastruktūru būtiska atjaunināšana, lai veicinātu jaunu pētniecības infrastruktūru izveidi
  , piemēram, lai sekmētu zinātnes, tehnoloģiju un kultūras mantojumu
  , īpaši
  cita starpā
  pamatojoties uz ESFRI
   (12) paveikto
  , to nekādā gadījumā neuzskatot par nosacījumu subsīdiju piešķiršanai
  , par kurām var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Līguma 171. pantu vai īpašo programmu lēmumiem saskaņā ar Līguma 166. pantu; |
| --- | --- | --- |

—

Atbalsts jaunām pētniecības infrastruktūrām

—

jaunu infrastruktūru veidošana un pastāvošo infrastruktūru būtiska atjaunināšana, lai veicinātu jaunu pētniecības infrastruktūru izveidi
  , piemēram, lai sekmētu zinātnes, tehnoloģiju un kultūras mantojumu
  , īpaši
  cita starpā
  pamatojoties uz ESFRI
   (12) paveikto
  , to nekādā gadījumā neuzskatot par nosacījumu subsīdiju piešķiršanai
  , par kurām var pieņemt lēmumu, pamatojoties uz Līguma 171. pantu vai īpašo programmu lēmumiem saskaņā ar Līguma 166. pantu;

| — | Zinātnisko metožu servera, kurš būs liels palīgs pētniecības efektivitātes celšanā, izstrāde, padarot pieejamu zināmu pētniecības finansējumu saskaņā ar salīdzināmiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

Zinātnisko metožu servera, kurš būs liels palīgs pētniecības efektivitātes celšanā, izstrāde, padarot pieejamu zināmu pētniecības finansējumu saskaņā ar salīdzināmiem nosacījumiem;

| — | projektēšanas pētījumi, izmantojot pieeju “no apakšas uz augšu” attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu, finansējot piešķīrumus izpētei un jaunu infrastruktūru tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus; |
| --- | --- |

—

projektēšanas pētījumi, izmantojot pieeju “no apakšas uz augšu” attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, lai sekmētu jaunu pētniecības infrastruktūru radīšanu, finansējot piešķīrumus izpētei un jaunu infrastruktūru tehniski ekonomiskā pamatojuma pētījumus;

| — | “Atvērto jauninājumu” centri, lai ļautu vienā atrašanās vietā veiktiem lieliem sadarbības rūpniecības pētniecības un attīstības projektiem, ar konsorcija partneriem, kuri papildina savu personālu ar pagaidu darba vietām, un /vai nodrošina atvērtu pieeju pētniecības infrastruktūrām un pakalpojumiem saskaņā ar iekārtu savstarpēju izmantošanu. |
| --- | --- |

—

“Atvērto jauninājumu” centri, lai ļautu vienā atrašanās vietā veiktiem lieliem sadarbības rūpniecības pētniecības un attīstības projektiem, ar konsorcija partneriem, kuri papildina savu personālu ar pagaidu darba vietām, un /vai nodrošina atvērtu pieeju pētniecības infrastruktūrām un pakalpojumiem saskaņā ar iekārtu savstarpēju izmantošanu.

Potenciāli finansējamie infrastruktūru projekti attiecīgi tiks izvēlēti, pamatojoties
  tikai uz
  šādiem
  kritērijiem
  :

| — | pirmkārt zinātniskā izcilība; |
| --- | --- |

—

pirmkārt zinātniskā izcilība;

| — | ES finansiālā atbalsta pievienotā vērtība; |
| --- | --- |

—

ES finansiālā atbalsta pievienotā vērtība;

| — | spēja piedāvāt pakalpojumu akadēmisko un rūpniecības nozaru aprindu zinātniekiem Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

—

spēja piedāvāt pakalpojumu akadēmisko un rūpniecības nozaru aprindu zinātniekiem Eiropas līmenī;

| — | nozīmīgums starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

—

nozīmīgums starptautiskā līmenī;

| — | tehnoloģiska
  un organizatoriska
  īstenojamība un
  tehnoloģiskās attīstības iespējas
  ; |
| --- | --- |

—

tehnoloģiska
  un organizatoriska
  īstenojamība un
  tehnoloģiskās attīstības iespējas
  ;

| — | Eiropas partnerības iespējas un nozīmīgāko iesaistīto pušu
  , EIB un struktūrfondu
  līdzdalība; |
| --- | --- |

—

Eiropas partnerības iespējas un nozīmīgāko iesaistīto pušu
  , EIB un struktūrfondu
  līdzdalība;

| — | izvērtētas būvniecības un ekspluatācijas izmaksas; |
| --- | --- |

—

izvērtētas būvniecības un ekspluatācijas izmaksas;

| — | ieguldījums Eiropas Pētniecības telpā; |
| --- | --- |

—

ieguldījums Eiropas Pētniecības telpā;

| — | mērķa izveidot “uz pētniecību balstītas izcilības kopas” sasniegšanas veicināšana. |
| --- | --- |

—

mērķa izveidot “uz pētniecību balstītas izcilības kopas” sasniegšanas veicināšana.

Attiecībā uz jaunu infrastruktūru izveidi
  būtu jāņem vērā iespējas zinātnes izcilībai konverģences reģionos un attālākos reģionos.
  Tiks nodrošināta Kopienas finanšu instrumentu, Pamatprogrammas un jo īpaši struktūrfondu efektīva koordinācija.

PĒTNIECĪBA MVU VAJADZĪBĀM

Mērķi

Stiprināt Eiropas MVU jauninājumu ieviešanas spēju un to ieguldījumu jaunu uz tehnoloģijām balstītu produktu un tirgu attīstībā, palīdzot tiem izmantot ārējus pētniecības pakalpojumus, intensificēt to pētniecības centienus, panākt labāku sākotnējā finansējuma pieejamību, paplašināt to tīklus, labāk izmantot pētījumu rezultātus un apgūt tehnoloģiskās prasmes un zināšanas; mazinot plaisu starp pētniecību un novatorismu
  .

Pamatojums

MVU ir Eiropas rūpniecības pamatā. Tiem jābūt nozīmīgam jauninājumu sistēmas komponentam, kā arī svarīgam ķēdes posmam, pārvēršot zināšanas jaunos produktos, procesos un pakalpojumos. Tā kā konkurence gan iekšējā tirgū, gan visā pasaulē aizvien pieaug, Eiropas MVU jāpaaugstina zināšanu un pētniecības intensitātes līmenis,
  jāattīsta projekti, kas pētniecībai atvieglo tirgus pieejamību,
  jāpaplašina uzņēmējdarbība, aptverot lielākus tirgus, un jāveicina to zināšanu tīklu internacionalizācija. Lielākā daļa dalībvalstu pasākumu saistībā ar MVU neveicina un neatbalsta starpvalstu sadarbību pētniecības jomā un tehnoloģiju pārņemšanu. Tādēļ vajadzīgi pasākumi ES līmenī, kas papildinātu valstu un reģionālā līmeņa pasākumus un pastiprinātu to ietekmi. Papildus tālāk tekstā minētajiem pasākumiem tiks veicināta un atvieglota MVU dalība un to vajadzības tiks ņemtas vērā visā Pamatprogrammā.
  Ja uz MVU paredzētajiem instrumentiem būs pārāk liels pieprasījums, dažādo FP instrumentu finansēšanu pārskatīs, lai finansējumu novirzītu tiem instrumentiem, attiecībā uz kuriem pastāv pieprasījums. Var izmantot sinerģiju starp Pamatprogrammu un EUREKA, lai atbalstītu lielu sabiedrību un MVU partnerību
  .

Darbības

Īpašie pasākumi MVU atbalstam ir ieviesti, lai atbalstītu mazos un vidējos uzņēmumus vai to apvienības, kas izmanto universitāšu un pētniecības centru ārējos pētniecības pakalpojumus — galvenokārt zema vai vidēja līmeņa tehnoloģiju MVU ar ierobežotām vai neesošām pētniecības veikšanas iespējām. Piedalīties var arī MVU ar augstu pētniecības intensitāti, kuriem jāizmanto ārējie pētniecības pakalpojumi, lai papildinātu savas pētniecības pamatiespējas
  , tie var arī kalpot par pētniecības iespēju pagādātājiem citiem projekta partneriem. Atbalstu sniegs arī blakusprojektiem, lai komercializētu pētījumu rezultātus.
  Pasākumi tiks veikti visās zinātnes un tehnoloģiju jomās
  saskaņā ar augšupvērstu pieeju. Darbības veiks pētniecības un demonstrējumu pasākumu jomās, tuvinot pētījumu rezultātus tirgum un savienojot šo darbības veidu ar līdzekļiem, ko piedāvā Konkurences un jauninājumu programma (CIP).
  Finanšu līdzekļus piešķirs,
  izmantojot:

| — | Pētniecība maziem un vidējiem uzņēmumiem: atbalsts nelielām progresīvu
  Eiropas
  MVU
  un amatniecības nozaru
  grupām, lai risinātu kopējas vai līdzīgas tehnoloģiska rakstura problēmas
  , izmantojot Pamatprogrammu un/vai starpvalstu finansējuma shēmas, kā, piemēram, Komisijas, EIB un ERAB JEREMIE un JASPER iniciatīvas
  . |
| --- | --- |

—

Pētniecība maziem un vidējiem uzņēmumiem: atbalsts nelielām progresīvu
  Eiropas
  MVU
  un amatniecības nozaru
  grupām, lai risinātu kopējas vai līdzīgas tehnoloģiska rakstura problēmas
  , izmantojot Pamatprogrammu un/vai starpvalstu finansējuma shēmas, kā, piemēram, Komisijas, EIB un ERAB JEREMIE un JASPER iniciatīvas
  .

| — | Pētniecība MVU apvienībām: atbalsts MVU apvienībām un MVU grupām, lai izstrādātu tehniskus risinājumus problēmām, kas kopējas daudziem MVU uzņēmumiem konkrētās rūpniecības nozarēs vai vērtības veidošanās posmā. |
| --- | --- |

—

Pētniecība MVU apvienībām: atbalsts MVU apvienībām un MVU grupām, lai izstrādātu tehniskus risinājumus problēmām, kas kopējas daudziem MVU uzņēmumiem konkrētās rūpniecības nozarēs vai vērtības veidošanās posmā.

| — | Pētniecība PSO: atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju apvienībām pētījumu pasūtīšanā no pētījumu veicējiem. |
| --- | --- |

—

Pētniecība PSO: atbalsts pilsoniskās sabiedrības organizācijām vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju apvienībām pētījumu pasūtīšanā no pētījumu veicējiem.

Šīs trīs programmas nomainīs Kooperatīvos pētniecības pasākumus un Kolektīvos pētniecības pasākumus, kas bija paredzēti MVU Sestajā pamatprogrammā. To darot, administratīvie un pārvaldes noteikumi netiks mainīti, izņemot tos, kas vajadzīgi vienkāršojumam.

Bez tam, atbalstu sniegs nacionālajām pētniecības godalgu programmām, kas dos MVU vai MVU asociācijām finansiālus līdzekļus, lai tās varētu sagatavot priekšlikumus pamatprogrammām.

Tiks veikti pasākumi MVU dalības Septītajā pamatprogrammā atvieglošanai, piemēram, iestāžu, kas specializējas palīdzības sniegšanā MVU attiecībā uz piedalīšanos pamatprogrammā, izveidošanai vai tālākai attīstībai.

Konkurētspējas un jauninājumu programmā tiks atbalstīti starpnieku tīkli un valsts
  un reģionālie
  rīcības plāni
  ar šādiem mērķiem:

| — | veicināt un atvieglot
  MVU dalību Septītajā Pamatprogrammā, un |
| --- | --- |

—

veicināt un atvieglot
  MVU dalību Septītajā Pamatprogrammā, un

| — | nodrošināt, ka MVU pilnībā izmanto finansējuma iespējas, ko piedāvā Pamatprogramma. |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka MVU pilnībā izmanto finansējuma iespējas, ko piedāvā Pamatprogramma.

ZINĀŠANU REĢIONI

Mērķi

Stiprināt Eiropas reģionu zinātniskās pētniecības potenciālu, jo īpaši veicinot un atbalstot visā Eiropā ar pētniecību saistītu reģionālu kopu veidošanos, kurās apvienojas universitātes, pētniecības centri, uzņēmumi un reģionālās institūcijas.

Pamatojums

Reģioni ES pētniecības un attīstības ainā ieņem aizvien nozīmīgāku vietu. Reģionālā
  , starpreģionālā un pārrobežu
  līmeņa pētniecības politikas un pasākumu pamatā bieži ir “kopu” veidošana, kurās apvienojas valsts un privātā sektora pārstāvji. Izmēģinājuma pasākums “Zināšanu reģionu” jomā parādīja šā jaunā pasākuma dinamiku un vajadzību atbalstīt un sekmēt šādu struktūru izveidi.

Šajā jomā veiktie pasākumi ļaus Eiropas reģioniem stiprināt to iespējas ieguldīt pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā un veikt pētniecības darbības, kā arī maksimāli izmantot to potenciālu, lai veiksmīgi iesaistītu to uzņēmējus Eiropas zinātniskajos projektos
  ,
  un atvieglot reģionālo centru un/vai kopu izveidošanos, tādējādi sekmējot reģionālo attīstību Eiropā
  , kā arī attīstītot Eiropas Pētniecības telpu.

Uzmanība jāvelta īpašajam blakus esošo robežreģionu sadarbības gadījumam, kā tas bija Iterreg III programmās, un kā ir noteikts teritoriālā mērķa reglamentatīvajās normās. “Zināšanu reģionu” iniciatīvā jāparedz pārrobežu problēmu risinājumi, kā arī mehānismi, kas veicinātu pārrobežu reģionālo sadarbību pētniecībā, neatkarīgi no tā, vai uz šiem reģioniem attiecināms konverģences vai reģionālās konkurētspējas mērķis.

Darbības

Jaunajā Zināšanu reģionu iniciatīvā iesaistīsies un apvienosies pētniecībā iesaistītie reģionālie dalībnieki: universitātes, pētniecības centri, rūpniecības nozares, valsts iestādes (reģionālās padomes vai reģionālās attīstības aģentūras). Projekti ietvers
  pasākumus, kas atbalstīs reģionālo jauninājumu stratēģijas ieviešanu
  , reģionālo
  vai pārrobežu
  kopu pētījumu programmu kopīgu analīzi (saskaņojot to ar citām darbībām saistībā ar plašāko reģionālo jauninājumu kopu jautājumu) un instrumentu kopuma izstrādi, lai tās īstenotu konkrētās pētniecības darbībās, tostarp augsti attīstītiem reģioniem uzņemoties “šefību” pār reģioniem, kuros pētniecības plāni ir vājāk attīstīti
  , kā arī tiešs atbalsts jaunajiem Zināšanu reģioniem
  . Tas ietvers pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sadarbības tīklu veidošanu pētniecības jomā un pētniecības finansējuma avotu pieejamību, kā arī pētniecības dalībnieku un institūciju integrāciju reģionālajā ekonomikā. Šīs darbības īstenos ciešā saiknē ar ES reģionālo politiku
  , (jo īpaši attiecībā uz struktūrfondu izlietojumu)
  un Konkurētspējas un jauninājumu programmu, kā arī Izglītības un mācību programmu.

Konkrētās “Zināšanu reģionu” darbības kontekstā tiks veidota centienu saskaņotība ar ES reģionālo politiku un lielāko daļu valstu nu reģionālajām programmām, jo īpaši attiecībā uz konverģences un attālākajiem reģioniem.
  Šajā kontekstā nodrošinās papildu apropriācijas no struktūrfondiem un, iespējams, Eiropas Investīciju bankas grupas, lai padarītu spēcīgāku reģionālo tehnoloģiju pārņemšanas struktūras un, jo īpaši, zinātnes un tehnoloģiju parkus un kompleksus, kā arī jauninājumu zonas, inkubatorus un tehno elementus.

ZINĀTNISKAIS POTENCIĀLS

Mērķis

Stimulēt paplašinātās ES zinātniskās pētniecības potenciāla pilnīgu apzināšanu un izmantošanu, apgūstot un attīstot zinātnisko potenciālu ES konverģences reģionos un attālākajos reģionos
   (13)
  , un palīdzēt stiprināt zinātnieku iespējas veiksmīgi piedalīties pētniecības darbībās ES līmenī.

Pamatojums

Eiropā netiek pilnībā izmantots tās zinātniskais potenciāls, it īpaši mazāk attīstītos reģionos, kas atrodas tālu no Eiropas pētniecības un rūpnieciskās attīstības centriem. Lai palīdzētu šo reģionu zinātniekiem un institūcijām piedalīties Eiropas vispārējā pētniecības procesā, izmantojot citos Eiropas reģionos pieejamās zināšanas un pieredzi, šī pasākuma mērķis ir izveidot nosacījumus, kas ļautu tiem izmantot savu potenciālu un palīdzētu pilnībā īstenot Eiropas pētniecības telpas ideju paplašinātajā Eiropas Savienībā.

Darbības

Rīcība šajā sfērā ietver atbalstu šādām darbībām:

| — | zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņa izvēlētu konverģences reģionu organizāciju un vienas vai vairāku partnerorganizāciju starpā; pieredzējušu
  , no citām
  ES
  valstīm, asociētajām valstīm, kaimiņvalstīm un trešām valstīm iebraucošu pētnieku un vadītāju
  pieņemšana darbā, ko veic izraudzīti centri; |
| --- | --- |

—

zinātniskā personāla starpvalstu apmaiņa izvēlētu konverģences reģionu organizāciju un vienas vai vairāku partnerorganizāciju starpā; pieredzējušu
  , no citām
  ES
  valstīm, asociētajām valstīm, kaimiņvalstīm un trešām valstīm iebraucošu pētnieku un vadītāju
  pieņemšana darbā, ko veic izraudzīti centri;

| — | pētniecībasaprīkojuma iegāde un izveide, kā arī materiālās vides attīstība, kas ļauj pilnībā izmantot izraudzītos konverģences reģionu centros pieejamo intelektuālo potenciālu; |
| --- | --- |

—

pētniecībasaprīkojuma iegāde un izveide, kā arī materiālās vides attīstība, kas ļauj pilnībā izmantot izraudzītos konverģences reģionu centros pieejamo intelektuālo potenciālu;

| — | darbsemināru un konferenču organizēšana, lai atvieglotu zināšanu nodošanu; veicināšanas darbības un iniciatīvas, kuru mērķis ir izplatīt un nodot pētījumu rezultātus citām valstīm un starptautiskos tirgos; |
| --- | --- |

—

darbsemināru un konferenču organizēšana, lai atvieglotu zināšanu nodošanu; veicināšanas darbības un iniciatīvas, kuru mērķis ir izplatīt un nodot pētījumu rezultātus citām valstīm un starptautiskos tirgos;

| — | “vērtēšanas mehānismi”, ar kuru palīdzību jebkurš konverģences reģionu pētniecības centrs var iegūt neatkarīgu starptautisku eksperta vērtējumu par attiecīgā centra pētījumu vispārējo kvalitātes un infrastruktūras līmeni. |
| --- | --- |

—

“vērtēšanas mehānismi”, ar kuru palīdzību jebkurš konverģences reģionu pētniecības centrs var iegūt neatkarīgu starptautisku eksperta vērtējumu par attiecīgā centra pētījumu vispārējo kvalitātes un infrastruktūras līmeni.

Tiks veicināta spēcīga centienu saskaņotība ar ES reģionālo politiku. Ar šajā sadaļā atbalstīto pasākumu palīdzību tiks identificētas tās vajadzības un iespējas vairot pētniecības veiktspēju jaunveidotajos un jau esošajos konverģences reģionu izcilības centros, kuras var finansēt ar struktūrfondu un kohēzijas fondu starpniecību.

Sinerģiju arī mēģinās panākt ar Konkurētspējas un jauninājumu programmu, lai sekmētu reģionālo pētniecības attīstības komercializāciju sadarbība ar rūpniecību.

ZINĀTNE SABIEDRĪBĀ

Mērķis

Lai izveidotu efektīvu un demokrātisku uz zinātnes atziņām balstītu Eiropas sabiedrību, mērķis ir stimulēt harmonisku zinātnisko un tehnoloģisko centienu un ar tiem saistīto pētniecības politiku integrāciju Eiropas sociālajā sistēmā, rosinot Eiropas mēroga pārdomas un debates par zinātni un tehnoloģijām, kā arī to saistību ar sabiedrību un kultūru.

Vides politika jo īpaši veidos satikšanās punktu starp zinātniskajām zināšanām un sociālo attīstību.

Pamatojums

Zinātne un tehnoloģijas aizvien vairāk ietekmē mūsu ikdienu. Lai gan zinātne un tehnoloģijas ir sabiedriskās darbības rezultāts, ko ietekmē sociālie un kultūras faktori, tā joprojām ir sfēra, kas ir tālu no lielākās sabiedrības daļas un politisko lēmumu pieņēmēju ikdienas un aizvien ir pārpratumu, nepamatotu cerību un baiļu avots. Diskutējami jautājumi saistībā ar jaunajām tehnoloģijām sabiedrībā jārisina ar pamatotu debašu starpniecību, kuru rezultātā tiek veikta pārdomāta izvēle un pieņemti pārdomāti lēmumi.

Darbības

Šajā jomā uzsāktā būtiskā un integrētā iniciatīva ietvers atbalstu šādām darbībām:

| — | Eiropas zinātnes sistēmas stiprināšana un pilnveide, ieskaitot ar zinātnisko konsultāciju un kompetenci saistītus jautājumus;
  Eiropas zināšanu bankas izveidošana
  ; zinātnisku publikāciju nākotne;
  pasākumi zinātnisku publikāciju indicēšanas un saglabāšanas veicināšanai un zinātnisko publikācija padarīšana par paejamākām sabiedrības pārstāvjiem, kas ir ieinteresēti;
  drošības pasākumi zinātnes sfērās, kurās iespējama ļaunprātīga izmantošana; ar krāpšanu, uzticamību un “pašregulāciju” saistīti jautājumi; |
| --- | --- |

—

Eiropas zinātnes sistēmas stiprināšana un pilnveide, ieskaitot ar zinātnisko konsultāciju un kompetenci saistītus jautājumus;
  Eiropas zināšanu bankas izveidošana
  ; zinātnisku publikāciju nākotne;
  pasākumi zinātnisku publikāciju indicēšanas un saglabāšanas veicināšanai un zinātnisko publikācija padarīšana par paejamākām sabiedrības pārstāvjiem, kas ir ieinteresēti;
  drošības pasākumi zinātnes sfērās, kurās iespējama ļaunprātīga izmantošana; ar krāpšanu, uzticamību un “pašregulāciju” saistīti jautājumi;

| — | zinātnieku un plašākas sabiedrības, ieskaitot organizēto pilsonisko sabiedrību, plašāka iesaistīšana ar zinātni saistītos jautājumos, lai paredzētu un skaidrotu politiski un sabiedriski aktuālus jautājumus, tostarp ētikas jautājumus,
  piemēram, dzīvnieku izmantošanu eksperimentos un pētniecībā; |
| --- | --- |

—

zinātnieku un plašākas sabiedrības, ieskaitot organizēto pilsonisko sabiedrību, plašāka iesaistīšana ar zinātni saistītos jautājumos, lai paredzētu un skaidrotu politiski un sabiedriski aktuālus jautājumus, tostarp ētikas jautājumus,
  piemēram, dzīvnieku izmantošanu eksperimentos un pētniecībā;

| — | pārdomas un debates par zinātni un tehnoloģijām, kā arī to vietu sabiedrībā, pamatojoties uz zinātnes un tehnoloģiju vēsturi, socioloģiju un filozofiju; |
| --- | --- |

—

pārdomas un debates par zinātni un tehnoloģijām, kā arī to vietu sabiedrībā, pamatojoties uz zinātnes un tehnoloģiju vēsturi, socioloģiju un filozofiju;

| — | riska novērtēšana un pārvaldība kā lēmumu pieņemšanas līdzeklis; |
| --- | --- |

—

riska novērtēšana un pārvaldība kā lēmumu pieņemšanas līdzeklis;

| — | dzimtes pētījumi, tostarp dzimumu līdztiesības aspektu integrācija visās zinātnisko pētījumu jomās un sieviešu
  iesaistīšana
  pētniecībā
  un zinātniskajās lēmējiestādēs
  ; |
| --- | --- |

—

dzimtes pētījumi, tostarp dzimumu līdztiesības aspektu integrācija visās zinātnisko pētījumu jomās un sieviešu
  iesaistīšana
  pētniecībā
  un zinātniskajās lēmējiestādēs
  ;

| — | tādas vides veidošana,
  kurā nav stereotipu un
  kas jauniešiem rada interesi par zinātni, veicinot zinātnisko izglītību visos līmeņos, tostarp skolās, un rosinot jauniešu interesi un
  pilnīgu
  līdzdalību zinātnē; |
| --- | --- |

—

tādas vides veidošana,
  kurā nav stereotipu un
  kas jauniešiem rada interesi par zinātni, veicinot zinātnisko izglītību visos līmeņos, tostarp skolās, un rosinot jauniešu interesi un
  pilnīgu
  līdzdalību zinātnē;

| — | politikas izstrāde par universitāšu lomu un to līdzdalību reformās, kas vajadzīgas, lai risinātu ar globalizāciju saistītos aktuālos jautājumus; |
| --- | --- |

—

politikas izstrāde par universitāšu lomu un to līdzdalību reformās, kas vajadzīgas, lai risinātu ar globalizāciju saistītos aktuālos jautājumus;

| — | labāka
  savstarpējā komunikācija un sapratne
  starp zinātnieku aprindām un plašāko politikas veidotāju auditoriju, plašsaziņas līdzekļiem un plašu sabiedrību, palīdzot zinātniekiem labāk informēt
  un iepazīstināt ar
  savu darbu un atbalstot zinātnisko informāciju,
  publikācijas
  un plašsaziņas līdzekļus. |
| --- | --- |

—

labāka
  savstarpējā komunikācija un sapratne
  starp zinātnieku aprindām un plašāko politikas veidotāju auditoriju, plašsaziņas līdzekļiem un plašu sabiedrību, palīdzot zinātniekiem labāk informēt
  un iepazīstināt ar
  savu darbu un atbalstot zinātnisko informāciju,
  publikācijas
  un plašsaziņas līdzekļus.

Šīs darbības izpaudīsies kā pētījumu projekti, pētījumi, sadarbības tīklu veidošana un apmaiņas, sabiedriski pasākumi un iniciatīvas, balvas, aptaujas un datu vākšana. Daudzos gadījumos tās ietvers starptautiskas partnerības ar trešo valstu organizācijām.

STARPTAUTISKĀS SADARBĪBAS PASĀKUMI

Lai veicinātu konkurētspēju un ieņemtu vadošo pozīciju pasaulē, Eiropas Kopienai vajadzīga spēcīga un saskaņota starptautiska zinātnes un tehnoloģiju politika.
  Tiks sagatavota vispārīga starptautiskās sadarbības stratēģija, kas ietvers visus starptautiskos pasākumus, kuri tiek veikti dažādu Pamatprogrammai pakārtoto programmu ietvaros.

Šai starptautiskajai politikai ir
  trīs
  savstarpēji atkarīgi mērķi:

| — | atbalstīt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģiskas partnerattiecības ar trešām valstīm izraudzītās zinātnes jomās un iesaistot labākos trešo valstu zinātniekus darbā Eiropā un sadarbībā ar to; |
| --- | --- |

—

atbalstīt Eiropas konkurētspēju, veidojot stratēģiskas partnerattiecības ar trešām valstīm izraudzītās zinātnes jomās un iesaistot labākos trešo valstu zinātniekus darbā Eiropā un sadarbībā ar to;

| — | sekmēt zināšanu izstrādi Eiropā, radot universitātēm, pētniecības iestādēm un Eiropas uzņēmumiem iespējas veidot sakarus ar saviem partneriem trešās valstīs, tādējādi vienkāršojot piekļuvi zinātniskiem pētījumiem, kas tiek veikti citur pasaulē un palīdzot atvērt Eiropas uzņēmumiem ārējos tirgus; |
| --- | --- |

—

sekmēt zināšanu izstrādi Eiropā, radot universitātēm, pētniecības iestādēm un Eiropas uzņēmumiem iespējas veidot sakarus ar saviem partneriem trešās valstīs, tādējādi vienkāršojot piekļuvi zinātniskiem pētījumiem, kas tiek veikti citur pasaulē un palīdzot atvērt Eiropas uzņēmumiem ārējos tirgus;

| — | risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu. |
| --- | --- |

—

risināt specifiskas trešām valstīm aktuālas vai globāla rakstura problēmas, pamatojoties uz abpusēju interesi un abpusēju izdevīgumu.

Sadarbība ar trešām valstīm Pamatprogrammā jo īpaši būs vērsta uz šādām valstu grupām:

| — | pievienošanās sarunu un kandidātvalstis; |
| --- | --- |

—

pievienošanās sarunu un kandidātvalstis;

| — | ES kaimiņvalstis, Vidusjūras reģiona partnervalstis, Rietumbalkānu valstis un jaunās neatkarīgās valstis; |
| --- | --- |

—

ES kaimiņvalstis, Vidusjūras reģiona partnervalstis, Rietumbalkānu valstis un jaunās neatkarīgās valstis;

| — | jaunattīstības valstis, pievēršot uzmanību to īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

—

jaunattīstības valstis, pievēršot uzmanību to īpašajām vajadzībām;

| — | jaunās ekonomikas valstis. |
| --- | --- |

—

jaunās ekonomikas valstis.

Tematiski orientētos starptautiskās sadarbības pasākumus veic programmas “Sadarbība” ietvaros. Starptautiskās sadarbības pasākumus cilvēkpotenciāla jomā veic programmas “Cilvēki” ietvaros.

Programmā “Iespējas” tiks
  īstenoti pasākumi, lai atbalstītu Eiropas Starptautiskās sadarbības zinātnes un tehnoloģijas jomā stratēģijas īstenošanu. Jo īpaši tiks atbalstīta darbības un pasākumi, ko neaptver programmas “Sadarbība” un “Cilvēki”, un, ja būs nepieciešamas, tos papildinātas ar īpašām savstarpējas intereses sadarbības darbībām.

Galveno uzmanību pievērsīs bireģionālai zinātnes un tehnoloģiju sadarbībai, ieskaitot prioritāšu noteikšanu un zinātnes un tehnoloģiju politikas noteikšana; un valstu politiku koordinēšanai attiecībā uz starptautisko zinātnes un tehnoloģiju sadarbību.

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta apvienībā INTAS, sadarbojoties ar Austrumeiropas un Centrālāzijas valstīm, INTAS tiks turpināta. Tās darbību finansēs no īpašajām programmām “Sadarbība”, “Cilvēki” un “Iespējas”.

Tiks nodrošināta Septītās pamatprogrammas dažādajās programmās paredzēto starptautiskās sadarbības pasākumu vispārēja koordinācija.

AR KODOLJAUTĀJUMIEM NESAISTĪTAS KOPĪGĀ PĒTNIECĪBAS CENTRA DARBĪBAS

Mērķis

Sniegt uz klientu orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu ES politikas veidošanas procesā, nodrošinot atbalstu pastāvošo politiku īstenošanai un uzraudzībai, kā arī reaģējot uz jaunas politikas vajadzībām.

Pamatojums

KPC neatkarība no īpašām privātām vai valstiskām interesēm līdz ar tā tehnisko kompetenci ļauj atvieglot komunikāciju un vairot vienprātību starp iesaistītajām pusēm (rūpnieciskām apvienībām, vides darba grupām, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, citiem pētniecības centriem u. c.) un politikas veidotājiem, jo īpaši ES līmenī. Ar zinātniskā un tehnoloģiskā atbalsta palīdzību KPC veicina ES politikas procesa efektivitāti, caurskatāmību un zinātnisko pamatotību.
  Šajā kontekstā KPC sniegs atbalstu Eiropas Parlamentam un stiprinās tā attiecības ar Parlamenta komitejām un locekļiem. Ar Eiropas Parlamenta un KPC koordinācijas darba grupas starpniecību Parlaments informēs KPC par pētījumu pieprasījumiem un citām prasībām. KPC veiktie pētījumi tiks saskaņoti ar tematisko prioritāšu kontekstā veiktajiem pētījumiem, lai novērstu pārklāšanos un dublēšanos.

KPC nodrošinātā ES politikas atbalsta lietderīgums un uzticamība ir cieši saistīti ar tā zinātniskās kompetences kvalitāti un tā integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā. Tādēļ KPC turpinās ieguldīt pētniecībā un sadarbības tīklu veidošanā ar citiem izcilības centriem atbilstīgās jomās. Tas piedalīsies netiešās darbībās visos aspektos, jo īpaši saistībā ar kopīgām zinātniskās atsauces sistēmām, tīklu veidošanu, mācībām un mobilitāti, pētniecības infrastruktūru un dalību tehnoloģiju platformās un koordinācijas instrumentos jomās, kurās tā kompetence ļauj radīt pievienoto vērtību.

KPC turpinās aktīvi veicināt jaunu dalībvalstu un kandidātvalstu integrāciju tā pasākumos, kuros pašlaik var piedalīties 15 ES dalībvalstis.

Kopīgais pētniecības centrs nostiprinās savu unikālo pozīciju Eiropas Pētniecības telpā Eiropas zinātnes kultūras pamatos. Sekmējot tā līdzekļu pieejamību Eiropas un citu valstu zinātniekiem, it īpaši zinātniekiem, kuri tikai sāk strādāt, KPC vairāk sadarbosies ar citām valstiskām vai privātām pētniecības organizācijām, konsekventi uzlabos savu pasākumu zinātnisko kvalitāti, kā arī sniegs zinātnisku ieguldījumu augstākajā izglītībā un apmācībā, kas joprojām paliek viena no KPC augstākajām prioritātēm.

Darbības

KPC prioritātes būs Eiropas Savienībai stratēģiski nozīmīgās jomās un jomās, kurās tā devums rada augstu pievienoto vērtību. Turpināsies zinātniski tehniskais atbalsts ES politikai tādās pamatjomās kā ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, pārtika, enerģētika, transports, ķīmiskas vielas, alternatīvas dzīvnieku izmantošanai izmēģinājumos, pētījumu politika, informācijas tehnoloģijas, references metodes un materiāli, biotehnoloģiskais risks, bīstamība un sociālekonomiskā ietekme. Izaugsme paredzēta šādās ES būtiskās jomās:

| — | Pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā







  — | Veikt un pilnveidot progresīvus ekonometriskās modelēšanas un analīzes paņēmienus politikas definēšanas un uzraudzības kontekstā, piemēram, Lisabonas programmas izpildes pārbaude, iekšējā tirgus un pētniecības un izglītības politika. |
| --- | --- | --- |

—

Pārticība uz zināšanām balstītā sabiedrībā

—

Veikt un pilnveidot progresīvus ekonometriskās modelēšanas un analīzes paņēmienus politikas definēšanas un uzraudzības kontekstā, piemēram, Lisabonas programmas izpildes pārbaude, iekšējā tirgus un pētniecības un izglītības politika.

| — | Izstrādāt modeļus, lai atbildīgā veidā atbalstītu jaunu līdzsvaru starp ilgtspējības mērķiem un konkurētspēju. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt modeļus, lai atbildīgā veidā atbalstītu jaunu līdzsvaru starp ilgtspējības mērķiem un konkurētspēju.

| — | Izstrādāt riska novērtēšanas un pārvaldības procedūras kā līdzekļus lēmumu pieņemšanai, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Parlamenta, Komisijas, Padomes un aģentūru uzdevumiem. |
| --- | --- |

—

Izstrādāt riska novērtēšanas un pārvaldības procedūras kā līdzekļus lēmumu pieņemšanai, jo īpaši attiecībā uz Eiropas Parlamenta, Komisijas, Padomes un aģentūru uzdevumiem.

| — | Solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība







  — | Kļūt par atzītu zinātnes un tehnoloģiju etaloncentru ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, koncentrējoties uz pārtikas kvalitāti, izsekojamību un nekaitīgumu (ieskaitot ĢM pārtiku un lopbarību), zemes platību pārvaldību un savstarpējo atbilstību, kā arī atbalstīt KLP īstenošanu. |
| --- | --- | --- |

—

Solidaritāte un atbildīga resursu pārvaldība

—

Kļūt par atzītu zinātnes un tehnoloģiju etaloncentru ilgtspējīgas lauksaimniecības jomā, koncentrējoties uz pārtikas kvalitāti, izsekojamību un nekaitīgumu (ieskaitot ĢM pārtiku un lopbarību), zemes platību pārvaldību un savstarpējo atbilstību, kā arī atbalstīt KLP īstenošanu.

| — | Sniegt zinātniski tehnoloģisko atbalstu kopējai zivsaimniecības politikai. |
| --- | --- |

—

Sniegt zinātniski tehnoloģisko atbalstu kopējai zivsaimniecības politikai.

| — | Sekmēt saskaņotu Eiropas ģeogrāfisko norāžu datu un telpiskās informācijas sistēmu nodrošinājumu (atbalsts INSPIRE) un turpināt attīstīt jaunas pieejas globālajam vides un resursu monitoringam (atbalsts GMES). |
| --- | --- |

—

Sekmēt saskaņotu Eiropas ģeogrāfisko norāžu datu un telpiskās informācijas sistēmu nodrošinājumu (atbalsts INSPIRE) un turpināt attīstīt jaunas pieejas globālajam vides un resursu monitoringam (atbalsts GMES).

| — | Nodrošināt ekspertīzi un būt vadošajam GMES (Globālais monitorings par vidi un drošību) pētniecības darbībās un jaunu pielietojumu izstrādāšanā šajā jomā. |
| --- | --- |

—

Nodrošināt ekspertīzi un būt vadošajam GMES (Globālais monitorings par vidi un drošību) pētniecības darbībās un jaunu pielietojumu izstrādāšanā šajā jomā.

| — | Atbalstīt ES Vides un veselības rīcības plāna īstenošanu, tostarp sniegt atbalstu darbībām, kas jau uzsāktas, lai izveidotu integrētu Kopienas vides un veselības informācijas sistēmu. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt ES Vides un veselības rīcības plāna īstenošanu, tostarp sniegt atbalstu darbībām, kas jau uzsāktas, lai izveidotu integrētu Kopienas vides un veselības informācijas sistēmu.

| — | Veicināt un pastiprināt alternatīvu stratēģiju izstrādāšanu un apstiprināšanu un jo īpaši tādu metožu, kurās neizmanto dzīvniekus, visās būtiskās pētniecības jomās (drošības novērtēšana, vakcīnu pārbaude, veselības un biomedicīnas pētniecība u. tml.). |
| --- | --- |

—

Veicināt un pastiprināt alternatīvu stratēģiju izstrādāšanu un apstiprināšanu un jo īpaši tādu metožu, kurās neizmanto dzīvniekus, visās būtiskās pētniecības jomās (drošības novērtēšana, vakcīnu pārbaude, veselības un biomedicīnas pētniecība u. tml.).

| — | Drošība un brīvība







  — | Sadarbībā ar tiesībsargājošām iestādēm un atbilstīgiem ES dienestiem izstrādāt darbības, kas palīdz iedibināt brīvību, tiesiskumu un drošību, jo īpaši teritorijās, kurās ir aktuāla cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību un krāpšanu, robežu drošība un nozīmīga riska novēršana. |
| --- | --- | --- |

—

Drošība un brīvība

—

Sadarbībā ar tiesībsargājošām iestādēm un atbilstīgiem ES dienestiem izstrādāt darbības, kas palīdz iedibināt brīvību, tiesiskumu un drošību, jo īpaši teritorijās, kurās ir aktuāla cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību un krāpšanu, robežu drošība un nozīmīga riska novēršana.

| — | Atbalstīt Kopienas rīcību dabas un tehnoloģisku katastrofu gadījumos. |
| --- | --- |

—

Atbalstīt Kopienas rīcību dabas un tehnoloģisku katastrofu gadījumos.

| — | Eiropa kā pasaules partneris







  — | Pastiprināt atbalstu ES ārējai politikai konkrētās jomās, tādās kā iekšējās drošības ārējie aspekti, attīstības sadarbība un humānā palīdzība. |
| --- | --- | --- |

—

Eiropa kā pasaules partneris

—

Pastiprināt atbalstu ES ārējai politikai konkrētās jomās, tādās kā iekšējās drošības ārējie aspekti, attīstības sadarbība un humānā palīdzība.

---

(1)  Tas ietvers finansiālu atbalstu COST pasākumu administrēšanai un koordinācijai.

(2)  Termins“bioekonomija”iekļaut visas industrijas un ekonomikas nozares, kas ražo, rīkojas vai citā veidā izmanto bioloģiskos resursus un ar tiem saistītos pakalpojumus, piegādes vai patērētāju industrijas, kā, piemēram, lauksaimniecība, pārtika, zivsaimniecība, mežsaimniecība utt.

(3)  Zinātne par dzīvību un biotehnoloģija — stratēģija Eiropai — COM(2002)0027.

(4)  Papildus pētījumi par ilgtspējīgu dabas resursu izmantošanu un saglabāšanu ir aplūkoti tēmā “Vide (ieskaitot klimata pārmaiņas)”.

(5)  COM(2000)0769.

(6)  Papildinošā pētniecība saistībā ar bioloģisko resursu ražošanu un lietošanu ir paredzēta saskaņā ar tēmu “Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija”.

(7)  Šo Eiropas tehnoloģiju platformu pētniecības plānus ņems vērā dažādās darbībās.

(8)  COM(2001)0370.

(9)  Eiropas aeronautikas industrija pētniecībā iegulda 14 procentus no tās apgrozījuma, Eiropas autobūves industrija — gandrīz 5 procentus no tās apgrozījuma; un ES kuģubūves industrija balstās vienīgi uz PTA.

(10)  ACARE: Padome aeronautikas pētniecībai Eiropā. Izveidota 2001. gadā, tā ir pirmais darbojošais piemērs tehnoloģiju platformai; ERRAC: Padome Eiropas dzelzceļa pētniecībai Eiropā; ERTRAC: Padome Eiropas autoceļu pētniecībai Eiropā; WATERBORNE tehnoloģiju platforma.

(11)  Teroristu uzbrukumu novēršana, sagatavošanās un atbilde — COM(2004)0698, 0700, 0701, 0702; Solidaritātes/CBRN programma.

(12)  Eiropas stratēģiju forums pētniecības infrastruktūrām (ESFRI) tika izveidots 2002. gada aprīlī. ESFRI darbojas 25 ES dalībvalstu pārstāvji, kurus ieceļ ministri, kas atbildīgi par pētniecību, un Komisijas pārstāvis. Valstis, kas saistītas ar Pētniecības ietvarprogrammu tika aicinātas pievienoties 2004. gadā.

(13)  Konverģences reģioni ir tie, kas noteikti 5. pantā priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko nosaka Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda vispārīgos noteikumus — COM(2004)492. Tas ietver “konverģences” mērķa reģionus, reģionus, kas var pretendēt uz Kohēzijas fonda finansējumu, un attālākos reģionus.

II PIELIKUMS

PAREDZAMAIS SADALĪJUMS PA PROGRAMMĀM

Programmu paredzamais sadalījums ir šāds (EUR miljoni):

| Sadarbība (1)

   (2) | 32 492 |
| --- | --- |
| Veselība | 6 134 |
| Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija | 1 935 |
| Zivsaimniecība un ilgtspējīga okeānu izmantošana | ... |
| Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas | 9 020 |
| Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas | 3 467 |
| Enerģētika | 2 385 |
| Vide (tostarp klimata pārmaiņas) | 1 886 |
| Transports (tostarp aeronautika) | 4 150 |
| Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes | 657 |
| Drošība | 1 429 |
| Kosmoss | 1 429 |
| Idejas | 7 560 |
| Cilvēki | 4 777 |
| Iespējas | 3 944 |
| Pētniecības infrastruktūra (1) | 1 708 |
| Pētniecība MVU vajadzībām | 1 328 |
| Zināšanu reģioni | 126 |
| Zinātniskais potenciāls | 320 |
| Zinātne sabiedrībā | 329 |
| Starptautiskās sadarbības pasākumi | 133 |
| Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā pētniecības centra darbības | 1 751 |
| KOPĀ | 50 524 |

Sadarbība (1)

   (2)

32 492

Veselība

6 134

Pārtika, lauksaimniecība un biotehnoloģija

1 935

Zivsaimniecība un ilgtspējīga okeānu izmantošana

...

Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas

9 020

Nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas

3 467

Enerģētika

2 385

Vide (tostarp klimata pārmaiņas)

1 886

Transports (tostarp aeronautika)

4 150

Sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes

657

Drošība

1 429

Kosmoss

1 429

Idejas

7 560

Cilvēki

4 777

Iespējas

3 944

Pētniecības infrastruktūra (1)

1 708

Pētniecība MVU vajadzībām

1 328

Zināšanu reģioni

126

Zinātniskais potenciāls

320

Zinātne sabiedrībā

329

Starptautiskās sadarbības pasākumi

133

Ar kodoljautājumiem nesaistītas Kopīgā pētniecības centra darbības

1 751

KOPĀ

50 524

---

(1)  Ieskaitot piešķīrumu Eiropas Investīciju bankai III pielikumā minētā “Riska dalīšanas finanšu mehānisma” izveidei. Padomes lēmumos, ar ko pieņem veicinošās īpašās programmas, nosaka a) to maksimālo līdzdalību piešķīrumā un b) kārtību, kādā Komisija lemj par piešķīruma radīto ienākumu un tā atlikumu pārdali Septītās pamatprogrammas darbības laikā.

(2)  Ieskaitot Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (tostarp finanšu plānu u. c.) un to koordinācijas un starptautiskās sadarbības pasākumu daļu, kas tiks finansētas tēmu ietvaros.

III PIELIKUMS

FINANSĒŠANAS SHĒMAS

Netiešie pasākumi

Septītajā pamatprogrammā atbalstītās darbības finansē, izmantojot vairākas “Finansēšanas shēmas”. Šīs shēmas — vai nu atsevišķi, vai kombinācijā ar citām — tiks izmantotas, lai finansētu dažādas visā Pamatprogrammā īstenoto darbību kategorijas.

Lēmumos par īpašajām programmām, darba programmām un uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus attiecīgi tiks minēts:

| — | shēmas (-u) veids (-i), ko izmanto, lai finansētu dažādas darbību kategorijas; |
| --- | --- |

—

shēmas (-u) veids (-i), ko izmanto, lai finansētu dažādas darbību kategorijas;

| — | dalībnieku kategorijas (piemēram, pētniecības organizācijas, universitātes, rūpniecības uzņēmumi, valsts iestādes), uz kurām tā (-s) attiecas; |
| --- | --- |

—

dalībnieku kategorijas (piemēram, pētniecības organizācijas, universitātes, rūpniecības uzņēmumi, valsts iestādes), uz kurām tā (-s) attiecas;

| — | darbību veidi (pētniecība, attīstība, demonstrējumi, mācības, izplatīšana, zināšanu nodošana un tamlīdzīgas darbības), ko var finansēt katrā no shēmām. |
| --- | --- |

—

darbību veidi (pētniecība, attīstība, demonstrējumi, mācības, izplatīšana, zināšanu nodošana un tamlīdzīgas darbības), ko var finansēt katrā no shēmām.

Principā finansēšanas shēmas izvēle būtu jāatstāj pētniecības personāla ziņā un tikai ļoti īpašās jomās
  darba programmās var noteikt finansēšanas shēmu, kas izmantojama attiecībā uz tematu, par kuru publicēts aicinājums iesniegt priekšlikumus.

Finansēšanas shēmas ir šādas:

| a) | lai atbalstītu darbības, kuras galvenokārt īsteno, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus:
  1.   Kopīgi projekti
  Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, lai izstrādātu jaunas zinātniskās atziņas, jaunas tehnoloģijas, produktus vai kopīgus pētniecības resursus. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt, sākot ar neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plašākiem integrētiem projektiem, kas mobilizē ievērojamu resursu apjomu, lai sasniegtu iepriekšnoteiktu mērķi.
  Projektiem jābūt vērstiem uz mazākiem projektu konsorcijiem un MVU. Šim nolūkam tiks iesniegti projekti ar vienkāršām, īsām un ātrām procedūrām, bez sarežģītiem finanšu principiem un liekas atskaišu gatavošanas.


  2.   Izcilības tīkli
  Atbalsts kopīgām pētniecības programmām, ko īsteno virkne pētniecības organizāciju, kuras integrē savas darbības noteiktā jomā, un veic pētniecības grupas ilgāka termiņa sadarbības ietvaros. Šo kopīgo programmu īstenošanai būs vajadzīgs oficiāls ieguldījums no organizācijām, kas integrē daļu no saviem resursiem un darbībām.
  3.   Koordinācijas un atbalsta pasākumi
  Atbalsts darbībām, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecības darbības un politikas (tīklu veidošana, apmaiņa, starpvalstiska pētniecības infrastruktūras pieejamība, pētījumi, konferences u. tml.). Šos pasākumus var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.
  4.   Individuālie projekti
  Atbalsts projektiem, ko veic individuālas pētniecības grupas. Šo shēmu galvenokārt izmantos, lai atbalstītu pētnieku ierosinātus “progresīvās” pētniecības projektus, ko
  ar pārvietojamām dotācijām
  finansē Eiropas Pētniecības padome.
  5.   Atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei
  Atbalsts pētnieku mācībām un profesionālajai izaugsmei
  visās programmās, projektos un iniciatīvās, kā arī
  Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos.
  Labvēlīgu apstākļu veicināšana sievietes zinātniskās karjeras uzsākšanai un turpināšanai.


  6.   Pētniecība konkrētu grupu (jo īpaši MVU) vajadzībām
  Atbalsts tādiem pētījumu projektiem, kuros lielāko daļu pētījumu konkrētu grupu, īpaši MVU vai to apvienību vajadzībām veic universitātes, pētījumu centri vai citi tiesību subjekti. Atbalsts tādiem pētījumu projektiem, kuros lielāko daļu pētījumu konkrētu grupu, īpaši MVU vai to apvienību vajadzībām veic universitātes, pētījumu centri vai citi tiesību subjekti.
  Pieliks pūles, lai mobilizētu papildu finansējumu no EIB grupas. |
| --- | --- |

a)

lai atbalstītu darbības, kuras galvenokārt īsteno, pamatojoties uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus:

1.   Kopīgi projekti

Atbalsts pētījumu projektiem, ko veic konsorciji, kurus veido dalībnieki no dažādām valstīm, lai izstrādātu jaunas zinātniskās atziņas, jaunas tehnoloģijas, produktus vai kopīgus pētniecības resursus. Projektu apjoms, darbības sfēra un iekšējā organizācija katrā jomā un katrā tematā var atšķirties. Projekti var būt, sākot ar neliela vai vidēja mēroga specifiskām pētniecības darbībām līdz plašākiem integrētiem projektiem, kas mobilizē ievērojamu resursu apjomu, lai sasniegtu iepriekšnoteiktu mērķi.
  Projektiem jābūt vērstiem uz mazākiem projektu konsorcijiem un MVU. Šim nolūkam tiks iesniegti projekti ar vienkāršām, īsām un ātrām procedūrām, bez sarežģītiem finanšu principiem un liekas atskaišu gatavošanas.

2.   Izcilības tīkli

Atbalsts kopīgām pētniecības programmām, ko īsteno virkne pētniecības organizāciju, kuras integrē savas darbības noteiktā jomā, un veic pētniecības grupas ilgāka termiņa sadarbības ietvaros. Šo kopīgo programmu īstenošanai būs vajadzīgs oficiāls ieguldījums no organizācijām, kas integrē daļu no saviem resursiem un darbībām.

3.   Koordinācijas un atbalsta pasākumi

Atbalsts darbībām, kuru mērķis ir koordinēt vai atbalstīt pētniecības darbības un politikas (tīklu veidošana, apmaiņa, starpvalstiska pētniecības infrastruktūras pieejamība, pētījumi, konferences u. tml.). Šos pasākumus var īstenot, izmantojot arī citus veidus, ne tikai uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus.

4.   Individuālie projekti

Atbalsts projektiem, ko veic individuālas pētniecības grupas. Šo shēmu galvenokārt izmantos, lai atbalstītu pētnieku ierosinātus “progresīvās” pētniecības projektus, ko
  ar pārvietojamām dotācijām
  finansē Eiropas Pētniecības padome.

5.   Atbalsts pētnieku sagatavošanai un profesionālajai izaugsmei

Atbalsts pētnieku mācībām un profesionālajai izaugsmei
  visās programmās, projektos un iniciatīvās, kā arī
  Marijas Kirī vārdā nosauktajos pasākumos.
  Labvēlīgu apstākļu veicināšana sievietes zinātniskās karjeras uzsākšanai un turpināšanai.

6.   Pētniecība konkrētu grupu (jo īpaši MVU) vajadzībām

Atbalsts tādiem pētījumu projektiem, kuros lielāko daļu pētījumu konkrētu grupu, īpaši MVU vai to apvienību vajadzībām veic universitātes, pētījumu centri vai citi tiesību subjekti. Atbalsts tādiem pētījumu projektiem, kuros lielāko daļu pētījumu konkrētu grupu, īpaši MVU vai to apvienību vajadzībām veic universitātes, pētījumu centri vai citi tiesību subjekti.
  Pieliks pūles, lai mobilizētu papildu finansējumu no EIB grupas.

| b) | Lai atbalstītu darbības, kas veiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem, un kas
  pamatotas
  ar Komisijas priekšlikumu, Kopiena piešķirs finašu atbalstu daudzpusēji finansētām liela mēroga iniciatīvām.






  — | Kopienas finansiālais ieguldījums skaidri noteiktu valsts pētniecības programmu kopīgai īstenošanai, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. Lai būtu iespējama šāda kopīga īstenošana, jāveido vai jāizmanto jau esoša speciāla īstenošanas struktūra. Kopienas finansiālais atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam finansēšanas plānam, pamatojoties uz kompetentu valsts iestāžu oficiālām saistībām. |
| --- | --- | --- |

b)

Lai atbalstītu darbības, kas veiktas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumiem, un kas
  pamatotas
  ar Komisijas priekšlikumu, Kopiena piešķirs finašu atbalstu daudzpusēji finansētām liela mēroga iniciatīvām.

—

Kopienas finansiālais ieguldījums skaidri noteiktu valsts pētniecības programmu kopīgai īstenošanai, pamatojoties uz Līguma 169. pantu. Lai būtu iespējama šāda kopīga īstenošana, jāveido vai jāizmanto jau esoša speciāla īstenošanas struktūra. Kopienas finansiālais atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam finansēšanas plānam, pamatojoties uz kompetentu valsts iestāžu oficiālām saistībām.

| — | Kopienas finansiālais ieguldījums Kopīgu tehnoloģijas iniciatīvu īstenošanai, lai sasniegtu mērķus, kurus nevar panākt ar iepriekš pirmajā punktā minētajām finansēšanas shēmām. Kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas mobilizēs dažāda rakstura un dažādu avotu — privātā un valsts, Eiropas un attiecīgās dalībvalsts — finansējumu kombināciju. Finansējumam var būt dažādas formas un to var piešķirt vai mobilizēt, izmantojot virkni mehānismu: atbalstu no Pamatprogrammas, aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas, atbalstu riska kapitālam. Kopīgās tehnoloģijas iniciatīvas var noteikt un īstenot, pamatojoties uz Līguma 171. pantu (kas var ietvert kopuzņēmumu izveidi) vai saistībā ar lēmumu par īpašajām programmām. Kopienas atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas tehnikas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo pušu oficiālām saistībām.
  Dalības noteikumi ietvers īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz kopīgu tehnoloģijas iniciatīvu (KTI) īstenošanu MVU un mazo pētniecības grupu piekļuve un līdzdalība, tostarp to adekvāta iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procedūrās, tiek veicināta un atbalstīta. Šo KTI aspektu pēc KTI īstenošanas ir periodiski jānovērtē
  . |
| --- | --- |

—

Kopienas finansiālais ieguldījums Kopīgu tehnoloģijas iniciatīvu īstenošanai, lai sasniegtu mērķus, kurus nevar panākt ar iepriekš pirmajā punktā minētajām finansēšanas shēmām. Kopīgas tehnoloģijas iniciatīvas mobilizēs dažāda rakstura un dažādu avotu — privātā un valsts, Eiropas un attiecīgās dalībvalsts — finansējumu kombināciju. Finansējumam var būt dažādas formas un to var piešķirt vai mobilizēt, izmantojot virkni mehānismu: atbalstu no Pamatprogrammas, aizdevumus no Eiropas Investīciju bankas, atbalstu riska kapitālam. Kopīgās tehnoloģijas iniciatīvas var noteikt un īstenot, pamatojoties uz Līguma 171. pantu (kas var ietvert kopuzņēmumu izveidi) vai saistībā ar lēmumu par īpašajām programmām. Kopienas atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas tehnikas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo pušu oficiālām saistībām.
  Dalības noteikumi ietvers īpašus pasākumus, lai nodrošinātu, ka attiecībā uz kopīgu tehnoloģijas iniciatīvu (KTI) īstenošanu MVU un mazo pētniecības grupu piekļuve un līdzdalība, tostarp to adekvāta iesaistīšanās lēmumu pieņemšanas procedūrās, tiek veicināta un atbalstīta. Šo KTI aspektu pēc KTI īstenošanas ir periodiski jānovērtē
  .

| — | Kopienas finansiāls ieguldījums jaunu Eiropas nozīmes infrastruktūru attīstībai. Šo ieguldījumu var noteikt, pamatojoties uz Līguma 171. pantu vai saistībā ar lēmumiem par īpašajām programmām. Jaunu infrastruktūru attīstība mobilizēs dažāda rakstura un dažādu avotu finansējumu kombināciju, ko veido valsts finansējums, Pamatprogramma, struktūrfondi, Eiropas Investīciju bankas aizdevumi un tamlīdzīgi. Kopienas atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo pušu oficiālām saistībām. |
| --- | --- |

—

Kopienas finansiāls ieguldījums jaunu Eiropas nozīmes infrastruktūru attīstībai. Šo ieguldījumu var noteikt, pamatojoties uz Līguma 171. pantu vai saistībā ar lēmumiem par īpašajām programmām. Jaunu infrastruktūru attīstība mobilizēs dažāda rakstura un dažādu avotu finansējumu kombināciju, ko veido valsts finansējums, Pamatprogramma, struktūrfondi, Eiropas Investīciju bankas aizdevumi un tamlīdzīgi. Kopienas atbalsts tiks sniegts atbilstīgi iepriekšnoteiktam vispārējam finansēšanas plānam, pamatojoties uz visu attiecīgo pušu oficiālām saistībām.

Kopiena atbalstīs tehnoloģiju pārneses darbības un dos ieguldījumu plaisas novēršanā starp pētniecību un tās komercializāciju, nodrošinot finansējumu Eiropas Investīciju fondam (EIF), lai pārvaldītu “Tehnoloģiju pārneses iespēju”. Saskaņā ar noteikumiem, ko noteiks specifiskajās programmās un Dalības noteikumos, iespēja finansēs tehnoloģiju pārneses darbības no universitātēm, pētniecības centriem vai citiem legāliem uzņēmumiem, kas aktīvi darbojas tehnoloģiju pārneses jomā.

Kopiena īstenos finansēšanas shēmas saskaņā ar noteikumiem regulā, kas pieņemta atbilstīgi Līguma 167. pantam, atbilstošiem valsts atbalsta instrumentiem, jo īpaši Kopienas nostādnēm par valsts atbalstu pētniecībai un attīstībai, kā arī starptautiskiem noteikumiem šajā jomā. Saskaņā ar šiem starptautiskajiem noteikumiem būs jāspēj pielāgot finansiālās līdzdalības apjomu un veidu katrā atsevišķajā gadījumā, jo īpaši, ja ir pieejams finansējums no citiem valsts sektora avotiem, to skaitā citiem Kopienas finansējuma avotiem, piemēram, Eiropas Investīciju bankas (EIB).

Papildus tiešam finansiālam dalībnieku atbalstam Kopiena uzlabos tiem EIB aizdevumu pieejamību, izmantojot “Riska dalīšanas finanšu mehānismu”, sniedzot Bankai piešķīrumu. Banka papildus pašas finansējumam izmanto Kopienas piešķīrumu, lai segtu aizdevuma finansēšanas sagatavošanu un kapitāla sadali. Saskaņā ar kārtību, ko izveido ar regulu, kuru pieņem atbilstīgi Līguma 167. pantam un Padomes lēmumiem, ar ko pieņem īpašās programmas, šis mehānisms ļauj EIB izmantot plašākas aizdevuma iespējas Eiropas darbībām pētniecības un tehnoloģiju jomā (piemēram, kopīgām tehnoloģijas iniciatīvām, lielus projektus ietverošiem EUREKA projektiem, jaunām pētniecības infrastruktūrām un
  projektiem, ko veic MVU). Šī “Riska dalīšanas finanšu mehānisma” veidošanā ir jākonsultējas ar reģionālajiem attīstības darbiniekiem, lai līdzsvarotu PTA projektus ar privātā sektora ieguldījumu.

Tāda netieša pasākuma dalībniekiem, kas izveidots mazāk attīstītā reģionā (konverģences reģioni un attālāki reģioni (1)), iespēju un vajadzības gadījumos tiks mobilizēts papildfinansējums no struktūrfondiem. Attiecībā uz kandidātvalstu vienību līdzdalību, ievērojot līdzīgus nosacījumus, var piešķirt papildu iemaksu no pirmspievienošanās finanšu instrumentiem. Attiecībā uz pasākumiem Septītās pamatprogrammas “Iespēju” programmas “pētniecības infrastruktūras” daļā tiks sīki noteikti finansēšanas nosacījumi, lai nodrošinātu, ka Kopienas finansējums pētniecībai un citi ES un valstu instrumenti, jo īpaši struktūrfondi, efektīvi papildina cits citu.

Tiešie pasākumi

Kopiena īstenos darbības ar Kopīgā pētniecības centra starpniecību, kuras apzīmē kā tiešos pasākumus.

---

(1)  Konverģences reģioni ir tie, kas noteikti 5. pantā priekšlikumā Regulai (EK) Nr. (...) (...), [ar ko nosaka Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda vispārīgos noteikumus]. Tas ietver “konverģences” mērķa reģionus, reģionus, kas var pretendēt uz Kohēzijas fonda finansējumu un attālākos reģionus.

P6_TA(2006)0266

Kodolpētniecības un mācību pasākumi (2007.—2011. g.) *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) Septīto pamatprogrammu par kodolpētniecības un mācību pasākumiem (no 2007. līdz 2011. gadam) (COM(2005)0119 — C6-0112/2005 — 2005/0044 (CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0119) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2005)0119) (1),

| — | ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C6-0112/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Euratom līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir apspriedusies ar Eiropas Parlamentu (C6-0112/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0203/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A6-0203/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro daļu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt tās priekšlikumu saskaņā ar Euratom līguma 119. panta otro daļu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 4. | prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

prasa uzsākt saskaņošanas procedūru, kas paredzēta 1975. gada 4. marta Kopīgajā deklarācijā, ja Padome ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

6.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

| KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS | PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI |
| --- | --- |
| Grozījums Nr. 1 |
| 13. apsvērums |
| (13) Kopīgajam Pētniecības centram
  jāveicina iepriekš minēto mērķu sasniegšana, veicot tiešās darbības un sniedzot uz klientu orientētu atbalstu ES politikas īstenošanā. | (13) Kopīgajam Pētniecības centram
  ir izšķirīga nozīme, sniedzot uz patērētāju vērstu, zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas koncepcijai, īstenošanai un pārvaldībai. Kopīgajam Pētniecības centram jāsniedz pastāvīgs atbalsts, ļaujot tam darboties kā ES zinātnes un tehnoloģijas etaloncentram neatkarīgi no personīgām un dalībvalstu līmeņa interesēm. |
| Grozījums Nr. 2 |
| 16. apsvērums |
| (16) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, kas vajadzīgi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF). | (16) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).
  Jebkurā gadījumā, jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi līdzekļi, kas atgūti, atklājot krāpšanu un nelikumības minēto regulu pārkāpumu rezultātā, tiek atdoti Septītajai pamatprogrammai un katrā ziņā asignēti pētniecības personāla apmācībai un zinātnisko konsultāciju darbībām. |
| Grozījums Nr. 3 |
| 3. panta 1. punkta ievaddaļa |
| 1. Kopējais apmērs Septītās pamatprogrammas īstenošanai
  laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam
  ir EUR 3092 miljoni. Minētās summas sadalījums ir šāds (EUR miljoni): | 1.
  Indikatīvais
  kopējais apmērs Septītās pamatprogrammas īstenošanai
  5 gadiem, sākot no 2007. gada 1. janvāra,
  ir EUR 2 751 miljoni. Minētās summas sadalījums ir šāds (EUR miljoni): |
| Grozījums Nr. 4 |
| 3. panta 1. punkts, tabula |
| (a) Kodolsintēzes enerģijas pētniecība
  2159 | (a) Kodolsintēzes enerģijas pētniecība
  1 947 |
| (b) Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju 394 | (b) Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju 394 |
| (c) Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā
  539 | (c) Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā
  517 |
| Grozījums Nr. 5 |
| 3. panta 1.a punkts (jauns) |
| | 1.a Ne mazāk kā EUR 900 miljonu no kodolsintēzes pētniecībai atvēlētās summas paredzēs ar ITER pētniecības infrastruktūras īstenošanu nesaistītām darbībām, kas noteiktas I Pielikumā. |
| Grozījums Nr. 6 |
| 3. panta 2.a punkts (jauns) |
| | 2.a Komisija laikus informēs budžeta lēmējiestādi ikreiz, kad tā būs paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības gada vispārējā budžeta piezīmēs un Pielikumā. |
| Grozījums Nr. 7 |
| 5. pants |
| Visi pētījumi, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jāveic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem. | Visi pētījumi, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jāveic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem
  , galveno uzmanību pievēršot drošības aspektiem
  . |
| Grozījums Nr. 8 |
| 6. panta 2. punkta 2. daļa |
| Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
  un
  Reģionu komitejai. | Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  un Eiropas ombudam
  . |
| Grozījums Nr. 10 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Pamatojums” 2. punkts |
| Kodolsintēze var būt potenciāli nozīmīgs veids, kā ES tuvāko
  desmitgažu
  laikā īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi. Tās veiksmīga attīstība nodrošinās apgādi ar drošu, stabilu un videi draudzīgu enerģiju. Ilgtermiņa mērķis Eiropas kodolsintēzes pētniecībā, kas ietver visas ar kodolsintēzi saistītās darbības dalībvalstīs un asociētās trešās valstīs, ir kopīga reaktoru prototipu izveide spēkstacijām, kas atbilst minētajām prasībām un ir ekonomiski dzīvotspējīgi. | Neraugoties uz pasākumiem, kurus ES īsteno un kuri jāturpina īstenot atjaunīgo enerģiju pētniecības jomā,
  kodolsintēze var būt potenciāli nozīmīgs veids, kā ES tuvāko
  apmēram piecdesmit, sešdesmit gadu
  laikā,
  kad tirgū būs ienākuši komerciāli kodolsintēzes reaktori,
  īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi.
  Tādēļ jāīsteno ātra pāreja uz kodolsintēzes enerģiju, lai pēc iespējas saīsinātu komerciālas kodolsintēzes spēkstacijas radīšanai nepieciešamo laiku.
  Tās veiksmīga attīstība nodrošinās apgādi ar drošu, stabilu un videi draudzīgu enerģiju. Ilgtermiņa mērķis Eiropas kodolsintēzes pētniecībā, kas ietver visas ar kodolsintēzi saistītās darbības dalībvalstīs un asociētās trešās valstīs, ir kopīga,
  apmēram trīsdesmit līdz, trīsdesmit piecu gadu laikā veicama
  reaktoru prototipu izveide spēkstacijām, kas atbilst minētajām prasībām un ir ekonomiski dzīvotspējīgi. |
| Grozījums Nr. 11 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 1. aizzīme |
| Tas ietver darbības kopīgai ITER (kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras) realizēšanai, jo īpaši attiecībā uz vietas sagatavošanu, ITER organizācijas un Eiropas ITER kopuzņēmuma izveidi, pārvaldību un personāla nodrošinājumu, vispārēju tehnisko un administratīvo atbalstu, iekārtu un instalāciju būvi un atbalstu projektam būvniecības laikā. | Tas ietver darbības kopīgai ITER (kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras) realizēšanai, jo īpaši attiecībā uz vietas sagatavošanu, ITER organizācijas un Eiropas ITER kopuzņēmuma izveidi, pārvaldību un personāla nodrošinājumu, vispārēju tehnisko un administratīvo atbalstu, iekārtu un instalāciju būvi un atbalstu projektam būvniecības laikā.
  Eiropas ITER kopuzņēmums būs atbildīgs par Eiropas ieguldījuma pārvaldību un administrāciju ITER projektā, izpildot saistības saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem attiecībā uz ITER. Pārējo kodolsintēzes programmas daļu, kuras mērķis ir uzlabot zinātnisko un tehnisko zināšanu bāzi ātrai kodolsintēzes enerģijas īstenošanai, ieviesīs, Komisijai esot tieši atbildīgai par to, un ar Konsultatīvās komitejas atbalstu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Nolikumā Nr. ..., ar ko nosaka noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētniecības rezultātu izplatīšanā (2) (noteikumi par līdzdalību). |
| Grozījums Nr. 12 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 2. aizzīme |
| Ar koncentrētas fizikas un tehnoloģiju programmas palīdzību tiks izmantotas kodolsintēzes programmas iekārtas un resursi,
  ieskaitot JET. Tajā paredzēts novērtēt konkrētas galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER darbībai, izmantojot eksperimentālas un teorētiskas darbības. | Ar koncentrētas fizikas un tehnoloģiju programmas palīdzību tiks izmantotas kodolsintēzes programmas iekārtas un resursi,
  t. i. JET un magnētiskās hermetizācijas iekārtas, kas jau darbojas, vai tiek celtas visās dalībvalstīs (tokamaki, stellaratori, RFP).
  Tajā paredzēts novērtēt konkrētas galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER darbībai, izmantojot eksperimentālas un teorētiskas darbības. |
| Grozījums Nr. 13 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 4. aizzīme |
| Šīs darbības ietvers uzlaboto koncepciju tālāku pilnveidi magnētiskās hermetizācijas shēmām, kas var sniegt potenciālu labumu kodolsintēzes spēkstacijām (koncentrējoties uz W7-X stellaratora iekārtas būvniecību), teoriju un modelēšanu, kas vērsta uz kodolsintēzes plazmas uzvedības visaptverošu izpratni,
  kā arī ar inerciālo hermetizāciju saistīto dalībvalstu civilās pētniecības darbību koordināciju, saziņas uzturēšanas darbības kontekstā. | Šīs darbības ietvers uzlaboto koncepciju tālāku pilnveidi magnētiskās hermetizācijas shēmām, kas var sniegt potenciālu labumu kodolsintēzes spēkstacijām (koncentrējoties uz W7-X stellaratora iekārtas būvniecību), teoriju un modelēšanu, kas vērsta uz kodolsintēzes plazmas uzvedības visaptverošu izpratni. |
| Grozījums Nr. 14 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 5. aizzīme |
| Attiecībā uz tūlītējām un vidēja termiņa vajadzībām saistībā ar ITER, kā arī kodolsintēzes tālākai pilnveidei tiks izmantotas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai būtu pieejami skaita, prasmju un augsta līmeņa mācību un pieredzes ziņā pietiekami cilvēkresursi. | Attiecībā uz tūlītējām un vidēja termiņa vajadzībām saistībā ar ITER, kā arī kodolsintēzes tālākai pilnveidei tiks izmantotas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai būtu pieejami skaita, prasmju un augsta līmeņa mācību un pieredzes ziņā pietiekami cilvēkresursi
  , tostarp izmantojot Eiropas doktorantūru kodolzinātnes fizikas un tehnikas jomā. |
| Grozījums Nr. 15 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 6.a aizzīme (jauna) |
| | Tehnoloģiju pārņemšanas procesi



  ITER būs vajadzīgas jaunas, elastīgākas organizatoriskās struktūras, lai tā radīto jauninājumu un tehnoloģiskā progresa procesu varētu strauji pārņemt rūpniecībā un tādējādi, panākot Eiropas rūpniecības augstu konkurētspēju. |
| Grozījums Nr. 16 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Pamatojums” 2. punkts |
| Tomēr pastāv nozīmīgi jautājumi, kas skar šā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES. Būtiskākie no tādiem ir reaktora darbības drošums un atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apsaimniekošana, saistībā ar ko norit nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, bet vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni. Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem — kā rūpniecībā, tā medicīnā — svarīgākais princips ir cilvēka un vides aizsardzība. Visās šeit ietvertajās tematiskajās jomās vissvarīgākais ir nodrošināt augsta līmeņa drošību. Līdzīgā kārtā visā kodolzinātnes un kodolenerģētikas sfērā pastāv skaidri nosakāmas vajadzības attiecībā uz pētniecības infrastruktūru un zinātnisko atziņu pieejamību. Turklāt atsevišķās tehniskās jomas ir savstarpēji saistītas ar tādiem transversāliem tematiem kā kodoldegvielas cikls, aktinīdu ķīmija, riska analīze un drošības novērtējums, un pat sociāli un pārvaldības jautājumi. | Tomēr pastāv nozīmīgi jautājumi, kas skar šā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES.
  Tomēr ir nepieciešami pasākumi, lai stiprinātu un uzlaboti pašreizējo drošības līmeni un lai nodrošinātu, ka aizsardzības pret radiāciju uzlabošana ir viena no galvenajām darbībām Kopienas līmenī.
  Būtiskākie no tādiem ir reaktora darbības drošums un atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apsaimniekošana, saistībā ar ko norit nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, bet vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni. Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem — kā rūpniecībā, tā medicīnā — svarīgākais princips ir cilvēka un vides aizsardzība. Visās šeit ietvertajās tematiskajās jomās vissvarīgākais ir nodrošināt augsta līmeņa drošību. Līdzīgā kārtā visā kodolzinātnes un kodolenerģētikas sfērā pastāv skaidri nosakāmas vajadzības attiecībā uz pētniecības infrastruktūru un zinātnisko atziņu pieejamību. Turklāt atsevišķās tehniskās jomas ir savstarpēji saistītas ar tādiem transversāliem tematiem kā kodoldegvielas cikls, aktinīdu ķīmija, riska analīze un drošības novērtējums, un pat sociāli un pārvaldības jautājumi. |
| Grozījums Nr. 17 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 1. aizzīme |
| Uz īstenošanu orientētas pētniecības un attīstības darbības saistībā ar izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu dziļu ģeoloģisku apglabāšanu un attiecīgā gadījumā demonstrējumi saistībā ar tehnoloģijām un drošību, kā arī lai pamatotu vienota Eiropas uzskata attīstību atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas galvenajos jautājumos. Pētījumi par sadalīšanos un transmutāciju un/vai citiem jautājumiem, kuru mērķis ir samazināt apglabājamo atkritumu apjomu un/vai bīstamību. | Uz īstenošanu orientētas pētniecības un attīstības darbības saistībā ar izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu dziļu ģeoloģisku apglabāšanu un attiecīgā gadījumā demonstrējumi saistībā ar tehnoloģijām un drošību, kā arī lai pamatotu vienota Eiropas uzskata attīstību atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas galvenajos jautājumos.
  Īpašas darbības, kas saistītas ar šī veida atkritumu īpašībām un reakcijām paildzinātas pagaidu uzglabāšanas apstākļos.
  Pētījumi par sadalīšanos un transmutāciju un/vai citiem jautājumiem, kuru mērķis ir samazināt apglabājamo atkritumu apjomu un/vai bīstamību. |
| Grozījums Nr. 18 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 2. aizzīme |
| Pētniecība, lai veicinātu nepārtrauktu drošu esošo reaktoru sistēmu (tostarp degvielas cikla iekārtas) darbību, ņemot vērā jaunus izaicinājumus, piemēram, ekspluatācijas laika pagarināšana un jaunu progresīvu drošības novērtējuma metodoloģiju izstrāde (gan tehniskais, gan cilvēka faktors), kā arī lai novērtētu topošo reaktoru sistēmu potenciālu un drošības īstermiņa un vidēja termiņa aspektus, tādējādi
  saglabājot
  ES jau sasniegtos augsta līmeņa standartus. | Pētniecība
  , kuras īstenošana tiek turpināta
  , lai veicinātu nepārtrauktu drošu esošo reaktoru sistēmu (tostarp degvielas cikla iekārtas)
  un jaunās paaudzes reaktoru
  darbību
  , kā arī mazinātu cilvēku pieļauto un organizatorisko kļūdu risku
  , ņemot vērā jaunus izaicinājumus, piemēram, ekspluatācijas laika pagarināšana un jaunu progresīvu drošības novērtējuma metodoloģiju izstrāde (gan tehniskais, gan cilvēka faktors), kā arī lai novērtētu topošo reaktoru sistēmu potenciālu un drošības īstermiņa un vidēja termiņa aspektus, tādējādi
  arī turpmāk uzlabojot
  ES jau sasniegtos augsta līmeņa standartus. |
| | Ņemot to vērā, īpašus pasākumus veiks, lai uzlabotu tādas metodes, kas spētu novērst cilvēku pieļautās un organizatoriskās kļūdas (individuālas vai kolektīvas). Visos uzņēmumos tiks veicināta “drošības kultūra”, tādējādi nodrošinot, ka drošība ir gan organizācijas, kam pieder stacija, gan darbinieku pamata un galvenais mērķis
  .


  Pētījumi par drošību un nopietnām katastrofām saistībā ar gan rietumu, gan Krievijas reaktoriem. |
| Grozījums Nr. 19 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 4. aizzīme |
| Lai atbalstītu tādu pētniecības infrastruktūru pieejamību kā materiālu pārbaudes reaktori,
  pazemes
  pētniecības laboratorijas un radiobioloģijas iekārtas un audu bankas, kas vajadzīgas, lai uzturētu augstus tehnisko sasniegumu, jauninājumu un drošības standartus Eiropas kodolenerģijas nozarē. | Lai atbalstītu tādu pētniecības infrastruktūru pieejamību kā materiālu pārbaudes reaktori
  un mācību reaktori
  , pētniecības laboratorijas un radiobioloģijas iekārtas un audu bankas, kas vajadzīgas, lai uzturētu augstus tehnisko sasniegumu, jauninājumu un drošības standartus Eiropas kodolenerģijas nozarē. |
| Grozījums Nr. 20 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 5. aizzīme, virsraksts un punkts |
| Cilvēkresursi un mācības | Cilvēkresursi,
  mobilitāte, izglītība
  un mācības |
| Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un pilnveidei, lai kodolenerģijas nozarē garantētu atbilstoši kvalificētu pētnieku un darbinieku pieejamību
  ilgākā termiņā
  . | Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un pilnveidei, lai kodolenerģijas nozarē garantētu atbilstoši kvalificētu pētnieku
  , inženieru, fiziķu, psihologu, organizatorisko sistēmu speciālistu
  un darbinieku pieejamību
  pēc iespējas ātrāk, it īpaši turpinot veikt izglītības pasākumus universitātēs ar īpašu uzsvaru uz kopīgām pēcdiploma studijām kodolenerģētikas un aizsardzības pret radiāciju jomā; un drošības kā galvenā uzdevuma veicināšana. |
| Grozījums Nr. 21 |
| I Pielikuma apakšvirsraksta “Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā” apakšvirsraksta “Pamatojums” 1. punkts |
| Kopīgais Pētniecības centrs atbalsta Eiropas energoapgādes stratēģijas mērķus, jo īpaši, lai sekmētu atbilstību Kioto mērķiem. ES kompetence ir atzīta daudzos kodoltehnoloģijas aspektos, un tās pamatā ir spēcīga iepriekšēju panākumu bāze šajā jomā. KPC lietderīgums, kas izpaužas kā atbalsts ES politikām un līdzdalība jauno kodolenerģijas pētniecības tendenču veidošanā, pamatojas uz tā zinātnisko kompetenci un integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā. No vienas puses, KPC
  ir kompetents personāls un
  modernas
  iekārtas, lai veiktu atzītu zinātniski tehnisko darbu;
  no otras puses, tas
  atbalsta ES politiku saglabāt pamatkompetenci un speciālās zināšanas arī turpmāk, rīkojot jauno zinātnieku mācības un veicinot viņu mobilitāti. Ir radies jauns pieprasījums, jo īpaši ārējo sakaru jomā un ar drošību saistītās politikās. Šādos gadījumos vajadzīga droša iekšējā informācija/analīze/sistēmas, kuras ne vienmēr iespējams iegūt tirgū. | Atbalstot Eiropas Savienības mērķus, Kopīgajam Pētniecības centram ir īpaši uzdevumi saistībā ar: |
| | — | globālo drošību, jo īpaši piedaloties efektīvas aizsardzības tehnoloģiju un metožu izstrādē, lai cīnītos pret nelegālu tirdzniecību un veicinātu kriminālistikas attīstību kodolenerģijas jomā; |

KOMISIJAS IEROSINĀTAIS TEKSTS

PARLAMENTA IZDARĪTIE GROZĪJUMI

Grozījums Nr. 1

13. apsvērums

(13) Kopīgajam Pētniecības centram
  jāveicina iepriekš minēto mērķu sasniegšana, veicot tiešās darbības un sniedzot uz klientu orientētu atbalstu ES politikas īstenošanā.

(13) Kopīgajam Pētniecības centram
  ir izšķirīga nozīme, sniedzot uz patērētāju vērstu, zinātnisku un tehnisku atbalstu ES politikas koncepcijai, īstenošanai un pārvaldībai. Kopīgajam Pētniecības centram jāsniedz pastāvīgs atbalsts, ļaujot tam darboties kā ES zinātnes un tehnoloģijas etaloncentram neatkarīgi no personīgām un dalībvalstu līmeņa interesēm.

Grozījums Nr. 2

16. apsvērums

(16) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, kas vajadzīgi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).

(16) Jāveic arī atbilstoši pasākumi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, kā arī pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepamatoti izmaksātos vai nepareizi izlietotos līdzekļus saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF).
  Jebkurā gadījumā, jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka visi līdzekļi, kas atgūti, atklājot krāpšanu un nelikumības minēto regulu pārkāpumu rezultātā, tiek atdoti Septītajai pamatprogrammai un katrā ziņā asignēti pētniecības personāla apmācībai un zinātnisko konsultāciju darbībām.

Grozījums Nr. 3

3. panta 1. punkta ievaddaļa

1. Kopējais apmērs Septītās pamatprogrammas īstenošanai
  laikposmam no 2007. līdz 2011. gadam
  ir EUR 3092 miljoni. Minētās summas sadalījums ir šāds (EUR miljoni):

1.
  Indikatīvais
  kopējais apmērs Septītās pamatprogrammas īstenošanai
  5 gadiem, sākot no 2007. gada 1. janvāra,
  ir EUR 2 751 miljoni. Minētās summas sadalījums ir šāds (EUR miljoni):

Grozījums Nr. 4

3. panta 1. punkts, tabula

(a) Kodolsintēzes enerģijas pētniecība
  2159

(a) Kodolsintēzes enerģijas pētniecība
  1 947

(b) Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju 394

(b) Kodoldalīšanās un aizsardzība pret radiāciju 394

(c) Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā
  539

(c) Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā
  517

Grozījums Nr. 5

3. panta 1.a punkts (jauns)

1.a Ne mazāk kā EUR 900 miljonu no kodolsintēzes pētniecībai atvēlētās summas paredzēs ar ITER pētniecības infrastruktūras īstenošanu nesaistītām darbībām, kas noteiktas I Pielikumā.

Grozījums Nr. 6

3. panta 2.a punkts (jauns)

2.a Komisija laikus informēs budžeta lēmējiestādi ikreiz, kad tā būs paredzējusi atkāpties no izdevumu sadalījuma, kas noteikts Eiropas Savienības gada vispārējā budžeta piezīmēs un Pielikumā.

Grozījums Nr. 7

5. pants

Visi pētījumi, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jāveic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem.

Visi pētījumi, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jāveic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem
  , galveno uzmanību pievēršot drošības aspektiem
  .

Grozījums Nr. 8

6. panta 2. punkta 2. daļa

Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai
  un
  Reģionu komitejai.

Komisija minētā novērtējuma secinājumus, pievienojot savus apsvērumus, dara zināmus Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai
  un Eiropas ombudam
  .

Grozījums Nr. 10

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Pamatojums” 2. punkts

Kodolsintēze var būt potenciāli nozīmīgs veids, kā ES tuvāko
  desmitgažu
  laikā īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi. Tās veiksmīga attīstība nodrošinās apgādi ar drošu, stabilu un videi draudzīgu enerģiju. Ilgtermiņa mērķis Eiropas kodolsintēzes pētniecībā, kas ietver visas ar kodolsintēzi saistītās darbības dalībvalstīs un asociētās trešās valstīs, ir kopīga reaktoru prototipu izveide spēkstacijām, kas atbilst minētajām prasībām un ir ekonomiski dzīvotspējīgi.

Neraugoties uz pasākumiem, kurus ES īsteno un kuri jāturpina īstenot atjaunīgo enerģiju pētniecības jomā,
  kodolsintēze var būt potenciāli nozīmīgs veids, kā ES tuvāko
  apmēram piecdesmit, sešdesmit gadu
  laikā,
  kad tirgū būs ienākuši komerciāli kodolsintēzes reaktori,
  īstenot ilgtspējīgu un drošu energoapgādi.
  Tādēļ jāīsteno ātra pāreja uz kodolsintēzes enerģiju, lai pēc iespējas saīsinātu komerciālas kodolsintēzes spēkstacijas radīšanai nepieciešamo laiku.
  Tās veiksmīga attīstība nodrošinās apgādi ar drošu, stabilu un videi draudzīgu enerģiju. Ilgtermiņa mērķis Eiropas kodolsintēzes pētniecībā, kas ietver visas ar kodolsintēzi saistītās darbības dalībvalstīs un asociētās trešās valstīs, ir kopīga,
  apmēram trīsdesmit līdz, trīsdesmit piecu gadu laikā veicama
  reaktoru prototipu izveide spēkstacijām, kas atbilst minētajām prasībām un ir ekonomiski dzīvotspējīgi.

Grozījums Nr. 11

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 1. aizzīme

Tas ietver darbības kopīgai ITER (kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras) realizēšanai, jo īpaši attiecībā uz vietas sagatavošanu, ITER organizācijas un Eiropas ITER kopuzņēmuma izveidi, pārvaldību un personāla nodrošinājumu, vispārēju tehnisko un administratīvo atbalstu, iekārtu un instalāciju būvi un atbalstu projektam būvniecības laikā.

Tas ietver darbības kopīgai ITER (kā starptautiskas pētniecības infrastruktūras) realizēšanai, jo īpaši attiecībā uz vietas sagatavošanu, ITER organizācijas un Eiropas ITER kopuzņēmuma izveidi, pārvaldību un personāla nodrošinājumu, vispārēju tehnisko un administratīvo atbalstu, iekārtu un instalāciju būvi un atbalstu projektam būvniecības laikā.
  Eiropas ITER kopuzņēmums būs atbildīgs par Eiropas ieguldījuma pārvaldību un administrāciju ITER projektā, izpildot saistības saskaņā ar starptautiskajiem nolīgumiem attiecībā uz ITER. Pārējo kodolsintēzes programmas daļu, kuras mērķis ir uzlabot zinātnisko un tehnisko zināšanu bāzi ātrai kodolsintēzes enerģijas īstenošanai, ieviesīs, Komisijai esot tieši atbildīgai par to, un ar Konsultatīvās komitejas atbalstu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Nolikumā Nr. ..., ar ko nosaka noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītās pamatprogrammas darbībās un pētniecības rezultātu izplatīšanā (2) (noteikumi par līdzdalību).

Grozījums Nr. 12

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 2. aizzīme

Ar koncentrētas fizikas un tehnoloģiju programmas palīdzību tiks izmantotas kodolsintēzes programmas iekārtas un resursi,
  ieskaitot JET. Tajā paredzēts novērtēt konkrētas galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER darbībai, izmantojot eksperimentālas un teorētiskas darbības.

Ar koncentrētas fizikas un tehnoloģiju programmas palīdzību tiks izmantotas kodolsintēzes programmas iekārtas un resursi,
  t. i. JET un magnētiskās hermetizācijas iekārtas, kas jau darbojas, vai tiek celtas visās dalībvalstīs (tokamaki, stellaratori, RFP).
  Tajā paredzēts novērtēt konkrētas galvenās ITER tehnoloģijas, konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER darbībai, izmantojot eksperimentālas un teorētiskas darbības.

Grozījums Nr. 13

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 4. aizzīme

Šīs darbības ietvers uzlaboto koncepciju tālāku pilnveidi magnētiskās hermetizācijas shēmām, kas var sniegt potenciālu labumu kodolsintēzes spēkstacijām (koncentrējoties uz W7-X stellaratora iekārtas būvniecību), teoriju un modelēšanu, kas vērsta uz kodolsintēzes plazmas uzvedības visaptverošu izpratni,
  kā arī ar inerciālo hermetizāciju saistīto dalībvalstu civilās pētniecības darbību koordināciju, saziņas uzturēšanas darbības kontekstā.

Šīs darbības ietvers uzlaboto koncepciju tālāku pilnveidi magnētiskās hermetizācijas shēmām, kas var sniegt potenciālu labumu kodolsintēzes spēkstacijām (koncentrējoties uz W7-X stellaratora iekārtas būvniecību), teoriju un modelēšanu, kas vērsta uz kodolsintēzes plazmas uzvedības visaptverošu izpratni.

Grozījums Nr. 14

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 5. aizzīme

Attiecībā uz tūlītējām un vidēja termiņa vajadzībām saistībā ar ITER, kā arī kodolsintēzes tālākai pilnveidei tiks izmantotas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai būtu pieejami skaita, prasmju un augsta līmeņa mācību un pieredzes ziņā pietiekami cilvēkresursi.

Attiecībā uz tūlītējām un vidēja termiņa vajadzībām saistībā ar ITER, kā arī kodolsintēzes tālākai pilnveidei tiks izmantotas iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt, lai būtu pieejami skaita, prasmju un augsta līmeņa mācību un pieredzes ziņā pietiekami cilvēkresursi
  , tostarp izmantojot Eiropas doktorantūru kodolzinātnes fizikas un tehnikas jomā.

Grozījums Nr. 15

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsintēzes enerģijas pētniecība” apakšvirsraksta “Darbības” 6.a aizzīme (jauna)

Tehnoloģiju pārņemšanas procesi

ITER būs vajadzīgas jaunas, elastīgākas organizatoriskās struktūras, lai tā radīto jauninājumu un tehnoloģiskā progresa procesu varētu strauji pārņemt rūpniecībā un tādējādi, panākot Eiropas rūpniecības augstu konkurētspēju.

Grozījums Nr. 16

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Pamatojums” 2. punkts

Tomēr pastāv nozīmīgi jautājumi, kas skar šā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES. Būtiskākie no tādiem ir reaktora darbības drošums un atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apsaimniekošana, saistībā ar ko norit nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, bet vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni. Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem — kā rūpniecībā, tā medicīnā — svarīgākais princips ir cilvēka un vides aizsardzība. Visās šeit ietvertajās tematiskajās jomās vissvarīgākais ir nodrošināt augsta līmeņa drošību. Līdzīgā kārtā visā kodolzinātnes un kodolenerģētikas sfērā pastāv skaidri nosakāmas vajadzības attiecībā uz pētniecības infrastruktūru un zinātnisko atziņu pieejamību. Turklāt atsevišķās tehniskās jomas ir savstarpēji saistītas ar tādiem transversāliem tematiem kā kodoldegvielas cikls, aktinīdu ķīmija, riska analīze un drošības novērtējums, un pat sociāli un pārvaldības jautājumi.

Tomēr pastāv nozīmīgi jautājumi, kas skar šā enerģijas avota ilgstošu izmantošanu ES.
  Tomēr ir nepieciešami pasākumi, lai stiprinātu un uzlaboti pašreizējo drošības līmeni un lai nodrošinātu, ka aizsardzības pret radiāciju uzlabošana ir viena no galvenajām darbībām Kopienas līmenī.
  Būtiskākie no tādiem ir reaktora darbības drošums un atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apsaimniekošana, saistībā ar ko norit nepārtraukts darbs tehniskā līmenī, bet vajadzīgi arī kopēji politiski un sabiedriski centieni. Attiecībā uz visiem radiācijas izmantojuma veidiem — kā rūpniecībā, tā medicīnā — svarīgākais princips ir cilvēka un vides aizsardzība. Visās šeit ietvertajās tematiskajās jomās vissvarīgākais ir nodrošināt augsta līmeņa drošību. Līdzīgā kārtā visā kodolzinātnes un kodolenerģētikas sfērā pastāv skaidri nosakāmas vajadzības attiecībā uz pētniecības infrastruktūru un zinātnisko atziņu pieejamību. Turklāt atsevišķās tehniskās jomas ir savstarpēji saistītas ar tādiem transversāliem tematiem kā kodoldegvielas cikls, aktinīdu ķīmija, riska analīze un drošības novērtējums, un pat sociāli un pārvaldības jautājumi.

Grozījums Nr. 17

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 1. aizzīme

Uz īstenošanu orientētas pētniecības un attīstības darbības saistībā ar izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu dziļu ģeoloģisku apglabāšanu un attiecīgā gadījumā demonstrējumi saistībā ar tehnoloģijām un drošību, kā arī lai pamatotu vienota Eiropas uzskata attīstību atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas galvenajos jautājumos. Pētījumi par sadalīšanos un transmutāciju un/vai citiem jautājumiem, kuru mērķis ir samazināt apglabājamo atkritumu apjomu un/vai bīstamību.

Uz īstenošanu orientētas pētniecības un attīstības darbības saistībā ar izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu dziļu ģeoloģisku apglabāšanu un attiecīgā gadījumā demonstrējumi saistībā ar tehnoloģijām un drošību, kā arī lai pamatotu vienota Eiropas uzskata attīstību atkritumu apsaimniekošanas un apglabāšanas galvenajos jautājumos.
  Īpašas darbības, kas saistītas ar šī veida atkritumu īpašībām un reakcijām paildzinātas pagaidu uzglabāšanas apstākļos.
  Pētījumi par sadalīšanos un transmutāciju un/vai citiem jautājumiem, kuru mērķis ir samazināt apglabājamo atkritumu apjomu un/vai bīstamību.

Grozījums Nr. 18

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 2. aizzīme

Pētniecība, lai veicinātu nepārtrauktu drošu esošo reaktoru sistēmu (tostarp degvielas cikla iekārtas) darbību, ņemot vērā jaunus izaicinājumus, piemēram, ekspluatācijas laika pagarināšana un jaunu progresīvu drošības novērtējuma metodoloģiju izstrāde (gan tehniskais, gan cilvēka faktors), kā arī lai novērtētu topošo reaktoru sistēmu potenciālu un drošības īstermiņa un vidēja termiņa aspektus, tādējādi
  saglabājot
  ES jau sasniegtos augsta līmeņa standartus.

Pētniecība
  , kuras īstenošana tiek turpināta
  , lai veicinātu nepārtrauktu drošu esošo reaktoru sistēmu (tostarp degvielas cikla iekārtas)
  un jaunās paaudzes reaktoru
  darbību
  , kā arī mazinātu cilvēku pieļauto un organizatorisko kļūdu risku
  , ņemot vērā jaunus izaicinājumus, piemēram, ekspluatācijas laika pagarināšana un jaunu progresīvu drošības novērtējuma metodoloģiju izstrāde (gan tehniskais, gan cilvēka faktors), kā arī lai novērtētu topošo reaktoru sistēmu potenciālu un drošības īstermiņa un vidēja termiņa aspektus, tādējādi
  arī turpmāk uzlabojot
  ES jau sasniegtos augsta līmeņa standartus.

Ņemot to vērā, īpašus pasākumus veiks, lai uzlabotu tādas metodes, kas spētu novērst cilvēku pieļautās un organizatoriskās kļūdas (individuālas vai kolektīvas). Visos uzņēmumos tiks veicināta “drošības kultūra”, tādējādi nodrošinot, ka drošība ir gan organizācijas, kam pieder stacija, gan darbinieku pamata un galvenais mērķis
  .

Pētījumi par drošību un nopietnām katastrofām saistībā ar gan rietumu, gan Krievijas reaktoriem.

Grozījums Nr. 19

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 4. aizzīme

Lai atbalstītu tādu pētniecības infrastruktūru pieejamību kā materiālu pārbaudes reaktori,
  pazemes
  pētniecības laboratorijas un radiobioloģijas iekārtas un audu bankas, kas vajadzīgas, lai uzturētu augstus tehnisko sasniegumu, jauninājumu un drošības standartus Eiropas kodolenerģijas nozarē.

Lai atbalstītu tādu pētniecības infrastruktūru pieejamību kā materiālu pārbaudes reaktori
  un mācību reaktori
  , pētniecības laboratorijas un radiobioloģijas iekārtas un audu bankas, kas vajadzīgas, lai uzturētu augstus tehnisko sasniegumu, jauninājumu un drošības standartus Eiropas kodolenerģijas nozarē.

Grozījums Nr. 20

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kodolsadalīšanās un aizsardzība pret radiāciju” apakšvirsraksta “Darbības” 5. aizzīme, virsraksts un punkts

Cilvēkresursi un mācības

Cilvēkresursi,
  mobilitāte, izglītība
  un mācības

Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un pilnveidei, lai kodolenerģijas nozarē garantētu atbilstoši kvalificētu pētnieku un darbinieku pieejamību
  ilgākā termiņā
  .

Atbalsts zinātniskās kompetences un cilvēkresursu saglabāšanai un pilnveidei, lai kodolenerģijas nozarē garantētu atbilstoši kvalificētu pētnieku
  , inženieru, fiziķu, psihologu, organizatorisko sistēmu speciālistu
  un darbinieku pieejamību
  pēc iespējas ātrāk, it īpaši turpinot veikt izglītības pasākumus universitātēs ar īpašu uzsvaru uz kopīgām pēcdiploma studijām kodolenerģētikas un aizsardzības pret radiāciju jomā; un drošības kā galvenā uzdevuma veicināšana.

Grozījums Nr. 21

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā” apakšvirsraksta “Pamatojums” 1. punkts

Kopīgais Pētniecības centrs atbalsta Eiropas energoapgādes stratēģijas mērķus, jo īpaši, lai sekmētu atbilstību Kioto mērķiem. ES kompetence ir atzīta daudzos kodoltehnoloģijas aspektos, un tās pamatā ir spēcīga iepriekšēju panākumu bāze šajā jomā. KPC lietderīgums, kas izpaužas kā atbalsts ES politikām un līdzdalība jauno kodolenerģijas pētniecības tendenču veidošanā, pamatojas uz tā zinātnisko kompetenci un integrāciju starptautiskajā zinātniskajā sabiedrībā. No vienas puses, KPC
  ir kompetents personāls un
  modernas
  iekārtas, lai veiktu atzītu zinātniski tehnisko darbu;
  no otras puses, tas
  atbalsta ES politiku saglabāt pamatkompetenci un speciālās zināšanas arī turpmāk, rīkojot jauno zinātnieku mācības un veicinot viņu mobilitāti. Ir radies jauns pieprasījums, jo īpaši ārējo sakaru jomā un ar drošību saistītās politikās. Šādos gadījumos vajadzīga droša iekšējā informācija/analīze/sistēmas, kuras ne vienmēr iespējams iegūt tirgū.

Atbalstot Eiropas Savienības mērķus, Kopīgajam Pētniecības centram ir īpaši uzdevumi saistībā ar:

—

globālo drošību, jo īpaši piedaloties efektīvas aizsardzības tehnoloģiju un metožu izstrādē, lai cīnītos pret nelegālu tirdzniecību un veicinātu kriminālistikas attīstību kodolenerģijas jomā;

| — | ES paplašināšanos, jo tā ir (un būs) saistīta ar jauna tipa reaktoriem un citām kodoliekārtām; |
| --- | --- |

—

ES paplašināšanos, jo tā ir (un būs) saistīta ar jauna tipa reaktoriem un citām kodoliekārtām;

| — | enerģijas apgādi, dodot ieguldījumu jaunu kodoldegvielas cikla metožu izstrādē saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem. |
| --- | --- |

—

enerģijas apgādi, dodot ieguldījumu jaunu kodoldegvielas cikla metožu izstrādē saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principiem.

Kopīgajam Pētniecības centram
  ir kompetents personāls un iekārtas, lai veiktu atzītu zinātniski tehnisko darbu.
  Tam jānodrošina infrastruktūras kvalitāte un atbilstīga atjaunošana, lai saglabātu Eiropas pētniecības vadošās pozīcijas šajā jomā.

Kopīgais Pētniecības centrs
  atbalsta ES politiku saglabāt pamatkompetenci un speciālās zināšanas arī turpmāk,
  sniedzot citiem pētniekiem piekļuvi tā infrastruktūrai un
  rīkojot jauno zinātnieku mācības un veicinot viņu mobilitāti
  , tādējādi stiprinot Eiropas zinātību kodolenerģijas jomā
  . Ir radies jauns pieprasījums, jo īpaši ārējo sakaru jomā un ar drošību saistītās politikās. Šādos gadījumos vajadzīga droša iekšējā informācija/analīze/sistēmas, kuras ne vienmēr iespējams iegūt tirgū.

Grozījums Nr. 22

I Pielikuma apakšvirsraksta “Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā” apakšvirsraksta “Darbības” 1. punkts

Kodolatkritumu apsaimniekošana un ietekme uz vidi nolūkā radīt izpratni par kodoldegvielas procesiem, sākot no enerģijas ražošanas līdz atkritumu uzglabāšanai, kā arī izstrādāt efektīvus risinājumus augsta līmeņa kodolatkritumu apsaimniekošanai, izmantojot abas galvenās iespējas (tiešā uzglabāšana vai sadalīšana un transmutācija).

Kodolatkritumu apsaimniekošana un ietekme uz vidi nolūkā radīt izpratni par kodoldegvielas procesiem, sākot no enerģijas ražošanas līdz atkritumu uzglabāšanai, kā arī izstrādāt efektīvus risinājumus augsta līmeņa kodolatkritumu apsaimniekošanai, izmantojot abas galvenās iespējas (tiešā uzglabāšana vai sadalīšana un transmutācija).
  Jo īpaši tiks īstenotas darbības, lai vairotu zināšanas par kodolatkritumiem ar ilgu pussabrukšanas periodu un uzlabotu to apstrādi vai kondicionēšanu, kā arī veicinātu aktinīdu pamatpētījumus.

Grozījums Nr. 23

I pielikums, daļa “Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā”, apakšvirsraksts “Darbības”, 2. punkts

Kodoldrošība,
  īstenojot pētījumus par esošiem un jauniem
  degvielas cikliem, kā arī par reaktora drošību gan rietumu, gan Krievijas reaktoru veidam un par jauna reaktora projektu. Turklāt KPC piedalīsies un koordinēs Eiropas līdzdalību Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma pētniecības un attīstības iniciatīvā, kurā iesaistītas pasaules labākās pētniecības organizācijas.

Kodoldrošība, pētot esošos degvielas ciklus, gan rietumu, gan Krievijas reaktoru veidu drošību un lielākā mērā jaunus degvielas ciklus, kā arī
  jauna reaktora projektu. Turklāt KPC piedalīsies un koordinēs Eiropas līdzdalību Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma pētniecības un attīstības iniciatīvā, kurā iesaistītas pasaules labākās pētniecības organizācijas
  ; KPC apvienos Eiropas pētniecību šajā jomā un nodrošinās Eiropas ieguldījuma GIF nozīmību un kvalitāti.

Grozījums Nr. 24

I pielikums, daļa “Kopīgā pētniecības centra darbības kodolenerģijas jomā”, apakšvirsraksts “Darbības”, 3.a un 3.b punkts (jauns)

Kampaņu īstenošana, lai veicinātu politiķu un sabiedrības izpratni par kodolenerģiju, ņemot vērā, ka šobrīd vairums zinātnieku, politiķu un pilsoņu ir pārliecināti, ka globālā sasilšana ir reāla un to izraisa fosilā kurināmā oglekļa emisijas, un ka kodolenerģija, kas neizraisa oglekļa dioksīda emisija, ir būtiski svarīga daļa kopīgajā enerģijā, kas nepieciešama, lai apmierinātu pasaules vajadzības pēc enerģijas resursiem.

Informācijas izplatīšana par kodolenerģiju pilsoņu un viņu pārstāvju vidū, īstenojot daudzgadu informatīvas kampaņas par kodolenerģiju, lai rosinātu debates un atvieglotu lēmumu pieņemšanu, tādējādi dodot viņiem iespēju risināt objektīvas un uz faktiem balstītas debates un pieņemt informatīvus lēmumus. Lai nodrošinātu šo kampaņu maksimālu efektivitāti, tām jābūt izveidotām, izmantojot uz sociālajām zinātnēm balstītu metodoloģiju. Turklāt, ņemot vērā, ka salīdzināšana ar citiem enerģijas avotiem ir būtiska, lai izprastu kodolenerģijas izmantošanas sekas, jebkurās informācijas kampaņās, kas tiks īstenotas vai veicinātas, tiks minēti un izskaidroti pasākumi, ko ES veic citos līmeņos, lai stimulētu citu enerģijas avotu, it īpaši atjaunīgās enerģijas avotu, izmantošanu.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  
  OVL ...

P6_TA(2006)0267

Kopīgie noteikumi civilās aviācijas drošības jomā ***I

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (COM(2005)0429 — C6-0290/2005 — 2005/0191(COD))

(Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0429) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2005)0429) (1),

| — | ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, atbilstīgi kuram Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0290/2005), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 251. panta 2. punktu un 80. panta 2. punktu, atbilstīgi kuram Komisija iesniedza priekšlikumu Parlamentam (C6-0290/2005),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0194/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A6-0194/2006),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju vēlreiz apspriesties ar Parlamentu, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai to aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod Parlamenta priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

P6_TC1-COD(2005)0191

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2006. gada 15. jūnijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. .../2006 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā un kas atceļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002

(Teksts ar EEA nozīmi)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 80. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Lai aizsargātu personas un preces Eiropas Savienībā, ir jānovērš nelikumīga iejaukšanās civilās aviācijas gaisa kuģos,
  kura apdraud civilās aviācijas drošību,
  nosakot kopīgus noteikumus civilās aviācijas aizsardzībai. Šis mērķis jāsasniedz, nosakot kopīgus noteikumus un kopīgus standartus aviācijas drošības jomā, kā arī mehānismus, lai uzraudzītu atbilstību. |
| --- | --- |

(1)

Lai aizsargātu personas un preces Eiropas Savienībā, ir jānovērš nelikumīga iejaukšanās civilās aviācijas gaisa kuģos,
  kura apdraud civilās aviācijas drošību,
  nosakot kopīgus noteikumus civilās aviācijas aizsardzībai. Šis mērķis jāsasniedz, nosakot kopīgus noteikumus un kopīgus standartus aviācijas drošības jomā, kā arī mehānismus, lai uzraudzītu atbilstību.

| (2) | Civilās aviācijas drošības interesēs kopumā ir vēlams nodrošināt pamatu čikāgā 1944. gada 7. decembrī parakstītās Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 17. pielikuma 2002. gada aprīļa izdevuma vienotai interpretācijai. |
| --- | --- |

(2)

Civilās aviācijas drošības interesēs kopumā ir vēlams nodrošināt pamatu čikāgā 1944. gada 7. decembrī parakstītās Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 17. pielikuma 2002. gada aprīļa izdevuma vienotai interpretācijai.

| (3) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16 decembra Regula (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (3) tika pieņemta pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem Amerikas Savienotajās Valstīs. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16 decembra Regula (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (3) tika pieņemta pēc 2001. gada 11. septembra notikumiem Amerikas Savienotajās Valstīs.

| (4) | Regulas (EK) Nr. 2320/2002 saturs ir jāpārskata, ņemot vērā gūto pieredzi, un pati regula ir jāaizstāj ar jaunu tiesību aktu, lai vienkāršotu, saskaņotu un skaidrāk formulētu spēkā esošos noteikumus un uzlabotu drošības līmeni. |
| --- | --- |

(4)

Regulas (EK) Nr. 2320/2002 saturs ir jāpārskata, ņemot vērā gūto pieredzi, un pati regula ir jāaizstāj ar jaunu tiesību aktu, lai vienkāršotu, saskaņotu un skaidrāk formulētu spēkā esošos noteikumus un uzlabotu drošības līmeni.

| (5) | ņemot vērā, ka drošības pasākumu un procedūru pieņemšanā vajadzīga lielāka elastība, lai izpildītu jauno riska novērtējumu prasības un nodrošinātu jaunu tehnoloģiju ieviešanu, jaunajā tiesību aktā ir jānosaka pamatprincipi tam, kas jādara, lai aizsargātu civilo aviāciju pret nelikumīgu iejaukšanos, neiedziļinoties tehniskajos un procedūras aspektos par minēto pamatprincipu īstenošanu. |
| --- | --- |

(5)

ņemot vērā, ka drošības pasākumu un procedūru pieņemšanā vajadzīga lielāka elastība, lai izpildītu jauno riska novērtējumu prasības un nodrošinātu jaunu tehnoloģiju ieviešanu, jaunajā tiesību aktā ir jānosaka pamatprincipi tam, kas jādara, lai aizsargātu civilo aviāciju pret nelikumīgu iejaukšanos, neiedziļinoties tehniskajos un procedūras aspektos par minēto pamatprincipu īstenošanu.

| (6) | Jaunais tiesību akts ir jāattiecina uz civilās aviācijas lidostām, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, uz operatoriem, kas sniedz pakalpojumus šādās lidostās, un uz tiesību subjektiem, kas nodrošina preces un/vai pakalpojumus šādām lidostām vai izmantojot šādas lidostas. |
| --- | --- |

(6)

Jaunais tiesību akts ir jāattiecina uz civilās aviācijas lidostām, kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā, uz operatoriem, kas sniedz pakalpojumus šādās lidostās, un uz tiesību subjektiem, kas nodrošina preces un/vai pakalpojumus šādām lidostām vai izmantojot šādas lidostas.

| (7) | Neierobežojot 1963. gada Tokijas Konvenciju par noziegumiem un dažām citām nelikumīgām darbībām, kas izdarītas gaisa kuģos, Hāgas 1970. gada Konvenciju par cīņu pret nelikumīgu gaisakuģu sagrābšanu un Monreālas 1971. gada Konvenciju par cīņu pret nelegālām darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību, jaunajā tiesību aktā ir jāaptver
  arī
  drošības pasākumi, kas ir piemērojami Kopienas gaisa pārvadātāju gaisa kuģos vai lidojuma laikā. |
| --- | --- |

(7)

Neierobežojot 1963. gada Tokijas Konvenciju par noziegumiem un dažām citām nelikumīgām darbībām, kas izdarītas gaisa kuģos, Hāgas 1970. gada Konvenciju par cīņu pret nelikumīgu gaisakuģu sagrābšanu un Monreālas 1971. gada Konvenciju par cīņu pret nelegālām darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību, jaunajā tiesību aktā ir jāaptver
  arī
  drošības pasākumi, kas ir piemērojami Kopienas gaisa pārvadātāju gaisa kuģos vai lidojuma laikā.

| (8) | Dažādi civilās aviācijas veidi ne vienmēr rada vienādu apdraudējuma līmeni. Nosakot kopējus aviācijas drošības
  pamatstandartus
  , jāņem vērā gaisa kuģa izmērs, darbības veids un/vai darbību biežums lidostās, lai atļautu atkāpju piešķiršanu. |
| --- | --- |

(8)

Dažādi civilās aviācijas veidi ne vienmēr rada vienādu apdraudējuma līmeni. Nosakot kopējus aviācijas drošības
  pamatstandartus
  , jāņem vērā gaisa kuģa izmērs, darbības veids un/vai darbību biežums lidostās, lai atļautu atkāpju piešķiršanu.

| (9) | Dalībvalstīm arī ir jāļauj, pamatojoties uz riska novērtējumu, piemērot stingrākus pasākumus, nekā tie, ko paredzēts noteikt.
  Tomēr jānosaka atšķirība starp kopējiem pamatstandartiem un
  stingrākiem pasākumiem
  , un līdzīgai atšķirībai ir jābūt to finansēšanā
  . |
| --- | --- |

(9)

Dalībvalstīm arī ir jāļauj, pamatojoties uz riska novērtējumu, piemērot stingrākus pasākumus, nekā tie, ko paredzēts noteikt.
  Tomēr jānosaka atšķirība starp kopējiem pamatstandartiem un
  stingrākiem pasākumiem
  , un līdzīgai atšķirībai ir jābūt to finansēšanā
  .

| (10) | Jānosaka atšķirība starp pasta sūtījumiem un parastajām kravām. Ir jāiekļauj kopējie drošības pasākumi, kas pielāgoti pasta sūtījumiem raksturīgajām īpatnībām. |
| --- | --- |

(10)

Jānosaka atšķirība starp pasta sūtījumiem un parastajām kravām. Ir jāiekļauj kopējie drošības pasākumi, kas pielāgoti pasta sūtījumiem raksturīgajām īpatnībām.

| (11) | Trešās valstis var lūgt piemērot pasākumus, kas ir atšķirīgi no šajā tiesību aktā paredzētajiem, attiecībā uz lidojumiem no lidostas kādā dalībvalstī uz minēto treso valsti vai virs tās teritorijas. Tomēr, neierobežojot divpusējus nolīgumus, kuros Kopiena ir līgumslēdzēja puse, ir jāparedz iespēja Komisijai izvērtēt trešās valsts pieprasītos pasākumus un izlemt, vai dalībvalsts, operators vai cits iesaistītais tiesību subjekts var piemērot prasītos pasākumus. |
| --- | --- |

(11)

Trešās valstis var lūgt piemērot pasākumus, kas ir atšķirīgi no šajā tiesību aktā paredzētajiem, attiecībā uz lidojumiem no lidostas kādā dalībvalstī uz minēto treso valsti vai virs tās teritorijas. Tomēr, neierobežojot divpusējus nolīgumus, kuros Kopiena ir līgumslēdzēja puse, ir jāparedz iespēja Komisijai izvērtēt trešās valsts pieprasītos pasākumus un izlemt, vai dalībvalsts, operators vai cits iesaistītais tiesību subjekts var piemērot prasītos pasākumus.

| (12) | Lai gan vienā dalībvalstī var būt divas vai vairāk struktūras vai tiesību subjekti, kas darbojas aviācijas drošības jomā, katrai dalībvalstij ir jāizraugās viena iestāde, kas būs atbildīga par drošības standartu īstenošanas koordināciju un uzraudzību. |
| --- | --- |

(12)

Lai gan vienā dalībvalstī var būt divas vai vairāk struktūras vai tiesību subjekti, kas darbojas aviācijas drošības jomā, katrai dalībvalstij ir jāizraugās viena iestāde, kas būs atbildīga par drošības standartu īstenošanas koordināciju un uzraudzību.

| (13) | Lai noteiktu pienākumus kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanai un aprakstītu, kādi pasākumi šim nolūkam jāveic operatoriem un citiem tiesību subjektiem, katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts civilās aviācijas drošības programma. Turklāt katram lidostas operatoram, gaisa pārvadātājam un tiesību subjektam, kas piemēro aviācijas drošības standartus, jāizveido, jāpiemēro un jāuztur drošības programma, lai izpildītu gan jaunā tiesību akta prasības, gan piemērojamās valsts civilās aviācijas drošības programmas prasības. |
| --- | --- |

(13)

Lai noteiktu pienākumus kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanai un aprakstītu, kādi pasākumi šim nolūkam jāveic operatoriem un citiem tiesību subjektiem, katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts civilās aviācijas drošības programma. Turklāt katram lidostas operatoram, gaisa pārvadātājam un tiesību subjektam, kas piemēro aviācijas drošības standartus, jāizveido, jāpiemēro un jāuztur drošības programma, lai izpildītu gan jaunā tiesību akta prasības, gan piemērojamās valsts civilās aviācijas drošības programmas prasības.

| (14) | Lai uzraudzītu atbilstību jaunajam tiesību aktam un valsts civilās aviācijas drošības programmai, katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts programma civilās aviācijas drošības
  līmeņa
  pārbaudei un jānodrošina minētās programmas īstenošana. |
| --- | --- |

(14)

Lai uzraudzītu atbilstību jaunajam tiesību aktam un valsts civilās aviācijas drošības programmai, katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts programma civilās aviācijas drošības
  līmeņa
  pārbaudei un jānodrošina minētās programmas īstenošana.

| (15) | Lai uzraudzītu, kā dalībvalsts piemēro jauno tiesību aktu, un arī, lai noteiktu aviācijas drošības vājos punktus, Komisijai jāveic pārbaudes, tostarp pārbaudes bez iepriekšēja brīdinājuma. |
| --- | --- |

(15)

Lai uzraudzītu, kā dalībvalsts piemēro jauno tiesību aktu, un arī, lai noteiktu aviācijas drošības vājos punktus, Komisijai jāveic pārbaudes, tostarp pārbaudes bez iepriekšēja brīdinājuma.

| (16) | Ņemot vērā gaidāmo Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kompetenču paplašināšanos, šo Aģentūru pakāpeniski jāiesaista kopīgo civilās aviācijas drošības noteikumu ievērošanas uzraudzībā. |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā gaidāmo Eiropas Aviācijas drošības aģentūras kompetenču paplašināšanos, šo Aģentūru pakāpeniski jāiesaista kopīgo civilās aviācijas drošības noteikumu ievērošanas uzraudzībā.

| (17) | Īstenošanas tiesību akti, kuros noteikti kopēji pasākumi un procedūras kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanai un kuros iekļauta slepena drošības informācija, kopā ar Komisijas pārbaudes ziņojumiem un
  attiecīgo
  valstu iestāžu atbildēm jāuzskata par “ES klasificēto informāciju” tādā nozīmē, kā paredzēts Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (4). Minētos dokumentus nedrīkst publicēt; tie jādara pieejami vienīgi tiem operatoriem un tiesību subjektiem, kuriem ir likumīga interese. |
| --- | --- |

(17)

Īstenošanas tiesību akti, kuros noteikti kopēji pasākumi un procedūras kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanai un kuros iekļauta slepena drošības informācija, kopā ar Komisijas pārbaudes ziņojumiem un
  attiecīgo
  valstu iestāžu atbildēm jāuzskata par “ES klasificēto informāciju” tādā nozīmē, kā paredzēts Komisijas 2001. gada 29. novembra Lēmumā 2001/844/EK, EOTK, Euratom, ar ko groza tās iekšējo reglamentu (4). Minētos dokumentus nedrīkst publicēt; tie jādara pieejami vienīgi tiem operatoriem un tiesību subjektiem, kuriem ir likumīga interese.

| (18) | šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi un procedūras jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5). |
| --- | --- |

(18)

šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi un procedūras jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5).

| (19) | Lai atļautu no trešās valsts atlidojušiem tranzīta pasažieriem, kas turpina ceļu, pārsēžoties uz citu gaisa kuģi, un tranzīta bagāžai, ko paredzēts pārkraut uz citu gaisa kuģi, atbrīvojumu no pārmeklēšanas saskaņā ar tā saucamo “vienas pieturas drošības” principu, kā arī, lai atļautu pasažieriem, kas ielido ar šādu reisu, atrasties kopā ar pārmeklētiem izlidojošiem pasažieriem, ir jāveicina nolīgumi starp Kopienu un trešām valstīm, kuros tiktu atzīts, ka drošības standarti, ko piemēro trešā valstī, ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem. |
| --- | --- |

(19)

Lai atļautu no trešās valsts atlidojušiem tranzīta pasažieriem, kas turpina ceļu, pārsēžoties uz citu gaisa kuģi, un tranzīta bagāžai, ko paredzēts pārkraut uz citu gaisa kuģi, atbrīvojumu no pārmeklēšanas saskaņā ar tā saucamo “vienas pieturas drošības” principu, kā arī, lai atļautu pasažieriem, kas ielido ar šādu reisu, atrasties kopā ar pārmeklētiem izlidojošiem pasažieriem, ir jāveicina nolīgumi starp Kopienu un trešām valstīm, kuros tiktu atzīts, ka drošības standarti, ko piemēro trešā valstī, ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem.

| (20) | Jāturpina virzīties uz vienreizējas drošības pārbaudes mērķi attiecībā uz visiem lidojumiem Eiropas Savienībā. |
| --- | --- |

(20)

Jāturpina virzīties uz vienreizējas drošības pārbaudes mērķi attiecībā uz visiem lidojumiem Eiropas Savienībā.

| (21) | Ir jāparedz sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām, |
| --- | --- |

(21)

Ir jāparedz sankcijas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem. Šīm sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un preventīvām,

| (22) | 1987. gada 2. decembrī Londonā Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste ar abu valstu ārlietu ministru kopīgu deklarāciju ir vienojušās par plašākas sadarbības kārtību attiecībā uz Gibraltāra lidostas izmantošanu. Šāda kārtība vēl ir jāievieš. |
| --- | --- |

(22)

1987. gada 2. decembrī Londonā Spānijas Karaliste un Apvienotā Karaliste ar abu valstu ārlietu ministru kopīgu deklarāciju ir vienojušās par plašākas sadarbības kārtību attiecībā uz Gibraltāra lidostas izmantošanu. Šāda kārtība vēl ir jāievieš.

| (23) | Jāapspriež tāda solidaritātes mehānisma izveide, kas var piedāvāt palīdzību pēc teroristu darbībām, kurām ir liela ietekme uz transporta jomu, |
| --- | --- |

(23)

Jāapspriež tāda solidaritātes mehānisma izveide, kas var piedāvāt palīdzību pēc teroristu darbībām, kurām ir liela ietekme uz transporta jomu,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Mērķi

1.   Šajā regulā noteikti kopīgi noteikumi
  , lai aizsargātu civilo aviāciju pret nelikumīgām iejaukšanās darbībām, kas apdraud civilās aviācijas drošību
  .

Tā arī nodrošina pamatu čikāgā parakstītās Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 17. pielikuma 2002. gada aprīļa izdevuma vienotai interpretācijai.

2.   Šā panta 1. punktā noteikto mērķu sasniegšanas līdzekļi ir šādi:

| a) | kopīgu noteikumu un kopēju
  pamatstandartu
  noteikšana aviācijas drošības jomā; |
| --- | --- |

a)

kopīgu noteikumu un kopēju
  pamatstandartu
  noteikšana aviācijas drošības jomā;

| b) | mehānismi atbilstības uzraudzībai. |
| --- | --- |

b)

mehānismi atbilstības uzraudzībai.

2. pants

Darbības joma

1.
     Šo regulu piemēro:

| a) | visām civilās aviācijas lidostām
  vai lidostu daļām
  , kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā; |
| --- | --- |

a)

visām civilās aviācijas lidostām
  vai lidostu daļām
  , kas atrodas kādas dalībvalsts teritorijā;

| b) | visiem operatoriem, tostarp gaisa pārvadātājiem, kas sniedz pakalpojumus a) punktā minētajās lidostās; |
| --- | --- |

b)

visiem operatoriem, tostarp gaisa pārvadātājiem, kas sniedz pakalpojumus a) punktā minētajās lidostās;

| c) | visiem tiesību subjektiem, kas darbojas no telpām, kuras atrodas lidostu telpās vai ārpus tām, un kas nodrošina preces un/vai pakalpojumus a) punktā minētajām lidostām vai izmantojot šādas lidostas. |
| --- | --- |

c)

visiem tiesību subjektiem, kas darbojas no telpām, kuras atrodas lidostu telpās vai ārpus tām, un kas nodrošina preces un/vai pakalpojumus a) punktā minētajām lidostām vai izmantojot šādas lidostas.

2.
     
  Šīs regulas piemērošana Gibraltāra lidostai neskar Spānijas Karalistes un Apvienotās Karalistes attiecīgās juridiskās nostājas strīdā par tās teritorijas suverenitāti, kurā atrodas šī lidosta.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā:

| 1) | “civilā aviācija” nozīmē jebkuru gaisa transporta darbību, gan komerciālu un nekomerciālu, gan regulāru un neregulāru, bet neieskaitot darbības, kas minētas 3. pantā Čikāgas 1944. gada Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju un ko veic valsts gaisa kuģis; |
| --- | --- |

1)

“civilā aviācija” nozīmē jebkuru gaisa transporta darbību, gan komerciālu un nekomerciālu, gan regulāru un neregulāru, bet neieskaitot darbības, kas minētas 3. pantā Čikāgas 1944. gada Konvencijā par starptautisko civilo aviāciju un ko veic valsts gaisa kuģis;

| 2) | “aviācijas drošība” ir to pasākumu un cilvēku un dabas resursu kopums, kuri paredzēti, lai pasargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās
  , kas apdraud civilās aviācijas drošību
  ; |
| --- | --- |

2)

“aviācijas drošība” ir to pasākumu un cilvēku un dabas resursu kopums, kuri paredzēti, lai pasargātu civilo aviāciju no nelikumīgas iejaukšanās
  , kas apdraud civilās aviācijas drošību
  ;

| 3) | “lidosta” ir jebkura zemes [vai ūdens] platība, kas īpaši pielāgota, lai tajā nolaistos, paceltos un manevrētu gaisa kuģi, ieskaitot palīgobjektus, kas var būt saistīti ar šīm darbībām gaisa satiksmes un pakalpojumu vajadzībām, ieskaitot objektus, kas vajadzīgi komerciāliem gaisa pakalpojumiem; |
| --- | --- |

3)

“lidosta” ir jebkura zemes [vai ūdens] platība, kas īpaši pielāgota, lai tajā nolaistos, paceltos un manevrētu gaisa kuģi, ieskaitot palīgobjektus, kas var būt saistīti ar šīm darbībām gaisa satiksmes un pakalpojumu vajadzībām, ieskaitot objektus, kas vajadzīgi komerciāliem gaisa pakalpojumiem;

| 4) | “operators” ir persona, organizācija vai uzņēmums, kas ir iesaistīts vai piedāvā iesaistīties gaisa transporta darbībā; |
| --- | --- |

4)

“operators” ir persona, organizācija vai uzņēmums, kas ir iesaistīts vai piedāvā iesaistīties gaisa transporta darbībā;

| 5) | “gaisa pārvadātājs” ir gaisa transporta uzņēmums, kam ir spēkā esoša darbības licence
  vai tās ekvivalents
  ; |
| --- | --- |

5)

“gaisa pārvadātājs” ir gaisa transporta uzņēmums, kam ir spēkā esoša darbības licence
  vai tās ekvivalents
  ;

| 6) | “Kopienas gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kam ir spēkā esoša darbības licence, kuru piešķīrusi dalībvalsts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 (1992. gada 23. jūlijs)
   (6); |
| --- | --- |

6)

“Kopienas gaisa pārvadātājs” ir gaisa pārvadātājs, kam ir spēkā esoša darbības licence, kuru piešķīrusi dalībvalsts saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2407/92 (1992. gada 23. jūlijs)
   (6);

| 7) | “aizliegti priekšmeti” ir ieroči, sprāgstvielas vai citas bīstamas ierīces, priekšmeti vai vielas, ko var izmantot, lai veiktu nelikumīgas iejaukšanās darbību
  , kura apdraud drošību
  ; |
| --- | --- |

7)

“aizliegti priekšmeti” ir ieroči, sprāgstvielas vai citas bīstamas ierīces, priekšmeti vai vielas, ko var izmantot, lai veiktu nelikumīgas iejaukšanās darbību
  , kura apdraud drošību
  ;

| 8) | “pārmeklēšana” ir tehnisku vai citu līdzekļu izmantošana, kas paredzēti aizliegtu priekšmetu identificēšanai un/vai atklāšanai; |
| --- | --- |

8)

“pārmeklēšana” ir tehnisku vai citu līdzekļu izmantošana, kas paredzēti aizliegtu priekšmetu identificēšanai un/vai atklāšanai;

| 9) | “drošības kontrole” ir tādu līdzekļu izmantošana, ar kuriem var novērst aizliegtu priekšmetu ienešanu; |
| --- | --- |

9)

“drošības kontrole” ir tādu līdzekļu izmantošana, ar kuriem var novērst aizliegtu priekšmetu ienešanu;

| 10) | “piekļuves kontrole” ir tādu līdzekļu izmantošana, ar kuriem
  var novērst
  nepiederošo personu vai nepiederošo transportlīdzekļu iekļūšanu; |
| --- | --- |

10)

“piekļuves kontrole” ir tādu līdzekļu izmantošana, ar kuriem
  var novērst
  nepiederošo personu vai nepiederošo transportlīdzekļu iekļūšanu;

| 11) | “kontrolējamā teritorija” ir lidlauka manevrēšanas laukums, tam piegulošā teritorija un ēkas vai to daļas, kam piekļuve ir ierobežota; |
| --- | --- |

11)

“kontrolējamā teritorija” ir lidlauka manevrēšanas laukums, tam piegulošā teritorija un ēkas vai to daļas, kam piekļuve ir ierobežota;

| 12) | “atklātā teritorija” ir tās lidostas daļas, tām piegulošā teritorija un ēkas vai to daļas, kas nav kontrolējamā teritorija; |
| --- | --- |

12)

“atklātā teritorija” ir tās lidostas daļas, tām piegulošā teritorija un ēkas vai to daļas, kas nav kontrolējamā teritorija;

| 13) | “ierobežotas iekļuves drošības zona” ir lidostas kontrolējamās teritorijas daļa, kurā papildus iekļuves ierobežošanai piemēro piekļuves kontroli; |
| --- | --- |

13)

“ierobežotas iekļuves drošības zona” ir lidostas kontrolējamās teritorijas daļa, kurā papildus iekļuves ierobežošanai piemēro piekļuves kontroli;

| 14) | “norobežota zona” ir zona, kas
  nav publiski pieejama un kas
  ir atdalīta no ierobežotas piekļuves drošības zonas vai, ja norobežotā zona ietilpst ierobežotas piekļuves drošības zonā, tā ir atsevišķa, no citām lidostas ierobežotas piekļuves drošības zonām ar piekļuves kontroli norobežota zona; |
| --- | --- |

14)

“norobežota zona” ir zona, kas
  nav publiski pieejama un kas
  ir atdalīta no ierobežotas piekļuves drošības zonas vai, ja norobežotā zona ietilpst ierobežotas piekļuves drošības zonā, tā ir atsevišķa, no citām lidostas ierobežotas piekļuves drošības zonām ar piekļuves kontroli norobežota zona;

| 15) | “iepriekšējās darbības pārbaude” ir personas identitātes ticama pārbaude, ieskaitot jebkuru sodāmību
  un izmeklēšanas datus
  ; |
| --- | --- |

15)

“iepriekšējās darbības pārbaude” ir personas identitātes ticama pārbaude, ieskaitot jebkuru sodāmību
  un izmeklēšanas datus
  ;

| 16) | “pasažieri, bagāža, krava
  vai pasta sūtījumi
  , kas turpina ceļu ar citu gaisa kuģi” ir pasažieri, bagāža, krava vai
  pasta sūtījumi
  , kas izlido ar gaisa kuģi, kas nav tas gaisa kuģis, ar kuru tie ielidoja
  vai ar to pašu gaisa kuģi, bet ar lidojumu, kam ir cits numurs
  ; |
| --- | --- |

16)

“pasažieri, bagāža, krava
  vai pasta sūtījumi
  , kas turpina ceļu ar citu gaisa kuģi” ir pasažieri, bagāža, krava vai
  pasta sūtījumi
  , kas izlido ar gaisa kuģi, kas nav tas gaisa kuģis, ar kuru tie ielidoja
  vai ar to pašu gaisa kuģi, bet ar lidojumu, kam ir cits numurs
  ;

| 17) | “tranzīta pasažieri, bagāža, krava
  vai pasta sūtījumi
  ”“ir pasažieri, bagāža, krava
  vai pasta sūtījumi
  , kas izlido ar to pašu gaisa kuģi, ar kuru tie atlidoja
  , un kuru lidojumam ir viens un tas pats numurs
  ;” |
| --- | --- |

17)

“tranzīta pasažieri, bagāža, krava
  vai pasta sūtījumi
  ”“ir pasažieri, bagāža, krava
  vai pasta sūtījumi
  , kas izlido ar to pašu gaisa kuģi, ar kuru tie atlidoja
  , un kuru lidojumam ir viens un tas pats numurs
  ;”

| 18) | “pasažieris, kas potenciāli var radīt problēmas” ir pasažieris,
  kura uzvedība ir nepārprotami nenormāla un draud kompromitēt lidojuma drošību, vai pasažieris,
  kas ir izraidīts no valsts, persona, ko nevar ielaist
  izcelsmes
  valstī imigrācijas dēļ, vai persona, kas ir tiesas uzraudzībā; |
| --- | --- |

18)

“pasažieris, kas potenciāli var radīt problēmas” ir pasažieris,
  kura uzvedība ir nepārprotami nenormāla un draud kompromitēt lidojuma drošību, vai pasažieris,
  kas ir izraidīts no valsts, persona, ko nevar ielaist
  izcelsmes
  valstī imigrācijas dēļ, vai persona, kas ir tiesas uzraudzībā;

| 19) | “rokas bagāža” ir bagāža, ko paredzēts pārvadāt gaisa kuģa salonā; |
| --- | --- |

19)

“rokas bagāža” ir bagāža, ko paredzēts pārvadāt gaisa kuģa salonā;

| 20) | “reģistrētā bagāža” ir bagāža, ko paredzēts pārvadāt gaisa kuģa kravas telpā; |
| --- | --- |

20)

“reģistrētā bagāža” ir bagāža, ko paredzēts pārvadāt gaisa kuģa kravas telpā;

| 21) | “pasažiera reģistrētā bagāža” ir bagāža, ko pieņem pārvadāšanai gaisa kuģa kravas telpās un ko reģistrējis pasažieris, kurš atrodas šajā gaisa kuģī; |
| --- | --- |

21)

“pasažiera reģistrētā bagāža” ir bagāža, ko pieņem pārvadāšanai gaisa kuģa kravas telpās un ko reģistrējis pasažieris, kurš atrodas šajā gaisa kuģī;

| 22) | “gaisa pārvadātāja pasts” ir pasts, kura sūtītājs un saņēmējs ir gaisa pārvadātājs; |
| --- | --- |

22)

“gaisa pārvadātāja pasts” ir pasts, kura sūtītājs un saņēmējs ir gaisa pārvadātājs;

| 23) | “gaisa pārvadātāja materiāli” ir materiāli, kuru nosūtītājs un saņēmējs ir gaisa pārvadātājs vai kurus lieto gaisa pārvadātājs; |
| --- | --- |

23)

“gaisa pārvadātāja materiāli” ir materiāli, kuru nosūtītājs un saņēmējs ir gaisa pārvadātājs vai kurus lieto gaisa pārvadātājs;

| 24) | “pasts” ir vēstules, sīkpakas, korespondences sūtījumi un citi priekšmetu sūtījumi, kurus paredzēts nogādāt pasta pakalpojumu sniedzējiem, kas ir atbildīgi par to nosūtīšanu saskaņā ar Pasaules Pasta savienības (UPU) noteikumiem; |
| --- | --- |

24)

“pasts” ir vēstules, sīkpakas, korespondences sūtījumi un citi priekšmetu sūtījumi, kurus paredzēts nogādāt pasta pakalpojumu sniedzējiem, kas ir atbildīgi par to nosūtīšanu saskaņā ar Pasaules Pasta savienības (UPU) noteikumiem;

| 25) | “krava” ir jebkurš īpašums, ko paredzēts pārvadāt ar gaisa kuģi, bet kas nav bagāža,
  pasts,
  gaisa pārvadātāja pasts un gaisa pārvadātāja materiāli, un lidojumam nepieciešamie krājumi; |
| --- | --- |

25)

“krava” ir jebkurš īpašums, ko paredzēts pārvadāt ar gaisa kuģi, bet kas nav bagāža,
  pasts,
  gaisa pārvadātāja pasts un gaisa pārvadātāja materiāli, un lidojumam nepieciešamie krājumi;

| 26) | “pilnvarotais pārstāvis” ir gaisa pārvadātājs, pārstāvis, kravas ekspeditors vai cits tiesību subjekts, kas nodrošina kravas
  vai pasta
  drošības kontroli saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

26)

“pilnvarotais pārstāvis” ir gaisa pārvadātājs, pārstāvis, kravas ekspeditors vai cits tiesību subjekts, kas nodrošina kravas
  vai pasta
  drošības kontroli saskaņā ar šo regulu;

| 27) | “zināms nosūtītājs” ir nosūtītājs, kurš dod rīkojumu pārvest kravu
  vai pastu
  un kura procedūras atbilst kopīgiem drošības noteikumiem un standartiem, kas ir pietiekami, lai atļautu pārvadāt minēto kravu
  vai pastu
  ar jebkuru
  gaisa kuģi
  ; |
| --- | --- |

27)

“zināms nosūtītājs” ir nosūtītājs, kurš dod rīkojumu pārvest kravu
  vai pastu
  un kura procedūras atbilst kopīgiem drošības noteikumiem un standartiem, kas ir pietiekami, lai atļautu pārvadāt minēto kravu
  vai pastu
  ar jebkuru
  gaisa kuģi
  ;

| 28) | “pazīstams nosūtītājs” ir nosūtītājs, kurš dod rīkojumu pārvest kravu
  vai pastu
  un kura procedūras atbilst kopīgiem drošības noteikumiem un standartiem, kas ir pietiekami, lai atļautu pārvadāt minēto kravu ar kravas gaisa kuģi
  vai gaisa kuģi, kas pārvadā tikai pastu
  ; |
| --- | --- |

28)

“pazīstams nosūtītājs” ir nosūtītājs, kurš dod rīkojumu pārvest kravu
  vai pastu
  un kura procedūras atbilst kopīgiem drošības noteikumiem un standartiem, kas ir pietiekami, lai atļautu pārvadāt minēto kravu ar kravas gaisa kuģi
  vai gaisa kuģi, kas pārvadā tikai pastu
  ;

| 29) | “gaisa kuģa
  drošības
  pārbaude” ir to gaisa kuģa iekšējo daļu pārbaude, kurām varēja piekļūt pasažieri, kopā ar gaisa kuģa kravas telpu pārbaudi, lai atklātu aizliegtus priekšmetus un nelikumīgu iejaukšanos
  , kas apdraud drošību
  gaisa kuģī; |
| --- | --- |

29)

“gaisa kuģa
  drošības
  pārbaude” ir to gaisa kuģa iekšējo daļu pārbaude, kurām varēja piekļūt pasažieri, kopā ar gaisa kuģa kravas telpu pārbaudi, lai atklātu aizliegtus priekšmetus un nelikumīgu iejaukšanos
  , kas apdraud drošību
  gaisa kuģī;

| 30) | “gaisa kuģa
  drošības
  pārmeklēšana” ir gaisa kuģa iekšējo daļu un ārējo daļu, kurām var piekļūt, pārbaude, lai noteiktu aizliegtus priekšmetus un nelikumīgu iejaukšanos,
  kas apdraud drošību
  gaisa kuģī; |
| --- | --- |

30)

“gaisa kuģa
  drošības
  pārmeklēšana” ir gaisa kuģa iekšējo daļu un ārējo daļu, kurām var piekļūt, pārbaude, lai noteiktu aizliegtus priekšmetus un nelikumīgu iejaukšanos,
  kas apdraud drošību
  gaisa kuģī;

| 31) | “par lidojuma drošību atbildīgais drošības darbinieks” ir dalībvalsts algota persona ceļošanai ar dalībvalsts licencēta gaisa pārvadātāja gaisa kuģi, lai aizsargātu minēto gaisa kuģi un tajā esošās personas no nelikumīgas iejaukšanās darbībām
  , kas apdraud lidojuma drošību
  ; |
| --- | --- |

31)

“par lidojuma drošību atbildīgais drošības darbinieks” ir dalībvalsts algota persona ceļošanai ar dalībvalsts licencēta gaisa pārvadātāja gaisa kuģi, lai aizsargātu minēto gaisa kuģi un tajā esošās personas no nelikumīgas iejaukšanās darbībām
  , kas apdraud lidojuma drošību
  ;

| 32) | “pastāvīgas izlases veida pārbaudes” ir pārbaudes, ko veic visā darbības laikā, taču izlases kārtībā. |
| --- | --- |

32)

“pastāvīgas izlases veida pārbaudes” ir pārbaudes, ko veic visā darbības laikā, taču izlases kārtībā.

4. pants

Kopējie
  pamatstandarti

1.   Kopējie
  pamatstandarti
  civilās aviācijas aizsardzībai pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām
  , kas apdraud civilās aviācijas drošību,
  ir noteikti pielikumā.

2.
     
  Dalībvalstis un lietotāji sedz kopējo pamatstandartu pret nelikumīgas iejaukšanās darbībām piemērošanas izmaksas. Lai izvairītos no jebkādiem dalībvalstu, Kopienas lidostu, gaisa pārvadātāju un citu tiesību subjektu, kā arī dalībvalstu un trešo valstu konkurences traucējumiem, Komisija pēc iespējas ātrāk iesniedz priekšlikumu vienādu drošības pasākumu finansēšanas noteikumu ieviešanai dalībvalstīs.

3.   Sīki izstrādātus pasākumus un procedūras 1. punktā minēto kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanai nosaka saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto procedūru.

Šādus pasākumus nosaka jo īpaši attiecībā uz:

| a) | pārmeklēšanas metodēm, piekļuves kontroli un citām drošības pārbaudēm; |
| --- | --- |

a)

pārmeklēšanas metodēm, piekļuves kontroli un citām drošības pārbaudēm;

| b) | gaisa kuģa pārbaužu un gaisa kuģa pārmeklēšanas metodēm; |
| --- | --- |

b)

gaisa kuģa pārbaužu un gaisa kuģa pārmeklēšanas metodēm;

| c) | aizliegtiem priekšmetiem; |
| --- | --- |

c)

aizliegtiem priekšmetiem;

| d) | darbības efektivitātes kritērijiem un ierīču pieņemšanas pārbaudēm; |
| --- | --- |

d)

darbības efektivitātes kritērijiem un ierīču pieņemšanas pārbaudēm;

| e) | prasībām darbinieku pieņemšanai darbā un apmācībai; |
| --- | --- |

e)

prasībām darbinieku pieņemšanai darbā un apmācībai;

| f) | ierobežotas iekļuves drošības zonu kritisko daļu noteikšanu; |
| --- | --- |

f)

ierobežotas iekļuves drošības zonu kritisko daļu noteikšanu;

| g) | pilnvaroto pārstāvju, zināmu nosūtītāju un pazīstamu nosūtītāju pienākumiem un to apstiprināšanas procedūrām; |
| --- | --- |

g)

pilnvaroto pārstāvju, zināmu nosūtītāju un pazīstamu nosūtītāju pienākumiem un to apstiprināšanas procedūrām;

| h) | to personu un preču kategorijām, kurām objektīvu iemeslu dēļ piemēro īpašas drošības procedūras vai kuras atbrīvo no pārmeklēšanas, piekļuves kontroles vai citām drošības pārbaudēm; |
| --- | --- |

h)

to personu un preču kategorijām, kurām objektīvu iemeslu dēļ piemēro īpašas drošības procedūras vai kuras atbrīvo no pārmeklēšanas, piekļuves kontroles vai citām drošības pārbaudēm;

| i) | iepriekšējās darbības pārbaudes. |
| --- | --- |

i)

iepriekšējās darbības pārbaudes.

Komisija saskaņā ar 20. panta 2. punktā noteikto kārtību nosaka kritērijus, ar kuriem ļauj dalībvalstīm atkāpties
  no 1. punktā minētajiem kopējiem
  pamatstandartiem un pieņemt drošības pasākumus
  , kas lidostās vai to norobežotās zonās sniedz atbilstošu aizsardzības līmeni
  , pamatojoties uz vietējā riska novērtējumu
  . šādus alternatīvus pasākumus pamato ar iemesliem, kas attiecas uz gaisa kuģa izmēru, darbības veidu un/vai darbību biežumu attiecīgajās lidostās.

4.   Dalībvalstis nodrošina 1. punktā minēto kopējo
  pamatstandartu
  piemērošanu.

5.
     
  Katru 1. punktā minēto kopējo pamatstandartu īstenošanas sīki izstrādāto pasākumu un procedūru nosaka, pamatojoties uz riska un ietekmes novērtējumu. Novērtējums ietver aprēķinātās izmaksas.

5. pants

Pārredzamība cenu aprēķinos

Ja lidmašīnas biļetes cenā iekļauj lidostu vai lidojumu izmaksas, tās biļetē parāda atsevišķi vai savādāk norāda par tām pasažierim.

6. pants

Drošības pārkāpuma gadījumā veicamā darbība

Ja dalībvalstīm ir pamats uzskatīt, ka sakarā ar drošības pārkāpumiem drošības līmenis ir kompromitēts, tās nodrošina atbilstošu un tūlītēju darbību veikšanu, novēršot šos pārkāpumus un nodrošinot civilās aviācijas turpmāku drošību.

Pirms šādu pasākumu piemērošanas, dalībvalstis konsultējas ar 20. pantā minēto komiteju
  .

7. pants

Dalībvalstu piemēroti stingrāki pasākumi

1.   Dalībvalstis var piemērot stingrākus pasākumus, nekā 4. pantā paredzētie kopējie
  pamatstandarti
  . Piemērojot šādus standartus, tās rīkojas, pamatojoties uz riska novērtējumu, un saskaņā ar Kopienas tiesībām. Stingrāki pasākumi ir atbilstīgi, objektīvi, nediskriminējoši un samērīgi ar risku, kura novēršanai tie ir paredzēti.

Dalībvalstis informē Komisiju
  un 20. pantā minēto komiteju
  par šādiem pasākumiem
  pirms to piemērošanas
  .

2.   Komisija var izskatīt 1. punkta piemērošanu un, apspriedusies ar 20. panta 1. punktā minēto Komiteju, var izlemt, vai dalībvalsts var turpināt šos pasākumus.

Komisija savu lēmumu paziņo Padomei un dalībvalstīm.

Viena mēneša laikā pēc tam, kad Komisija paziņojusi savu lēmumu, dalībvalsts to var nodot izskatīšanai Padomē. Padome ar kvalificētu balsu vairākumu var pieņemt atšķirīgu lēmumu trīs mēnešu laikā.

3.   Šā panta 1. punkta otro daļu un 2. punktu nepiemēro, ja stingrāki pasākumi attiecas uz konkrētu lidojumu konkrētā datumā.

4.
     
  Dalībvalstis sedz jebkuru stingrāku pasākumu, kas minēti 1. punktā, piemērošanas izmaksas.

8. pants

Drošības nodevu un izdevumu iekasēšanas nodrošināšana

Drošības nodevas un izdevumi ir caurskatāmi neatkarīgi no tā, vai tos iekasē dalībvalstis, gaisa pārvadātāji vai tiesību subjekti, tos izmanto vienīgi, lai segtu drošības izmaksas lidostās un gaisa kuģos, un tās nepārsniedz 4. pantā minētās kopējo pamatstandartu piemērošanas izmaksas.

9. pants

Trešo valstu pieprasīti drošības pasākumi

1.   Neierobežojot divpusējus nolīgumus, kuros Kopiena ir līgumslēdzēja puse, dalībvalsts paziņo Komisijai par trešās valsts pieprasītiem pasākumiem, ja tie atšķiras no kopējiem
  pamatstandartiem
  , kas paredzēti 4. pantā, attiecībā uz lidojumiem no dalībvalsts lidostas uz trešo valsti vai virs tās teritorijas.

2.   Pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas Komisija izvērtē 1. punkta piemērošanu un
  saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto procedūru un pēc konsultēšanās ar trešo valsti, var sagatavot piemērotu atbildi trešajai valstij
  .

Komisija savu lēmumu paziņo Padomei un dalībvalstīm.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja:

| a) | attiecīgā dalībvalsts piemēro minētos pasākumus saskaņā ar 7. pantu vai |
| --- | --- |

a)

attiecīgā dalībvalsts piemēro minētos pasākumus saskaņā ar 7. pantu vai

| b) | trešās valsts prasība attiecas uz konkrētu lidojumu konkrētā datumā. |
| --- | --- |

b)

trešās valsts prasība attiecas uz konkrētu lidojumu konkrētā datumā.

10. pants

Valsts iestāde

Ja vienā dalībvalstī divas vai vairāk struktūras vai tiesību subjekti darbojas aviācijas drošības jomā, attiecīgā dalībvalsts izraugās vienu iestādi (turpmāk tekstā — “
  attiecīgā
  iestāde”), kas ir atbildīga par 4. pantā minēto kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanas koordināciju un uzraudzību.

11. pants

Programmas

Dalībvalstis, lidostu operatori, gaisa pārvadātāji un citi tiesību subjekti, kas piemēro aviācijas drošības standartus, ir atbildīgi par attiecīgo drošības programmu veidošanu, piemērošanu un uzturēšanu atbilstīgi 12. līdz 16. pantam.

Dalībvalstis papildus veic plašu kvalitātes kontroli, kas noteikta 17. pantā.

12. pants

Valsts civilās aviācijas drošības programma

1.   Katra dalībvalsts izveido, piemēro un uztur valsts civilās aviācijas drošības programmu.

Minētajā programmā definē pienākumus 4. pantā minēto kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanai un apraksta pasākumus, kas šajā nolūkā jāveic operatoriem un citiem tiesību subjektiem.

2.   
  Attiecīgā
  iestāde rakstiski dara pieejamas uz
  “informācijas vajadzība” pamata
  valsts civilās aviācijas drošības programmas attiecīgas daļas operatoriem un tiesību subjektiem, kuriem ir likumīga interese.

13. pants

Valsts kvalitātes kontroles programma

1.
     
  Katra dalībvalsts izveido, piemēro un uztur valsts kvalitātes kontroles programmu.

Minētā programma ļauj dalībvalstij pārbaudīt civilās aviācijas drošības kvalitāti, lai uzraudzītu atbilstību šai regulai un attiecīgās valsts civilās aviācijas drošības programmai.

2.
     
  Specifikācijas valsts kvalitātes kontroles programmai pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto procedūru.

Programma ļauj ātri konstatēt un novērst trūkumus. Tajā arī paredzēts, ka valsts iestāde regulāri pārrauga vai uzrauga visas lidostas, operatorus un citus tiesību subjektus, kas ir atbildīgi par drošības standartu piemērošanu un atrodas attiecīgajā dalībvalstī.

14. pants

Lidostas drošības programma

1.   Katrs lidostas operators izveido, piemēro un uztur lidostas drošības programmu.

Minētajā programmā apraksta metodes un procedūras, kas jāievēro lidostas operatoram, lai izpildītu šīs regulas prasības un tās dalībvalsts valsts civilās aviācijas drošības programmas prasības, kurā atrodas lidosta.

Programmā apraksta arī to, kā lidostas operators uzrauga atbilstību šīm metodēm un procedūrām.

2.   Lidostas drošības programmu iesniedz
  attiecīgai
  valsts iestādei.

15. pants

Gaisa pārvadātāja drošības programma

1.   
  Katra dalībvalsts nodrošina, ka gaisa pārvadātāji, kas sniedz pakalpojumus no šīs valsts, izveido, izpilda un uztur
  lidostas drošības programmu
  , izpildot valsts civilās aviācijas drošības programmas prasības
  .

Minētajā programmā apraksta metodes un procedūras, kas jāievēro gaisa pārvadātājam, lai izpildītu šīs regulas prasības un tās dalībvalsts valsts civilās aviācijas drošības programmas prasības, no kuras tas sniedz pakalpojumus.

Programmā apraksta arī to, kā gaisa pārvadātājs uzrauga atbilstību šīm metodēm un procedūrām.

2.   Pēc pieprasījuma gaisa pārvadātāja drošības programmu iesniedz
  attiecīgai
  valsts iestādei.

3.
     
  Ja Kopienas gaisa pārvadātāja drošības programmu apstiprina attiecīgā dalībvalsts iestāde, piešķirot tam darbības licenci, to atzīst arī visas pārējās dalībvalstis. Šāda apstiprināšana un atzīšana neattiecas uz tām programmas daļām, kas saistītas ar jebkuriem citiem stingrākiem papildu pasākumiem, kuru atzīšana vajadzīga citā dalībvalstī, nevis tajā, kas izdod darbības licenci.

16. pants

Pilnvarotā pārstāvja
  , kas piemēro aviācijas drošības standartus, drošības programma

1.   Katrs tiesību subjekts,
  ko pieprasa valsts civilās aviācijas drošības programma
  aviācijas drošības standartu piemērošanai, izveido, piemēro un uztur drošības programmu.

Minētajā programmā apraksta metodes un procedūras, kas jāievēro tiesību subjektam, lai izpildītu
  vispirms
  attiecīgās dalībvalsts valsts civilās aviācijas drošības programmas prasības
  attiecībā uz savām darbībām šajā dalībvalstī
  .

Programmā apraksta arī to, kā tiesību subjekts uzrauga atbilstību šīm metodēm un procedūrām.

2.   Tiesību subjekta, kas piemēro aviācijas drošības standartus, drošības programmu pēc pieprasījuma iesniedz
  attiecīgajai iestādei
  .

17. pants

Komisijas pārbaudes

1.   Komisija sadarbībā ar
  iesaistītās dalībvalsts attiecīgo
  iestādi
  uzdod Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai veikt pārbaudes, tostarp lidostu, operatoru un tiesību subjektu, kas piemēro aviācijas drošības standartus, pārbaudes, lai uzraudzītu, kā dalībvalstis piemēro šo regulu, noteiktu vājos punktus aviācijas drošībā
  un vajadzības gadījumā sniegtu ieteikumus aviācijas drošības uzlabošanai
  . Šajā nolūkā
  attiecīgā
  iestāde rakstiski informē Komisiju par visām tās teritorijā esošām civilās aviācijas lidostām, kas nav lidostas, uz kurām attiecas 4. panta 3. punkta trešais apakšpunkts.

Šādu pārbaužu procedūras pieņem saskaņā ar 20. panta 2. punktā minēto procedūru.

2.   Komisijas veiktas lidostu, operatoru un citu tiesību subjektu, kas piemēro aviācijas drošības standartus, pārbaudes ir bez iepriekšēja brīdinājuma.

3.   Katru Komisijas pārbaudes ziņojumu dara zināmu attiecīgās dalībvalsts
  attiecīgajai
  valsts iestādei, kura savā atbildē izklāsta pasākumus, kas veikti, lai novērstu visus konstatētos trūkumus.

Ziņojumu kopā ar
  attiecīgās
  iestādes atbildi vēlāk dara zināmu
  visu pārējo dalībvalstu attiecīgajām iestādēm
  .

4.
     
  Komisija nodrošina, ka pēc šīs regulas stāšanās spēkā katra Eiropas lidosta, kas ir šīs regulas darbības jomā, tiek pārbaudīta vismaz vienu reizi līdz ... (7)

  .

18. pants

Informācijas izplatīšana

Lēmuma 2001/844/EK, EOTK, Euratom vajadzībām par “ES klasificētiem dokumentiem” uzskata šādus dokumentus, ko nedara publiski pieejamus:

| a) | 4. panta 3. punktā minētie pasākumi un procedūras, ja tajās ir slepena drošības informācija; |
| --- | --- |

a)

4. panta 3. punktā minētie pasākumi un procedūras, ja tajās ir slepena drošības informācija;

| b) | Komisijas pārbaudes ziņojumi un
  attiecīgo
  valsts iestāžu atbildes, kā minēts 17. panta 3. punktā. |
| --- | --- |

b)

Komisijas pārbaudes ziņojumi un
  attiecīgo
  valsts iestāžu atbildes, kā minēts 17. panta 3. punktā.

19. pants

Ziņojums

Katru gadu Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, dalībvalstīm un valstu parlamentiem, informējot tos par šīs regulas piemērošanu un tās ietekmi uz gaisa drošības uzlabošanu, kā arī par trūkumiem vai nepilnībām, ko Komisija atklājusi pārbaudēs un kontrolēs.

20. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja (turpmāk tekstā — “komiteja”).

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus.

Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā minētais laikposms ir viens mēnesis.

3.   Komiteja pieņem savu reglamentu.

21. pants

Ieinteresēto pušu konsultantu grupa

Neatkarīgi no komitejas pienākumiem, kas minēti 20. pantā, Komisija no Eiropas reprezentatīvām organizācijām, kas ir iesaistītas vai ko tieši ietekmē aviācijas drošība, nodibina “Ieinteresēto pušu konsultantu grupu aviācijas drošībā”. Šīs grupas vienīgais uzdevums ir Komisijas konsultēšana. Komiteja, kas minēta 20. pantā, apspriežas ar Ieinteresēto pušu konsultantu grupu visa regulatīvā procesa laikā.

22. pants

Informācijas publicēšana

Katru gadu Komisija sastāda secinājumus no pārbaužu ziņojumiem un saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regulu (EK) Nr. 1049/2001 par Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentu (8)pieejamību sabiedrībai publicē ziņojumu par šīs regulas īstenošanu un par situāciju Kopienā, ciktāl tas attiecas uz aviācijas drošību.

23. pants

Trešās valstis

Starp Kopienu un trešo valsti saskaņā ar Līguma 300. pantu nolīgumi, kuros atzīts, ka trešā valstī piemērojamie standarti ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem,
  ir jāietver vispārējos aviācijas nolīgumos, lai virzītos uz “vienas pieturas drošības” mērķi visiem lidojumiem starp Eiropas Savienību un trešajām valstīm
  .

24. pants

Sankcijas

Dalībvalstis nosaka noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām.

25. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 2320/2002 atceļ.

26. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas “Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī”.

To piemēro no ...
   (9), izņemot 4. panta 3. punktu, 17. panta 1. punktu un 20. pantu, ko piemēro no ... (10).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

..., ...

Eiropas Parlamenta vārdā

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā

Priekšsēdētājs

---

(1)  OV C [...], [...], [...]. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. jūnija Nostāja.

2

Eiropas Parlamenta 2006. gada 15. jūnija Nostāja.

(3)  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp.

3

(4)  OV L 317, 3.12.2001., 1. lpp.

4

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

5

(6)  OV L 240, 24.8.1992., 1. lpp.

6

(7)  Četri gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā..

7

(8)  OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.

8

(9)  
  Viens gads pēc šīs Regulas spēkā stāšanas dienas.

9

Viens gads pēc šīs Regulas spēkā stāšanas dienas.

(10)  Šīs Regulas spēkā stāšanās diena.

10

Šīs Regulas spēkā stāšanās diena.

PIELIKUMS

KOPĒJIE
  PAMAT
  STANDARTI CIVILĀS AVIĀCIJAS AIZSARDZĪBAI PRET NELIKUMĪGAS IEJAUKŠANĀS DARBĪBĀM (4. PANTS)

1.   LIDOSTAS DROŠĪBA

1.1.   Lidostas plānojuma prasības

| 1. | Projektējot un būvējot jaunas lidostu ēkas vai pārveidojot esošās lidostu ēkas, pilnā mērā jāņem vērā šajā pielikumā minēto kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanas prasības un īstenošanas tiesību aktu prasības. |
| --- | --- |

1.

Projektējot un būvējot jaunas lidostu ēkas vai pārveidojot esošās lidostu ēkas, pilnā mērā jāņem vērā šajā pielikumā minēto kopējo
  pamatstandartu
  īstenošanas prasības un īstenošanas tiesību aktu prasības.

| 2. | Lidostās izveido šādas zonas:






  a) | atklātā teritorija; |
| --- | --- | --- |

2.

Lidostās izveido šādas zonas:

a)

atklātā teritorija;

| b) | kontrolējamā teritorija; |
| --- | --- |

b)

kontrolējamā teritorija;

| c) | ierobežotas iekļuves drošības zona un |
| --- | --- |

c)

ierobežotas iekļuves drošības zona un

| d) | ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskās daļas. |
| --- | --- |

d)

ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskās daļas.

1.2.   Piekļuves kontrole

| 1. | Piekļuvi atklātai teritorijai ierobežo, lai
  kavētu
  nepiederošo personu un transportlīdzekļu iekļūšanu šajās teritorijās. |
| --- | --- |

1.

Piekļuvi atklātai teritorijai ierobežo, lai
  kavētu
  nepiederošo personu un transportlīdzekļu iekļūšanu šajās teritorijās.

| 2. | Piekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonām kontrolē, lai novērstu nepiederošo personu un transportlīdzekļu iekļūšanu šajās zonās. |
| --- | --- |

2.

Piekļuvi ierobežotas iekļuves drošības zonām kontrolē, lai novērstu nepiederošo personu un transportlīdzekļu iekļūšanu šajās zonās.

| 3. | Personām un transportlīdzekļiem var atļaut piekļūt atklātai teritorijai un ierobežotas iekļuves drošības zonai tikai tad, ja ir izpildīti nepieciešamie drošības nosacījumi. |
| --- | --- |

3.

Personām un transportlīdzekļiem var atļaut piekļūt atklātai teritorijai un ierobežotas iekļuves drošības zonai tikai tad, ja ir izpildīti nepieciešamie drošības nosacījumi.

| 4. | Viss personāls, ieskaitot lidojuma apkalpes locekļus,
  ir veiksmīgi izgājis iepriekšējās darbības pārbaudi,
  pirms viņam ir izdota lidostas vai apkalpes personas apliecība, kas dod tiesības bez pavadoņa piekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonām. Personas apliecības var atzīt attiecīgās iestādes, kas nav šo apliecību izdevējiestādes. |
| --- | --- |

4.

Viss personāls, ieskaitot lidojuma apkalpes locekļus,
  ir veiksmīgi izgājis iepriekšējās darbības pārbaudi,
  pirms viņam ir izdota lidostas vai apkalpes personas apliecība, kas dod tiesības bez pavadoņa piekļūt ierobežotas iekļuves drošības zonām. Personas apliecības var atzīt attiecīgās iestādes, kas nav šo apliecību izdevējiestādes.

1.3.   To personu, kas nav pasažieri, un tām līdzi esošu priekšmetu pārmeklēšana

| 1. | Personas, kas nav pasažieri, un tām līdzi esošus priekšmetus pastāvīgi izlases kārtā pārmeklē, minētām personām un priekšmetiem iekļūstot ierobežotas iekļuves drošības zonās, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu šajās zonās. |
| --- | --- |

1.

Personas, kas nav pasažieri, un tām līdzi esošus priekšmetus pastāvīgi izlases kārtā pārmeklē, minētām personām un priekšmetiem iekļūstot ierobežotas iekļuves drošības zonās, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu šajās zonās.

| 2. | Visas personas, kas nav pasažieri, un tām līdzi esošus priekšmetus pārmeklē, minētām personām un priekšmetiem iekļūstot ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskajās daļās, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu šajās zonās. |
| --- | --- |

2.

Visas personas, kas nav pasažieri, un tām līdzi esošus priekšmetus pārmeklē, minētām personām un priekšmetiem iekļūstot ierobežotas iekļuves drošības zonu kritiskajās daļās, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu šajās zonās.

1.4.   Transportlīdzekļu pārbaude

Transportlīdzekļus, kas iekļūst ierobežotas iekļuves drošības zonā, pārbauda, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu šajās zonās.

1.5.   Uzraudzība, patruļa un citas fiziskas pārbaudes

Ierobežotas iekļuves drošības zonās un visās piegulošās publiski pieejamās zonās veic uzraudzību, patruļu un citas fiziskas pārbaudes, lai konstatētu personu aizdomīgu izturēšanos, noteiktu neaizsargātību, ko var izmantot, lai veiktu nelikumīgas iejaukšanās darbību, un nepieļautu, ka personas veic šādas darbības.

2.   LIDOSTU NOROBEŽOTĀS ZONAS

Gaisa kuģi, kas ir novietoti stāvēšanai lidostu norobežotajās zonās, uz kurām attiecas alternatīvie pasākumi, kas minēti 4. panta 3. punkta trešajā daļā, ir jānodala no gaisa kuģiem, uz kuriem pilnībā attiecas pielikumā izklāstītie kopējie
  pamatstandarti
  , lai
  nodrošinātu
  , ka gaisa kuģiem, pasažieriem, bagāžai un kravai piemērojamie drošības standarti nav kompromitēti.

3.   GAISA KUĢA DROŠĪBA

| 1. | Ja pasažieri izkāpj no gaisa kuģa, gaisa kuģim veic gaisa kuģa
  drošības
  pārbaudi pirms izlidošanas, lai nodrošinātu, ka tajā nav aizliegtu priekšmetu.
  Gaisa kuģi var atbrīvot no pārbaudes, ja tas ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētiem saskaņā ar 4. pantā minētajiem kopējiem pamatstandartiem. |
| --- | --- |

1.

Ja pasažieri izkāpj no gaisa kuģa, gaisa kuģim veic gaisa kuģa
  drošības
  pārbaudi pirms izlidošanas, lai nodrošinātu, ka tajā nav aizliegtu priekšmetu.
  Gaisa kuģi var atbrīvot no pārbaudes, ja tas ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētiem saskaņā ar 4. pantā minētajiem kopējiem pamatstandartiem.

| 2. | Pasažieri, kas tehnisku iemeslu dēļ izkāpj no gaisa kuģa atzītā lidostā un pēc tam uzturas lidostas drošajā zonā, nav atkārtoti jāpārmeklē. |
| --- | --- |

2.

Pasažieri, kas tehnisku iemeslu dēļ izkāpj no gaisa kuģa atzītā lidostā un pēc tam uzturas lidostas drošajā zonā, nav atkārtoti jāpārmeklē.

| 3. | Katru gaisa kuģi aizsargā no nesankcionētas iejaukšanās.
  Gaisa kuģu atrašanos ierobežotas piekļuves drošības zonas kritiskajās daļās uzskata par pietiekamu aizsardzību. |
| --- | --- |

3.

Katru gaisa kuģi aizsargā no nesankcionētas iejaukšanās.
  Gaisa kuģu atrašanos ierobežotas piekļuves drošības zonas kritiskajās daļās uzskata par pietiekamu aizsardzību.

| 4. | Katram gaisa kuģim, kas nav aizsargāts no nesankcionētas iejaukšanās, veic gaisa kuģa pārmeklēšanu. |
| --- | --- |

4.

Katram gaisa kuģim, kas nav aizsargāts no nesankcionētas iejaukšanās, veic gaisa kuģa pārmeklēšanu.

4.   PASAŽIERI UN ROKAS BAGĀŽA

4.1.   Pasažieru un rokas bagāžas pārmeklēšana

| 1. | Pārmeklē visus pasažierus, kas sāk ceļu, pasažierus, kas turpina ceļu ar citu gaisa kuģi, un tranzīta pasažierus un to rokas bagāžu, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģī. |
| --- | --- |

1.

Pārmeklē visus pasažierus, kas sāk ceļu, pasažierus, kas turpina ceļu ar citu gaisa kuģi, un tranzīta pasažierus un to rokas bagāžu, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu ierobežotas iekļuves drošības zonās un gaisa kuģī.

| 2. | Pasažierus, kas turpina ceļu ar citu gaisa kuģi, un to rokas bagāžu atbrīvo no pārmeklēšanas, ja:






  a) | tie ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka minētos pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai |
| --- | --- | --- |

2.

Pasažierus, kas turpina ceļu ar citu gaisa kuģi, un to rokas bagāžu atbrīvo no pārmeklēšanas, ja:

a)

tie ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka minētos pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai

| b) | tie ielido no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šie pasažieri un to rokas bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem. |
| --- | --- |

b)

tie ielido no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šie pasažieri un to rokas bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem.

| 3. | Tranzīta pasažierus un to rokas bagāžu atbrīvo no pārmeklēšanas, ja:






  a) | tie paliek gaisa kuģī vai |
| --- | --- | --- |

3.

Tranzīta pasažierus un to rokas bagāžu atbrīvo no pārmeklēšanas, ja:

a)

tie paliek gaisa kuģī vai

| b) | tie ir nošķirti no pārmeklētajiem izlidojošiem pasažieriem, kas nav pasažieri, kas ceļo ar to pašu gaisa kuģi, vai |
| --- | --- |

b)

tie ir nošķirti no pārmeklētajiem izlidojošiem pasažieriem, kas nav pasažieri, kas ceļo ar to pašu gaisa kuģi, vai

| c) | tie ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka minētos pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai |
| --- | --- |

c)

tie ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka minētos pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai

| d) | tie ielido no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šie pasažieri un to rokas bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem. |
| --- | --- |

d)

tie ielido no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šie pasažieri un to rokas bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem.

4.2.   Pasažieru un rokas bagāžas aizsardzība

| 1. | Pasažierus un to rokas bagāžu aizsargā no neatļautas iejaukšanās, sākot no brīža, kad tos pārmeklē, līdz brīdim, kad izlido gaisa kuģis, ar ko tie ceļo. |
| --- | --- |

1.

Pasažierus un to rokas bagāžu aizsargā no neatļautas iejaukšanās, sākot no brīža, kad tos pārmeklē, līdz brīdim, kad izlido gaisa kuģis, ar ko tie ceļo.

| 2. | Pārmeklētie izlidojošie pasažieri nedrīkst atrasties kopā ar ielidojušiem pasažieriem, izņemot gadījumus, kad:






  a) | tie ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka minētos pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai |
| --- | --- | --- |

2.

Pārmeklētie izlidojošie pasažieri nedrīkst atrasties kopā ar ielidojušiem pasažieriem, izņemot gadījumus, kad:

a)

tie ielido no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka minētos pasažierus un to rokas bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai

| b) | pasažieri ielido no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šie pasažieri un to rokas bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem. |
| --- | --- |

b)

pasažieri ielido no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šie pasažieri un to rokas bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem.

4.3.   Pasažieri, kas potenciāli var radīt problēmas

Pirms izlidošanas pasažieriem, kas potenciāli var radīt problēmas, piemēro atbilstīgos drošības pasākumus.

5.   REĢISTRĒTĀ BAGĀŽA

5.1.   Reģistrētās bagāžas pārmeklēšana

| 1. | Visu reģistrēto bagāžu pārbauda pirms iekraušanas gaisa kuģī. |
| --- | --- |

1.

Visu reģistrēto bagāžu pārbauda pirms iekraušanas gaisa kuģī.

| 2. | Reģistrēto bagāžu, ko paredzēts pārkraut citā gaisa kuģī, var atbrīvot no pārmeklēšanas, ja:






  a) | tā ir no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka šo reģistrēto bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai |
| --- | --- | --- |

2.

Reģistrēto bagāžu, ko paredzēts pārkraut citā gaisa kuģī, var atbrīvot no pārmeklēšanas, ja:

a)

tā ir no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka šo reģistrēto bagāžu nevar uzskatīt par pārmeklētu atbilstīgi kopējiem
  pamatstandartiem
  , vai

| b) | tā ir no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šī reģistrētā bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem. |
| --- | --- |

b)

tā ir no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka šī reģistrētā bagāža ir pārmeklēta atbilstīgi drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem.

| 3. | Tranzīta reģistrēto bagāžu var atbrīvot no pārmeklēšanas, ja tā paliek gaisa kuģī. |
| --- | --- |

3.

Tranzīta reģistrēto bagāžu var atbrīvot no pārmeklēšanas, ja tā paliek gaisa kuģī.

5.2.   Reģistrētās bagāžas aizsardzība

Reģistrētu bagāžu, ko paredzēts pārvadāt ar gaisa kuģi, aizsargā no neatļautas iejaukšanās no brīža, kad to pārmeklē, vai kad gaisa pārvadātājs to pieņem pārvadāšanai, atkarībā no tā, kas ir agrāk, līdz brīdim, kad aizlido gaisa kuģis, uz kura to paredzēts pārvadāt.

5.3.   Bagāžas identificēšana

| 1. | Katru reģistrētās bagāžas vienību marķē kā pasažiera reģistrēto bagāžu vai kā bagāžu bez pasažiera. Reģistrēto bagāžu, kas pieder pasažierim, kas ir reģistrējies lidojumam, bet neatrodas gaisa kuģī, marķē kā bagāžu bez pasažiera. |
| --- | --- |

1.

Katru reģistrētās bagāžas vienību marķē kā pasažiera reģistrēto bagāžu vai kā bagāžu bez pasažiera. Reģistrēto bagāžu, kas pieder pasažierim, kas ir reģistrējies lidojumam, bet neatrodas gaisa kuģī, marķē kā bagāžu bez pasažiera.

| 2. | Reģistrēto bagāžu, kas ir bez pasažiera, nepārvadā, izņemot gadījumus, kad bagāža tikusi nošķirta no pasažiera neatkarīgu iemeslu dēļ vai kad tai tika veiktas
  atbilstīgas
  drošības pārbaudes. |
| --- | --- |

2.

Reģistrēto bagāžu, kas ir bez pasažiera, nepārvadā, izņemot gadījumus, kad bagāža tikusi nošķirta no pasažiera neatkarīgu iemeslu dēļ vai kad tai tika veiktas
  atbilstīgas
  drošības pārbaudes.

6.   KRAVAS
  UN PASTS

6.1.   Drošības pārbaudes kravām

| 1. | Visām kravām veic drošības pārbaudi pirms iekraušanas gaisa kuģī. Gaisa pārvadātājs nedrīkst pieņemt kravu pārvadāšanai gaisa kuģī, ja vien
  cita gaisa pārvadātāja
  pilnvarotais pārstāvis, zināms nosūtītājs vai pazīstams nosūtītājs nav apstiprinājis un apliecinājis drošības pārbaužu piemērošanu. |
| --- | --- |

1.

Visām kravām veic drošības pārbaudi pirms iekraušanas gaisa kuģī. Gaisa pārvadātājs nedrīkst pieņemt kravu pārvadāšanai gaisa kuģī, ja vien
  cita gaisa pārvadātāja
  pilnvarotais pārstāvis, zināms nosūtītājs vai pazīstams nosūtītājs nav apstiprinājis un apliecinājis drošības pārbaužu piemērošanu.

| 2. | Kravām, ko paredzēts pārkraut citā gaisa kuģī, veic drošības pārbaudi, kā noteikts īstenošanas tiesību aktā.
  To var atbrīvot no drošības pārbaudes:










  a) | ja tās ir no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka šīs kravas nevar uzskatīt par pārmeklētām saskaņā ar 4.pantā minētajiem kopējiem pamatstandartiem; |
| --- | --- | --- |

2.

Kravām, ko paredzēts pārkraut citā gaisa kuģī, veic drošības pārbaudi, kā noteikts īstenošanas tiesību aktā.
  To var atbrīvot no drošības pārbaudes:

a)

ja tās ir no dalībvalsts, ja vien Komisija vai attiecīgā dalībvalsts nav sniegusi informāciju, ka šīs kravas nevar uzskatīt par pārmeklētām saskaņā ar 4.pantā minētajiem kopējiem pamatstandartiem;

| b) | ja tās ir no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka krava ir pārmeklēta saskaņā ar drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem; |
| --- | --- |

b)

ja tās ir no trešās valsts, ar ko Kopienai ir noslēgts 23. pantā minētais nolīgums, kurā atzīts, ka krava ir pārmeklēta saskaņā ar drošības standartiem, kas ir līdzvērtīgi Kopienas standartiem;

| c) | gadījumos, kas noteikti īstenošanas tiesību aktā. |
| --- | --- |

c)

gadījumos, kas noteikti īstenošanas tiesību aktā.

| 3. | Tranzīta kravu var atbrīvot no drošības pārbaudes, ja tā paliek gaisa kuģī. |
| --- | --- |

3.

Tranzīta kravu var atbrīvot no drošības pārbaudes, ja tā paliek gaisa kuģī.

6.2.
     
  Drošības pārbaudes pastam

| 1. | Visam pastam veic drošības pārbaudi pirms iekraušanas gaisa kuģī. Gaisa pārvadātājs nepieņem pastu pārvadāšanai gaisa kuģī, ja vien nav apstiprinājuma, ka ir veiktas attiecīgas drošības pārbaudes saskaņā ar īstenošanas tiesību aktu. |
| --- | --- |

1.

Visam pastam veic drošības pārbaudi pirms iekraušanas gaisa kuģī. Gaisa pārvadātājs nepieņem pastu pārvadāšanai gaisa kuģī, ja vien nav apstiprinājuma, ka ir veiktas attiecīgas drošības pārbaudes saskaņā ar īstenošanas tiesību aktu.

| 2. | Pastam, ko paredzēts pārkraut citā gaisa kuģī, veic drošības pārbaudi saskaņā ar īstenošanas tiesību aktu. To var atbrīvot no drošības pārbaudes, pamatojoties uz pielikuma 5.1. iedaļas 2. punktā noteiktajiem atbrīvošanas kritērijiem. |
| --- | --- |

2.

Pastam, ko paredzēts pārkraut citā gaisa kuģī, veic drošības pārbaudi saskaņā ar īstenošanas tiesību aktu. To var atbrīvot no drošības pārbaudes, pamatojoties uz pielikuma 5.1. iedaļas 2. punktā noteiktajiem atbrīvošanas kritērijiem.

| 3. | Tranzīta pastu var atbrīvot no drošības pārbaudes, ja tas paliek gaisa kuģī. |
| --- | --- |

3.

Tranzīta pastu var atbrīvot no drošības pārbaudes, ja tas paliek gaisa kuģī.

6.3.   Kravas aizsardzība

| 1. | Kravu, ko paredzēts pārvadāt ar gaisa kuģi, aizsargā no neatļautas iejaukšanās no brīža, kad piemēro drošības pārbaudes, līdz brīdim, kad izlido gaisa kuģis, uz kura to paredzēts pārvadāt. |
| --- | --- |

1.

Kravu, ko paredzēts pārvadāt ar gaisa kuģi, aizsargā no neatļautas iejaukšanās no brīža, kad piemēro drošības pārbaudes, līdz brīdim, kad izlido gaisa kuģis, uz kura to paredzēts pārvadāt.

| 2. | Kravu, kas nav atbilstīgi aizsargāta no neatļautas iejaukšanās pēc drošības pārbaužu veikšanas, pārmeklē. |
| --- | --- |

2.

Kravu, kas nav atbilstīgi aizsargāta no neatļautas iejaukšanās pēc drošības pārbaužu veikšanas, pārmeklē.

7.   GAISA PĀRVADĀTĀJA PASTS UN MATERIĀLI

Gaisa pārvadātāja pastam un gaisa pārvadātāja materiāliem veic drošības pārbaudi un tad aizsargā līdz iekraušanai gaisa kuģī, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu gaisa kuģī.

8.   LIDOJUMAM NEPIECIEŠAMIE KRĀJUMI

Lidojumam nepieciešamiem krājumiem, tostarp pārtikai, ko paredzēts pārvadāt vai lietot gaisa kuģī, veic drošības pārbaudes un pēc tam aizsargā, līdz to iekrauj gaisa kuģī, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu gaisa kuģī.

9.   LIDOSTU KRĀJUMI

Krājumiem, ko paredzēts pārdot vai lietot lidostu ierobežotas iekļuves drošības zonās, ieskaitot krājumus beznodokļu veikaliem un restorāniem, veic drošības pārbaudi, lai novērstu aizliegtu priekšmetu nonākšanu šajās zonās.

10.   DROŠĪBAS PASĀKUMI LIDOJUMA LAIKĀ

| 1. | Neierobežojot piemērojamos aviācijas drošības noteikumus:






  — | nepiederošās personas nedrīkst ieiet gaisa kuģa apkalpes nodalījumā lidojuma laikā; |
| --- | --- | --- |

1.

Neierobežojot piemērojamos aviācijas drošības noteikumus:

—

nepiederošās personas nedrīkst ieiet gaisa kuģa apkalpes nodalījumā lidojuma laikā;

| — | pasažieriem, kas potenciāli var radīt problēmas, piemēro atbilstīgus drošības pasākumus lidojuma laikā. |
| --- | --- |

—

pasažieriem, kas potenciāli var radīt problēmas, piemēro atbilstīgus drošības pasākumus lidojuma laikā.

| 2. | Ja lidojuma laikā pasažieris mēģina veikt nelikumīgas iejaukšanās darbību, piemēro atbilstīgus drošības pasākumus, lai šādu darbību novērstu. |
| --- | --- |

2.

Ja lidojuma laikā pasažieris mēģina veikt nelikumīgas iejaukšanās darbību, piemēro atbilstīgus drošības pasākumus, lai šādu darbību novērstu.

| 3. | Gaisa kuģī nedrīkst ienest ieročus,
  izņemot tos, kas deklarēti kā krava, ja vien nav izpildīti nepieciešamie drošības nosacījumi un










  a) | valsts, kas attiecīgajam gaisa pārvadātājam izsniedz darbības licenci, ir devusi atļauju; |
| --- | --- | --- |

3.

Gaisa kuģī nedrīkst ienest ieročus,
  izņemot tos, kas deklarēti kā krava, ja vien nav izpildīti nepieciešamie drošības nosacījumi un

a)

valsts, kas attiecīgajam gaisa pārvadātājam izsniedz darbības licenci, ir devusi atļauju;

| b) | iepriekšēju apstiprinājumu ir devusi sākumpunkta valsts un galamērķa valsts un, ja iespējams, visas tās valstis, kurām lido pāri vai kurās tiek veiktas starppieturas. |
| --- | --- |

b)

iepriekšēju apstiprinājumu ir devusi sākumpunkta valsts un galamērķa valsts un, ja iespējams, visas tās valstis, kurām lido pāri vai kurās tiek veiktas starppieturas.

| 4. | Par lidojuma drošību atbildīgo drošības darbinieku var izmantot darbam gaisa kuģī tikai tad, ja ir izpildīti nepieciešamie drošības nosacījumi un mācības. Dalībvalstis saglabā tiesības neatļaut izmantot par lidojuma drošību atbildīgos drošības darbiniekus valstu licencēto gaisa pārvadātāju gaisa kuģos. |
| --- | --- |

4.

Par lidojuma drošību atbildīgo drošības darbinieku var izmantot darbam gaisa kuģī tikai tad, ja ir izpildīti nepieciešamie drošības nosacījumi un mācības. Dalībvalstis saglabā tiesības neatļaut izmantot par lidojuma drošību atbildīgos drošības darbiniekus valstu licencēto gaisa pārvadātāju gaisa kuģos.

| 5. | 1. līdz 4. punkts attiecas
  uz Kopienas gaisa pārvadātājiem un uz pārvadātājiem, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta ir vienā vai vairākās dalībvalstīs
  . |
| --- | --- |

5.

1. līdz 4. punkts attiecas
  uz Kopienas gaisa pārvadātājiem un uz pārvadātājiem, kuru galvenā uzņēmējdarbības vieta ir vienā vai vairākās dalībvalstīs
  .

| 6. | Skaidri nosaka atbildību par atbilstīgu rīcību jebkādu nelikumīgu iejaukšanās darbību gadījumā, kas notikusi pasažieru gaisa kuģī vai lidojuma laikā, neierobežojot gaisa kuģa kapteiņa pilnvaru principu. |
| --- | --- |

6.

Skaidri nosaka atbildību par atbilstīgu rīcību jebkādu nelikumīgu iejaukšanās darbību gadījumā, kas notikusi pasažieru gaisa kuģī vai lidojuma laikā, neierobežojot gaisa kuģa kapteiņa pilnvaru principu.

11.   DARBINIEKU PIEŅEMšANA UN MĀCĪBAS

| 1. | Personas, kas veic pārmeklēšanu, piekļūšanas kontroli vai citas drošības pārbaudes, vai ir atbildīgas par minēto darbību veikšanu, pieņem darbā, apmāca un
  , ja nepieciešams,
  sertificē, lai nodrošinātu, ka tās ir piemērotas darbam un ir kompetentas veikt pienākumus, kas tām tiks uzticēti. |
| --- | --- |

1.

Personas, kas veic pārmeklēšanu, piekļūšanas kontroli vai citas drošības pārbaudes, vai ir atbildīgas par minēto darbību veikšanu, pieņem darbā, apmāca un
  , ja nepieciešams,
  sertificē, lai nodrošinātu, ka tās ir piemērotas darbam un ir kompetentas veikt pienākumus, kas tām tiks uzticēti.

| 2. | Personas, kas nav pasažieri,
  un personas, kuras pavada un kurām ir īstermiņa lidostas caurlaide,
  un kam nepieciešama piekļuve ierobežotas iekļuves drošības zonām, saņem apmācību drošības jomā, pirms tām izdod lidostas personas apliecību vai apkalpes personas apliecību,
  ja vien tiem nav izdota pagaidu lidostas caurlaide un ja tos pastāvīgi nepavada viena vai vairākas personas, kurām ir lidostas personas apliecība vai apkalpes personas apliecība
  . |
| --- | --- |

2.

Personas, kas nav pasažieri,
  un personas, kuras pavada un kurām ir īstermiņa lidostas caurlaide,
  un kam nepieciešama piekļuve ierobežotas iekļuves drošības zonām, saņem apmācību drošības jomā, pirms tām izdod lidostas personas apliecību vai apkalpes personas apliecību,
  ja vien tiem nav izdota pagaidu lidostas caurlaide un ja tos pastāvīgi nepavada viena vai vairākas personas, kurām ir lidostas personas apliecība vai apkalpes personas apliecība
  .

| 3. | Šā panta 1. un 2. punktā minētās mācības īsteno tūlīt pēc pieņemšanas darbā un periodiski atkārto. |
| --- | --- |

3.

Šā panta 1. un 2. punktā minētās mācības īsteno tūlīt pēc pieņemšanas darbā un periodiski atkārto.

| 4. | Instruktori, kas ir iesaistīti 1. un 2. punktā minēto personu apmācībā, ir kvalificēti. |
| --- | --- |

4.

Instruktori, kas ir iesaistīti 1. un 2. punktā minēto personu apmācībā, ir kvalificēti.

12.   DROŠĪBAS IEKĀRTAS

Iekārtas, ko izmanto pārmeklēšanai, piekļuves kontrolei un citām drošības pārbaudēm,
  atbilst apstiprinātajām specifikācijām un ir piemērotas attiecīgo drošības pārbaužu veikšanai.

13.
     
  IEPRIEKŠĒJĀS DARBĪBAS PĀRBAUDE

Visiem motorizētu gaisa kuģu pilotiem un pilota licenču kandidātiem veic vienotas iepriekšējās darbības pārbaudes, kuras atkārto regulāri. Attiecīgās iestādes lēmumus par iepriekšējās darbības pārbaudēm pieņem, pamatojoties uz vienādiem kritērijiem.

P6_TA(2006)0268

Vienotās valūtas ieviešana Slovēnijā *

Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam saskaņā ar Līguma 122. panta 2. punktu attiecībā uz vienotās valūtas ieviešanu Slovēnijā 2007. gada 1. janvārī (COM(2006)0225 — C6-0164/2006 — 2006/0077(CNS))

(Apspriežu procedūra)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0225) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2006)0225) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada konverģences ziņojumu par Slovēniju (COM(2006)0224) un Eiropas Centrālās bankas 2006. gada maija konverģences ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada konverģences ziņojumu par Slovēniju (COM(2006)0224) un Eiropas Centrālās bankas 2006. gada maija konverģences ziņojumu,

| — | ņemot vērā EK līguma 122. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0164/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EK līguma 122. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C6-0164/2006),

| — | ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 51. pantu un 43. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par euro zonas paplašināšanos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par euro zonas paplašināšanos (2),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0200/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A6-0200/2006),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | atbalsta euro ieviešanu Slovēnijā no 2007. gada janvāra; |
| --- | --- |

2.

atbalsta euro ieviešanu Slovēnijā no 2007. gada janvāra;

| 3. | aicina dalībvalstis dot Komisijai iespēju novērtēt to atbilstību Māstrihtas kritērijiem, pamatojoties uz noteiktiem, atjauninātiem, uzticamiem un augstas kvalitātes datiem; |
| --- | --- |

3.

aicina dalībvalstis dot Komisijai iespēju novērtēt to atbilstību Māstrihtas kritērijiem, pamatojoties uz noteiktiem, atjauninātiem, uzticamiem un augstas kvalitātes datiem;

| 4. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

4.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 5. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

5.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 6. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

6.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV vēl nav publicēts.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0240.

P6_TA(2006)0269

Tunisija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tunisiju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību stāvokli Tunisijā un īpaši 2005. gada 29. septembrī (1) un 2005. gada 15. decembrī (2) pieņemtās rezolūcijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par cilvēktiesību stāvokli Tunisijā un īpaši 2005. gada 29. septembrī (1) un 2005. gada 15. decembrī (2) pieņemtās rezolūcijas,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Tunisiju, kas stājies spēkā 1998. gada 1. martā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Kopienu un Tunisiju, kas stājies spēkā 1998. gada 1. martā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu “Piešķirt jaunu impulsu ES veiktajām darbībām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā sadarbībā ar Vidusjūras partnervalstīm” (COM(2003)0294), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 21. maija paziņojumu “Piešķirt jaunu impulsu ES veiktajām darbībām cilvēktiesību un demokratizācijas jomā sadarbībā ar Vidusjūras partnervalstīm” (COM(2003)0294),

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu “Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma risināmo uzdevumu noteikšanai nākamajiem pieciem gadiem” (COM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojumu “Eiropas Savienības un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecību desmitā gadadiena — darba programma risināmo uzdevumu noteikšanai nākamajiem pieciem gadiem” (COM(2005)0139),

| — | ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. maija paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku un tās rīcības plānu ES—Tunisija (COM(2004)0373), kas stājās spēkā 2005. gada 4. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. maija paziņojumu par Eiropas kaimiņattiecību politiku un tās rīcības plānu ES—Tunisija (COM(2004)0373), kas stājās spēkā 2005. gada 4. jūlijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada jūnijā pieņemtās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada jūnijā pieņemtās pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību,

| — | ņemot vērā Padomes priekšsēdētāja un Komisijas paziņojumus 2005. gada 13. decembra debatēs par cilvēktiesībām Tunisijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes priekšsēdētāja un Komisijas paziņojumus 2005. gada 13. decembra debatēs par cilvēktiesībām Tunisijā,

| — | ņemot vērā 2006. gada 14. februārī pieņemto ziņojumu par klauzulu attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju Eiropas Savienības nolīgumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 14. februārī pieņemto ziņojumu par klauzulu attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju Eiropas Savienības nolīgumos (4),

| — | ņemot vērā pasākumus, ko Padomes prezidentūras veikušas no 2005. gada septembra līdz 2006. gada maijam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pasākumus, ko Padomes prezidentūras veikušas no 2005. gada septembra līdz 2006. gada maijam,

| — | ņemot vērā, ka 2006. gada 1. aprīlī Tunisija tika iecelta par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas priekšsēdētāju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2006. gada 1. aprīlī Tunisija tika iecelta par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas priekšsēdētāju,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas politiskās komitejas 2006. gada 7. jūnija sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas politiskās komitejas 2006. gada 7. jūnija sanāksmi,

| — | ņemto vērā Tunisijas ievēlēšanu ANO Cilvēktiesību padomē un tās saistībās cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemto vērā Tunisijas ievēlēšanu ANO Cilvēktiesību padomē un tās saistībās cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā atbilstīgi ES un Tunisijas asociācijas nolīguma 2. pantam un rīcības plānam saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, Tunisijas cilvēktiesības ir ļoti svarīgs Eiropas Savienības un Tunisijas attiecību faktors; |
| --- | --- |

A.

tā kā atbilstīgi ES un Tunisijas asociācijas nolīguma 2. pantam un rīcības plānam saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, Tunisijas cilvēktiesības ir ļoti svarīgs Eiropas Savienības un Tunisijas attiecību faktors;

| B. | atgādinot šajā sakarā, ka Tunisija ir apņēmusies savā rīcības plānā veicināt demokrātiju un pamatbrīvību ievērošanu atbilstīgi starptautiskajām konvencijām un ka saistību īstenošana ir būtisks ES un Tunisijas attiecību attīstības faktors; |
| --- | --- |

B.

atgādinot šajā sakarā, ka Tunisija ir apņēmusies savā rīcības plānā veicināt demokrātiju un pamatbrīvību ievērošanu atbilstīgi starptautiskajām konvencijām un ka saistību īstenošana ir būtisks ES un Tunisijas attiecību attīstības faktors;

| C. | tā kā trīs tajā pašā dienā izteiktās Komisijas prasības nekavējoties atbrīvot Eiropas finansējumu, kas piešķirts pilsoniskās sabiedrības projektiem, tiesu sistēmas reformas īstenošanai un cilvēktiesību apakškomitejas izveidei; |
| --- | --- |

C.

tā kā trīs tajā pašā dienā izteiktās Komisijas prasības nekavējoties atbrīvot Eiropas finansējumu, kas piešķirts pilsoniskās sabiedrības projektiem, tiesu sistēmas reformas īstenošanai un cilvēktiesību apakškomitejas izveidei;

| D. | tā kā šajā sakarā vienīgais Komisijas sasniegtais rezultāts bija konvencijas noslēgšana par tieslietu reformas finansējumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā šajā sakarā vienīgais Komisijas sasniegtais rezultāts bija konvencijas noslēgšana par tieslietu reformas finansējumu;

| E. | tā kā likumā, ar kuru nodibina Augstāko advokātu institūtu, ko paredz šī konvencija, Tunisijas parlaments pieņēma 2006. gada maija sākumā, netika ņemti vērā konsultāciju rezultāti ar advokātu biedrību un tā kā ANO speciālais ziņotājs par tiesnešu un advokātu neatkarību joprojām nav saņēmis Tunisijas valdības ielūgumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā likumā, ar kuru nodibina Augstāko advokātu institūtu, ko paredz šī konvencija, Tunisijas parlaments pieņēma 2006. gada maija sākumā, netika ņemti vērā konsultāciju rezultāti ar advokātu biedrību un tā kā ANO speciālais ziņotājs par tiesnešu un advokātu neatkarību joprojām nav saņēmis Tunisijas valdības ielūgumu;

| F. | tā kā satraukts par 2006. gada 27. un 28. maijā paredzētā Tunisijas Cilvēktiesību līgas kongresa aizliegšanu un spēka pielietošanu un vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem un starptautiskajiem novērotājiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā satraukts par 2006. gada 27. un 28. maijā paredzētā Tunisijas Cilvēktiesību līgas kongresa aizliegšanu un spēka pielietošanu un vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem un starptautiskajiem novērotājiem;

| G. | tā kā Tunisijas Cilvēktiesību līga ir pirmā Āfrikas un arābu valstu cilvēktiesību līga un viens no neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pīlāriem Tunisijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Tunisijas Cilvēktiesību līga ir pirmā Āfrikas un arābu valstu cilvēktiesību līga un viens no neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pīlāriem Tunisijā;

| H. | tā kā situācija saistībā ar cilvēktiesībām Tunisijā joprojām rada bažas un ka tie pasākumi, ko līdz šim veikusi Padome un Komisija skaidri parādīja to robežas; |
| --- | --- |

H.

tā kā situācija saistībā ar cilvēktiesībām Tunisijā joprojām rada bažas un ka tie pasākumi, ko līdz šim veikusi Padome un Komisija skaidri parādīja to robežas;

| I. | tā kā Tunisija kopš 2006. gada 1. aprīļa pilda Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas priekšsēdētājas pienākumus un ka šai valstij tā ir liela atbildība demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā atbilstīgi Eiropas un Vidusjūras valstu partnerattiecībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā Tunisija kopš 2006. gada 1. aprīļa pilda Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas priekšsēdētājas pienākumus un ka šai valstij tā ir liela atbildība demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanā atbilstīgi Eiropas un Vidusjūras valstu partnerattiecībām;

| J. | tā kā atgādinot Tunisijas nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona miera, uzplaukumu un demokrātijas telpas veidošanā, |
| --- | --- |

J.

tā kā atgādinot Tunisijas nozīmi Eiropas un Vidusjūras reģiona miera, uzplaukumu un demokrātijas telpas veidošanā,

| 1. | atgādina, ka Tunisiju un Eiropas Savienību kopš 1998. gada saista ES un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas līgums, kura 2. pantā ir cilvēktiesību klauzula, kas ir būtiska šā līguma sastāvdaļa; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka Tunisiju un Eiropas Savienību kopš 1998. gada saista ES un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas līgums, kura 2. pantā ir cilvēktiesību klauzula, kas ir būtiska šā līguma sastāvdaļa;

| 2. | izsaka nožēlu par to, ka situācija cilvēka brīvību un tiesību jomā Tunisijā joprojām rada bažas un prasa Tunisijas valsts iestādēm pildīt savas starptautiskās saistības; |
| --- | --- |

2.

izsaka nožēlu par to, ka situācija cilvēka brīvību un tiesību jomā Tunisijā joprojām rada bažas un prasa Tunisijas valsts iestādēm pildīt savas starptautiskās saistības;

| 3. | sagaida no Tunisijas valsts iestādēm paskaidrojumus par Tunisijas Cilvēktiesību līgas kongresa aizliegšanu, kā arī par vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem un Tunisijas tiesnešiem; |
| --- | --- |

3.

sagaida no Tunisijas valsts iestādēm paskaidrojumus par Tunisijas Cilvēktiesību līgas kongresa aizliegšanu, kā arī par vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem un Tunisijas tiesnešiem;

| 4. | prasa Padomes prezidentūrai izstrādāt publisku deklarāciju par Tunisijas Cilvēktiesību līgas kongresa aizliegšanu kā arī par vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem un Tunisijas tiesnešiem un advokātiem; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomes prezidentūrai izstrādāt publisku deklarāciju par Tunisijas Cilvēktiesību līgas kongresa aizliegšanu kā arī par vardarbību pret cilvēktiesību aizstāvjiem un Tunisijas tiesnešiem un advokātiem;

| 5. | atkārtoti pauž savu prasību Padomei un Komisijai organizēt asociācijas padomes sesiju. lai diskutētu par situāciju cilvēktiesību jomā Tunisijā; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž savu prasību Padomei un Komisijai organizēt asociācijas padomes sesiju. lai diskutētu par situāciju cilvēktiesību jomā Tunisijā;

| 6. | šai sakarā prasa Padomei un Komisijai veikt visus nepieciešamos pasākumus attiecībā uz Tunisijas valsts iestādēm, lai atbrīvotu līdzekļus, ko Eiropas Savienība piešķīrusi pilsoniskās sabiedrības projektiem; kā arī lai tiktu atbrīvots advokāts Mohammed Abbou, prasa, lai Tunisijā pilnībā tiktu nodrošināta cilvēktiesību aizstāvju darbība, atbilstīgi ES pamatnostādnēm šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

šai sakarā prasa Padomei un Komisijai veikt visus nepieciešamos pasākumus attiecībā uz Tunisijas valsts iestādēm, lai atbrīvotu līdzekļus, ko Eiropas Savienība piešķīrusi pilsoniskās sabiedrības projektiem; kā arī lai tiktu atbrīvots advokāts Mohammed Abbou, prasa, lai Tunisijā pilnībā tiktu nodrošināta cilvēktiesību aizstāvju darbība, atbilstīgi ES pamatnostādnēm šajā jomā;

| 7. | prasa Eiropas Komisijai likt lietā visu, lai tieslietu reformas projekts nodrošinātu tiesu varas neatkarību un tiesnešu darbības brīvību; vienlaicīgi prasa Tunisijas valsts iestādēm uzņemt ANO speciālā ziņotāju tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumos; |
| --- | --- |

7.

prasa Eiropas Komisijai likt lietā visu, lai tieslietu reformas projekts nodrošinātu tiesu varas neatkarību un tiesnešu darbības brīvību; vienlaicīgi prasa Tunisijas valsts iestādēm uzņemt ANO speciālā ziņotāju tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumos;

| 8. | uzskata, ka pašreizējā reformu īstenošana jāuzskata par prioritāte Eiropas Savienības un Tunisijas partnerattiecībās un tai ir jābūt nozīmīgam faktoram Eiropas Savienības un Tunisijas attiecību turpmākajā veidošanā; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka pašreizējā reformu īstenošana jāuzskata par prioritāte Eiropas Savienības un Tunisijas partnerattiecībās un tai ir jābūt nozīmīgam faktoram Eiropas Savienības un Tunisijas attiecību turpmākajā veidošanā;

| 9. | prasa, lai darbu Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentārajā asamblejā atvieglotu labāka sadarbība ar Tunisijas prezidentūru cilvēktiesību ievērošanas aspektā un sagaida jūtamu uzlabojumu šajā jomā; īpaši ņemot vērā nākoši Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentārās asamblejas plenārsēdi; |
| --- | --- |

9.

prasa, lai darbu Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentārajā asamblejā atvieglotu labāka sadarbība ar Tunisijas prezidentūru cilvēktiesību ievērošanas aspektā un sagaida jūtamu uzlabojumu šajā jomā; īpaši ņemot vērā nākoši Eiropas un Vidusjūras valstu parlamentārās asamblejas plenārsēdi;

| 10. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Tunisijas valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona parlamentārās asamblejas birojam. |
| --- | --- |

10.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Tunisijas valdībai un parlamentam, kā arī Eiropas un Vidusjūras reģiona parlamentārās asamblejas birojam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0368.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0525.

(3)  OV L 97, 30.3.1998., 2. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2006)0056.

P6_TA(2006)0270

17. EK un Krievijas augstākā līmeņa sanāksme

Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi 2006. gada 25. maijā Sočos

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī un zaudē spēku 2007. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienām un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses (1), kas stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī un zaudē spēku 2007. gadā,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Čečeniju un jo īpaši 2004. gada 26. februāra ieteikumu Padomei par ES un Krievijas attiecībām (2), ka arī 2004. gada 15. decembra rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika Hāgā 2004. gada 25. novembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Krieviju un Čečeniju un jo īpaši 2004. gada 26. februāra ieteikumu Padomei par ES un Krievijas attiecībām (2), ka arī 2004. gada 15. decembra rezolūciju par ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika Hāgā 2004. gada 25. novembrī (3),

| — | ņemot vērā 2006. gada 25. maijā Sočos notikušās 17. ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 25. maijā Sočos notikušās 17. ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā ES un Krievijas cilvēktiesību dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Krievijas cilvēktiesību dialogu,

| — | ņemot vērā pašreizējos Krievijas pienākumus starptautiskajā un Eiropas līmenī kā Lielā astotnieka (G8) un Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreizējos Krievijas pienākumus starptautiskajā un Eiropas līmenī kā Lielā astotnieka (G8) un Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājai,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības starp ES un Krieviju ir ļoti svarīgas visas Eiropas stabilitātei, drošībai un uzplaukumam; |
| --- | --- |

A.

tā kā ciešāka sadarbība un labas kaimiņattiecības starp ES un Krieviju ir ļoti svarīgas visas Eiropas stabilitātei, drošībai un uzplaukumam;

| B. | tā kā abas puses uzsver ES un Krievijas stratēģisko partnerattiecību nozīmi un nolūku veidot vēl ciešāku sadarbību Eiropā un ārpus tās, pamatojoties uz kopīgām interesēm un vērtībām, it īpaši demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā abas puses uzsver ES un Krievijas stratēģisko partnerattiecību nozīmi un nolūku veidot vēl ciešāku sadarbību Eiropā un ārpus tās, pamatojoties uz kopīgām interesēm un vērtībām, it īpaši demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu;

| C. | tā kā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2003. gada maijā Sanktpēterburgā, nolēma pieņemt četras kopējās telpas, pievienojot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ārējās drošības telpu, pētniecības, izglītības un kultūras telpu kopējai ekonomikas telpai, par kuru vienošanās tika panākta pirms diviem gadiem; tā kā abas puses pārskatīja līdz šim panākto virzību četru “kopējo telpu” īstenošanā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika 2003. gada maijā Sanktpēterburgā, nolēma pieņemt četras kopējās telpas, pievienojot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, ārējās drošības telpu, pētniecības, izglītības un kultūras telpu kopējai ekonomikas telpai, par kuru vienošanās tika panākta pirms diviem gadiem; tā kā abas puses pārskatīja līdz šim panākto virzību četru “kopējo telpu” īstenošanā;

| D. | tā kā it īpaši enerģētikas jomā, pamatojoties uz šīs nozares pārredzamību un labāku pārvaldību, piegādes uzticamību, nediskriminējošu tranzīta iekārtu izmantošanu un labāku klimatu nākotnes investīcijām ir vairāk jāstiprina attiecības; |
| --- | --- |

D.

tā kā it īpaši enerģētikas jomā, pamatojoties uz šīs nozares pārredzamību un labāku pārvaldību, piegādes uzticamību, nediskriminējošu tranzīta iekārtu izmantošanu un labāku klimatu nākotnes investīcijām ir vairāk jāstiprina attiecības;

| E. | tā kā pēc pēdējās paplašināšanās ES ir cieši apņēmusies kā vienu no svarīgākajām ārējo darbību prioritātēm īstenot Eiropas kaimiņattiecību politiku, turpmāk iesaistoties konfliktu risināšanā Piedņestrā un Dienvidkaukāzā; tā kā ES un Krievijai ir pienākums kopīgiem spēkiem rast miermīlīgus risinājumus konfliktiem, kuri rodas šo valstu vistuvākajā apkaimē; |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc pēdējās paplašināšanās ES ir cieši apņēmusies kā vienu no svarīgākajām ārējo darbību prioritātēm īstenot Eiropas kaimiņattiecību politiku, turpmāk iesaistoties konfliktu risināšanā Piedņestrā un Dienvidkaukāzā; tā kā ES un Krievijai ir pienākums kopīgiem spēkiem rast miermīlīgus risinājumus konfliktiem, kuri rodas šo valstu vistuvākajā apkaimē;

| F. | tā kā pastāv un rodas aizvien lielākas bažas sakarā ar Krievijas demokrātijas pavājināšanos, lielāku valsts plašsaziņas līdzekļu kontroli, vides pasliktināšanos saistībā ar nevalstiskām organizācijām, lielāku politisko kontroli attiecībā uz tiesu iestādēm, lielākiem šķēršļiem politiskās opozīcijas darbībai un citiem pasākumiem, kas ievērojami pastiprināja Kremļa varu; |
| --- | --- |

F.

tā kā pastāv un rodas aizvien lielākas bažas sakarā ar Krievijas demokrātijas pavājināšanos, lielāku valsts plašsaziņas līdzekļu kontroli, vides pasliktināšanos saistībā ar nevalstiskām organizācijām, lielāku politisko kontroli attiecībā uz tiesu iestādēm, lielākiem šķēršļiem politiskās opozīcijas darbībai un citiem pasākumiem, kas ievērojami pastiprināja Kremļa varu;

| G. | tā kā jāpanāk ciešāka sadarbība demokrātijas, drošības un stabilitātes stiprināšanai kopīgajos kaimiņos, it īpaši ar kopēju darbību starpniecību demokrātijas panākšanā un cilvēka pamattiesību ievērošanā Baltkrievijā; |
| --- | --- |

G.

tā kā jāpanāk ciešāka sadarbība demokrātijas, drošības un stabilitātes stiprināšanai kopīgajos kaimiņos, it īpaši ar kopēju darbību starpniecību demokrātijas panākšanā un cilvēka pamattiesību ievērošanā Baltkrievijā;

| H. | tā kā kopš 2006. gada maija Krievijas Federācija ir rotācijas kārtībā pārņēmusi priekšsēdētājas amatu Eiropas Padomes Ministru komitejā; tā kā Krievijas pirmā prioritāte priekšsēdētājas pilnvaru laikā, saskaņā ar tās ārlietu ministra Sergeja Lavrova teikto, ir pastiprināt valsts cilvēktiesību aizsardzības mehānismus, izveidot cilvēktiesību izglītību un nacionālo minoritāšu tiesības, |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš 2006. gada maija Krievijas Federācija ir rotācijas kārtībā pārņēmusi priekšsēdētājas amatu Eiropas Padomes Ministru komitejā; tā kā Krievijas pirmā prioritāte priekšsēdētājas pilnvaru laikā, saskaņā ar tās ārlietu ministra Sergeja Lavrova teikto, ir pastiprināt valsts cilvēktiesību aizsardzības mehānismus, izveidot cilvēktiesību izglītību un nacionālo minoritāšu tiesības,

| 1. | uzsver stiprākas un ciešākas partnerības nozīmi starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju, kuras pamatā būtu savstarpēja atkarība un kopīgas intereses attīstīt četras kopējās telpas, taču uzskata, ka pašreizējās partnerattiecības ar Krieviju ir vairāk pragmatiskas, nekā stratēģiskas, jo tās galvenokārt ir saistītas ar ekonomiskām interesēm, nepanākot ievērojamus rezultātus cilvēktiesību un tiesiskuma jomā; |
| --- | --- |

1.

uzsver stiprākas un ciešākas partnerības nozīmi starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju, kuras pamatā būtu savstarpēja atkarība un kopīgas intereses attīstīt četras kopējās telpas, taču uzskata, ka pašreizējās partnerattiecības ar Krieviju ir vairāk pragmatiskas, nekā stratēģiskas, jo tās galvenokārt ir saistītas ar ekonomiskām interesēm, nepanākot ievērojamus rezultātus cilvēktiesību un tiesiskuma jomā;

| 2. | atzinīgi vērtē nepārtraukto darbu pie kopējās ekonomikas telpas (KET), kuras vispārīgs mērķis ir tirdzniecības un investīciju šķēršļu likvidēšana un reformu un konkurētspējas veicināšana, pamatojoties uz nediskriminācijas, pārredzamības un labas pārvaldības principiem, taču izsaka nožēlu par to, ka nav panākti vērā ņemami rezultāti citu triju kopējo telpu darba plānu praktiskā īstenošanā; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē nepārtraukto darbu pie kopējās ekonomikas telpas (KET), kuras vispārīgs mērķis ir tirdzniecības un investīciju šķēršļu likvidēšana un reformu un konkurētspējas veicināšana, pamatojoties uz nediskriminācijas, pārredzamības un labas pārvaldības principiem, taču izsaka nožēlu par to, ka nav panākti vērā ņemami rezultāti citu triju kopējo telpu darba plānu praktiskā īstenošanā;

| 3. | pieprasa, lai Komisija laikus un pārredzamā veidā sniedz izsmeļošu paskaidrojumu par savu politiku saistībā ar Krievijas pievienošanos PTO, ņemot vērā visas sarunās apskatītās jomas un nozares; |
| --- | --- |

3.

pieprasa, lai Komisija laikus un pārredzamā veidā sniedz izsmeļošu paskaidrojumu par savu politiku saistībā ar Krievijas pievienošanos PTO, ņemot vērā visas sarunās apskatītās jomas un nozares;

| 4. | pieprasa, lai Komisija izmeklē gadījumos lauksaimniecības produktu tirdzniecībā, kuros Krievijas varas iestādes diskriminēja ES dalībvalstis, piemēram, Poliju, kā arī kopējās kaimiņvalstis, piemēram, Moldovu un Gruziju; |
| --- | --- |

4.

pieprasa, lai Komisija izmeklē gadījumos lauksaimniecības produktu tirdzniecībā, kuros Krievijas varas iestādes diskriminēja ES dalībvalstis, piemēram, Poliju, kā arī kopējās kaimiņvalstis, piemēram, Moldovu un Gruziju;

| 5. | uzsver stratēģisko nozīmi sadarbībai enerģētikas jomā un nepieciešamību pastiprināt ES un Krievijas attiecības enerģētikas jomā; tādēļ pauž nožēlu par to, ka augstākā līmeņa sanāksmē nepanāca vienošanos šajā jomā un kā turpmāko sarunu pamatu uzsver savstarpējās atkarības un pārredzamības principu, kā arī savstarpīguma nozīmi saistībā ar piekļuvi tirgiem, infrastruktūru un investīcijām, ar mērķi izvairīties no oligopolām tirgus struktūrām un lai dažādotu Eiropas Savienības energoapgādi; šajā sakarā prasa, lai Krievija ratificē Enerģētikas hartas nolīgumu un palielina sadarbību saistībā ar enerģijas ietaupījumiem un atjaunojamo enerģiju; |
| --- | --- |

5.

uzsver stratēģisko nozīmi sadarbībai enerģētikas jomā un nepieciešamību pastiprināt ES un Krievijas attiecības enerģētikas jomā; tādēļ pauž nožēlu par to, ka augstākā līmeņa sanāksmē nepanāca vienošanos šajā jomā un kā turpmāko sarunu pamatu uzsver savstarpējās atkarības un pārredzamības principu, kā arī savstarpīguma nozīmi saistībā ar piekļuvi tirgiem, infrastruktūru un investīcijām, ar mērķi izvairīties no oligopolām tirgus struktūrām un lai dažādotu Eiropas Savienības energoapgādi; šajā sakarā prasa, lai Krievija ratificē Enerģētikas hartas nolīgumu un palielina sadarbību saistībā ar enerģijas ietaupījumiem un atjaunojamo enerģiju;

| 6. | atzinīgi vērtē nolīgumu parakstīšanu par vīzu režīma atvieglojumiem un atpakaļuzņemšanu, kuru mērķis ir samazināt vīzu ierobežojumus, ceļojot konkrētiem pilsoņiem, kā arī sekmēt nelegāli ES no Krievijas teritorijas iebraukušo imigrantu izraidīšanu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē nolīgumu parakstīšanu par vīzu režīma atvieglojumiem un atpakaļuzņemšanu, kuru mērķis ir samazināt vīzu ierobežojumus, ceļojot konkrētiem pilsoņiem, kā arī sekmēt nelegāli ES no Krievijas teritorijas iebraukušo imigrantu izraidīšanu;

| 7. | uzsver, ka ir vajadzīgs kopīgi ar Krieviju kā nepieciešamu stratēģisko partneri strādāt, lai nodrošinātu mieru, stabilitāti un drošību, cīnītos pret starptautisko terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu, kā arī risinātu “vājās drošības” jautājumus, piemēram, vides un kodolkatastrofas draudus, cīņu pret narkotiku un ieroču kontrabandu, cilvēku tirdzniecību un pārrobežu organizēto noziedzību Eiropas kaimiņvalstīs sadarbībā ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un citām starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ir vajadzīgs kopīgi ar Krieviju kā nepieciešamu stratēģisko partneri strādāt, lai nodrošinātu mieru, stabilitāti un drošību, cīnītos pret starptautisko terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu, kā arī risinātu “vājās drošības” jautājumus, piemēram, vides un kodolkatastrofas draudus, cīņu pret narkotiku un ieroču kontrabandu, cilvēku tirdzniecību un pārrobežu organizēto noziedzību Eiropas kaimiņvalstīs sadarbībā ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un citām starptautiskām organizācijām;

| 8. | atzinīgi vērtē vienošanos par nosacījumiem saistībā ar Komisijas EUR 20 miljonu palīdzības programmu Ziemeļkaukāza sociālai un ekonomiskai atveseļošanai, kā vēl vienu pierādījumu tam, ka ES un Krievijas vēlas sadarboties šajā reģionā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē vienošanos par nosacījumiem saistībā ar Komisijas EUR 20 miljonu palīdzības programmu Ziemeļkaukāza sociālai un ekonomiskai atveseļošanai, kā vēl vienu pierādījumu tam, ka ES un Krievijas vēlas sadarboties šajā reģionā;

| 9. | atbalsta darbu, ko kopīgi ir uzņēmušies abi partneri, lai pastiprinātu praktisko sadarbību krīžu pārvarēšanā un uzsver nepieciešamību sadarboties arī daudzpusējo kodolieroču neizplatīšanas mehānismu stiprināšanā; |
| --- | --- |

9.

atbalsta darbu, ko kopīgi ir uzņēmušies abi partneri, lai pastiprinātu praktisko sadarbību krīžu pārvarēšanā un uzsver nepieciešamību sadarboties arī daudzpusējo kodolieroču neizplatīšanas mehānismu stiprināšanā;

| 10. | atzinīgi vērtē nākamās Somijas prezidentūras ierosinājumu tās Padomes prezidentūras programmā piešķirt prioritāti Ziemeļu dimensijai; uzsver, ka tas varētu būt nozīmīgs līdzeklis ES un Krievijas partnerattiecību pastiprināšanā, kam jāizstrādā konkrēti priekšlikumi un projekti kopā ar nepieciešamo finansējumu; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē nākamās Somijas prezidentūras ierosinājumu tās Padomes prezidentūras programmā piešķirt prioritāti Ziemeļu dimensijai; uzsver, ka tas varētu būt nozīmīgs līdzeklis ES un Krievijas partnerattiecību pastiprināšanā, kam jāizstrādā konkrēti priekšlikumi un projekti kopā ar nepieciešamo finansējumu;

| 11. | pauž nožēlu par to, ka saistībā ar kopējo ārējās drošības telpu, netika panākts progress konflikta risināšanā Piedņestrā un Dienvidkaukāzā, nebija ne konkrētu uzlabojumu Čečenijā, ne arī Krievijas vēlēšanās saistīties ar Baltkrieviju, lai uzsāktu patiesu demokratizācijas procesu šajā valstī; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par to, ka saistībā ar kopējo ārējās drošības telpu, netika panākts progress konflikta risināšanā Piedņestrā un Dienvidkaukāzā, nebija ne konkrētu uzlabojumu Čečenijā, ne arī Krievijas vēlēšanās saistīties ar Baltkrieviju, lai uzsāktu patiesu demokratizācijas procesu šajā valstī;

Dialogs cilvēktiesību jomā

| 12. | atzīst vairāku iedibinātu dialogu nozīmi, kuru mērķis ir labāka ES un Krievijas sadarbība un partnerattiecības un uzsver, ka jo īpaši ir nepieciešams efektīvs dialogs cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

12.

atzīst vairāku iedibinātu dialogu nozīmi, kuru mērķis ir labāka ES un Krievijas sadarbība un partnerattiecības un uzsver, ka jo īpaši ir nepieciešams efektīvs dialogs cilvēktiesību jomā;

| 13. | šajā sakarā aicina arī Krievijas valdību kā būtisku ES un Krievijas partnerattiecību sastāvdaļu pastiprināt ES un Krievijas konsultācijas cilvēktiesību jomā, kā arī ļaut brīvi darboties vietējām un starptautiskām cilvēktiesību organizācijām un citām nevalstiskajām organizācijām (NVO); |
| --- | --- |

13.

šajā sakarā aicina arī Krievijas valdību kā būtisku ES un Krievijas partnerattiecību sastāvdaļu pastiprināt ES un Krievijas konsultācijas cilvēktiesību jomā, kā arī ļaut brīvi darboties vietējām un starptautiskām cilvēktiesību organizācijām un citām nevalstiskajām organizācijām (NVO);

| 14. | atzīmē Austrijas prezidentūras deklarāciju par 2006. gada martā notikušo ES un Krievijas konsultāciju rezultātiem cilvēktiesību jomā; šajā sakarā atzinīgi novērtē Austrijas prezidentūras lēmumu uzsākt cilvēku pazušanas un spīdzināšanas gadījumu Čečenijā izmeklēšanu; |
| --- | --- |

14.

atzīmē Austrijas prezidentūras deklarāciju par 2006. gada martā notikušo ES un Krievijas konsultāciju rezultātiem cilvēktiesību jomā; šajā sakarā atzinīgi novērtē Austrijas prezidentūras lēmumu uzsākt cilvēku pazušanas un spīdzināšanas gadījumu Čečenijā izmeklēšanu;

| 15. | mudina, lai Krievijas Federācija kā Eiropas Padomes dalībvalsts uzlabotu ieslodzīto apstākļus un novērstu advokātu piekļuves grūtības dažiem no viņiem; norāda, ka saskaņā ar Krievijas Kriminālkodeksu apcietinātie ir jātur ieslodzījumā vai nu viņu dzīvesvietas tuvumā, vai tās vietas tuvumā, kurā ir notikusi tiesas prāva, kā tas notika ieslodzīto M. Hodorkovska un P. Ļebedeva gadījumā; |
| --- | --- |

15.

mudina, lai Krievijas Federācija kā Eiropas Padomes dalībvalsts uzlabotu ieslodzīto apstākļus un novērstu advokātu piekļuves grūtības dažiem no viņiem; norāda, ka saskaņā ar Krievijas Kriminālkodeksu apcietinātie ir jātur ieslodzījumā vai nu viņu dzīvesvietas tuvumā, vai tās vietas tuvumā, kurā ir notikusi tiesas prāva, kā tas notika ieslodzīto M. Hodorkovska un P. Ļebedeva gadījumā;

| 16. | aicina partnerus pēc pašreizējā partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) termiņa beigām jaunajā nolīgumā pastiprināt dialogu cilvēktiesību jomā, izveidojot to par strukturētu un pārredzamāku līdzekli ceļā uz kopīgu cilvēktiesību politiku; |
| --- | --- |

16.

aicina partnerus pēc pašreizējā partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) termiņa beigām jaunajā nolīgumā pastiprināt dialogu cilvēktiesību jomā, izveidojot to par strukturētu un pārredzamāku līdzekli ceļā uz kopīgu cilvēktiesību politiku;

| 17. | sagaida, ka pašreizējais PSN, kas zaudē spēku 2007. gadā un kurā pievērsta uzmanība arī cilvēktiesībām un pilsoniskajām brīvībām, būs pamats jaunajam PSN un atzinīgi vērtē vienošanos, ko panāca augstākā līmeņa sanāksmē, proti, pašreizējais PSN paliks spēkā līdz stāsies spēkā jaunais nolīgums; |
| --- | --- |

17.

sagaida, ka pašreizējais PSN, kas zaudē spēku 2007. gadā un kurā pievērsta uzmanība arī cilvēktiesībām un pilsoniskajām brīvībām, būs pamats jaunajam PSN un atzinīgi vērtē vienošanos, ko panāca augstākā līmeņa sanāksmē, proti, pašreizējais PSN paliks spēkā līdz stāsies spēkā jaunais nolīgums;

| 18. | aicina Krievijas valdību ievērot tās pienākumus Lielā astotnieka (G8) un Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājas amatā, panākot taustāmus rezultātus pārredzamas tirdzniecības un uzticamu ekonomisko attiecību tālākā attīstīšanā, kā arī stabilitātes, drošības, demokrātijas panākšanā un cilvēktiesību ievērošanā; |
| --- | --- |

18.

aicina Krievijas valdību ievērot tās pienākumus Lielā astotnieka (G8) un Eiropas Padomes Ministru komitejas priekšsēdētājas amatā, panākot taustāmus rezultātus pārredzamas tirdzniecības un uzticamu ekonomisko attiecību tālākā attīstīšanā, kā arī stabilitātes, drošības, demokrātijas panākšanā un cilvēktiesību ievērošanā;

*

- *

| 19. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas prezidentam un parlamentam, EDSO un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

19.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Krievijas Federācijas prezidentam un parlamentam, EDSO un Eiropas Padomei.

---

(1)  OV L 327, 28.11.1997., 1. lpp.

(2)  OV C 98 E, 23.4.2004., 182. lpp.

(3)  OV C 226 E, 15.9.2005., 224. lpp.

P6_TA(2006)0271

MIFID direktīvas īstenošanas pasākumi

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Tirgus un finanšu instrumentu direktīvas (MIFID) izpildes pasākumu projektu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas regulai un direktīvai, ar kuru īsteno Direktīvu 2004/39/EK (1), ko Komisija ir publicējusi 2006. gada 6. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas regulai un direktīvai, ar kuru īsteno Direktīvu 2004/39/EK (1), ko Komisija ir publicējusi 2006. gada 6. februārī,

| — | ņemot vērā iepriekšminēto izpildes pasākumu neoficiālos projektus, ko Eiropas Parlaments ir izplatījis kopš 2006. gada 6. februāra, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšminēto izpildes pasākumu neoficiālos projektus, ko Eiropas Parlaments ir izplatījis kopš 2006. gada 6. februāra,

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (2),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Romano Prodi 2002. gada 5. februārī Parlamentam izteikto paziņojumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Romano Prodi 2002. gada 5. februārī Parlamentam izteikto paziņojumu (3),

| — | ņemot vērā tā 2002. gada 5. februāra rezolūciju par tiesību aktu īstenošanu finanšu pakalpojumu jomā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2002. gada 5. februāra rezolūciju par tiesību aktu īstenošanu finanšu pakalpojumu jomā (4),

| — | ņemot vērā Direktīvas 2004/39/EK 64. pantu, ar ko paredz “beigu klauzulas” noteikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvas 2004/39/EK 64. pantu, ar ko paredz “beigu klauzulas” noteikumu,

| — | ņemot vērā ierosinātos labojumus projektam, kurus Ekonomikas un monetārā komiteja ir pieņēmusi 2006. gada 30. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ierosinātos labojumus projektam, kurus Ekonomikas un monetārā komiteja ir pieņēmusi 2006. gada 30. maijā,

| — | ņemot vērā Komisijas atbildi uz šiem ierosinātajiem labojumiem, kura ir nosūtīta Parlamentam ar 2006. gada 9. jūnija vēstuli un kas ir adresēta attiecīgās komitejas referentam un priekšsēdētājai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atbildi uz šiem ierosinātajiem labojumiem, kura ir nosūtīta Parlamentam ar 2006. gada 9. jūnija vēstuli un kas ir adresēta attiecīgās komitejas referentam un priekšsēdētājai,

| — | ņemot vērā Eiropas vērtspapīru komitejas 2006. gada 8. un 9. jūnija sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas vērtspapīru komitejas 2006. gada 8. un 9. jūnija sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā Padomes (Ekonomikas un finanšu) 2006. gada 5. maija secinājumus, kuros ir uzsvērts uzraudzības, koordinācijas un konverģences nozīmīgums Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes (Ekonomikas un finanšu) 2006. gada 5. maija secinājumus, kuros ir uzsvērts uzraudzības, koordinācijas un konverģences nozīmīgums Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 103. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 103. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Direktīvas 2004/39/EK juridiskais pamats ir EK līguma 47. pants, kas skaidri nenosaka īstenošanas regulu pieļaujamību; tā kā Parlaments, domājot par regulējuma uzlabošanu un līdzvērtīgu konkurences apstākļu ieviešanu finanšu tirgos, kopumā atbalsta regulu izmantošanu, |
| --- | --- |

A.

tā kā Direktīvas 2004/39/EK juridiskais pamats ir EK līguma 47. pants, kas skaidri nenosaka īstenošanas regulu pieļaujamību; tā kā Parlaments, domājot par regulējuma uzlabošanu un līdzvērtīgu konkurences apstākļu ieviešanu finanšu tirgos, kopumā atbalsta regulu izmantošanu,

| 1. | lūdz Komisiju maksimāli ņemt vērā pilnvaru robežas, kas tai ir piešķirtas Direktīvā 2004/39/EK saskaņā ar EK līguma piemērojamajiem noteikumiem, lai nodrošinātu finanšu tirgus dalībniekiem juridisko noteiktību; |
| --- | --- |

1.

lūdz Komisiju maksimāli ņemt vērā pilnvaru robežas, kas tai ir piešķirtas Direktīvā 2004/39/EK saskaņā ar EK līguma piemērojamajiem noteikumiem, lai nodrošinātu finanšu tirgus dalībniekiem juridisko noteiktību;

| 2. | norāda, ka izpildes pasākumu projekts veido praktiski realizējamu risinājumu, lai sasniegtu ieguldījumu sabiedrībām un citām tirdzniecības vietām paredzēto pilnveidotu darbības nosacījumu mērķus, kā arī lai izveidotu efektīvus, pārredzamus un drošus finanšu tirgus ES; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka izpildes pasākumu projekts veido praktiski realizējamu risinājumu, lai sasniegtu ieguldījumu sabiedrībām un citām tirdzniecības vietām paredzēto pilnveidotu darbības nosacījumu mērķus, kā arī lai izveidotu efektīvus, pārredzamus un drošus finanšu tirgus ES;

| 3. | uzsver, ka Parlamenta veikto darbu kopš izpildes pasākumu publicēšanas ir rosinājusi vajadzība ievērot tādus tiesību aktos paredzētos noteikumus, kuru mērķis ir panākt līdzsvaru starp konkurenci un pārredzamību finanšu tirgos, kā arī attiecībā uz ieinteresētajām personām (akciju īpašniekiem, emitētajiem un patērētājiem), regulējošām iestādēm un demokrātiski ievelētiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Parlamenta veikto darbu kopš izpildes pasākumu publicēšanas ir rosinājusi vajadzība ievērot tādus tiesību aktos paredzētos noteikumus, kuru mērķis ir panākt līdzsvaru starp konkurenci un pārredzamību finanšu tirgos, kā arī attiecībā uz ieinteresētajām personām (akciju īpašniekiem, emitētajiem un patērētājiem), regulējošām iestādēm un demokrātiski ievelētiem pārstāvjiem;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas atsaucību, ko tā ir parādījusi, strādājot ar Parlamentu, lai panāktu labāko iespējamo rezultātu visām iesaistītajām pusēm; atgādina par nepieciešamību iesaistīt un informēt Parlamentu, sākot jau no agrīnajiem komitejas darba posmiem; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas atsaucību, ko tā ir parādījusi, strādājot ar Parlamentu, lai panāktu labāko iespējamo rezultātu visām iesaistītajām pusēm; atgādina par nepieciešamību iesaistīt un informēt Parlamentu, sākot jau no agrīnajiem komitejas darba posmiem;

| 5. | atzīmē, ka īstenošanas pasākumu pabeigšanas procedūrai īstenībā nav precedentu, izstrādājot EK tiesību aktus parastajā veidā; tādēļ norāda nepieciešamību panākt visas puses apmierinošu rezultātu attiecībā uz visām iesaistītajam iestādēm, lai starpiestāžu attiecības uzlabotos; |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka īstenošanas pasākumu pabeigšanas procedūrai īstenībā nav precedentu, izstrādājot EK tiesību aktus parastajā veidā; tādēļ norāda nepieciešamību panākt visas puses apmierinošu rezultātu attiecībā uz visām iesaistītajam iestādēm, lai starpiestāžu attiecības uzlabotos;

| 6. | atzīmē, ka 2006. gada 23. marta vēstulē, kas ir adresēta kompetentajai komitejas priekšsēdētājai, komisārs Charlie McCreevy precizēja, ka pamatojuma piezīmes ir “vienkāršs darba dokuments, ko ir sagatavojuši Komisijas dienesti un kurš ir paredzēts vienīgi apspriešanai. Tās nekādā veidā nav pasākumu projekta oficiāli grozījumi”; tādēļ uzskata, ka ar šā dokumenta starpniecību nevar iekļaut jaunus nosacījumus papildus tiem, kas ir norādīti izpildes pasākumos; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka 2006. gada 23. marta vēstulē, kas ir adresēta kompetentajai komitejas priekšsēdētājai, komisārs Charlie McCreevy precizēja, ka pamatojuma piezīmes ir “vienkāršs darba dokuments, ko ir sagatavojuši Komisijas dienesti un kurš ir paredzēts vienīgi apspriešanai. Tās nekādā veidā nav pasākumu projekta oficiāli grozījumi”; tādēļ uzskata, ka ar šā dokumenta starpniecību nevar iekļaut jaunus nosacījumus papildus tiem, kas ir norādīti izpildes pasākumos;

| 7. | norāda, ka, neskatoties uz parasti valdošo atsaucīgo pieeju ES iestāžu starpā, ir strukturālas nepilnības attiecībā uz to, kā notiek likumdošanas pilnvaru deleģēšana Komisijai, kas var apdraudēt tādu nozīmīgu likumdošanas aktu rezultātu kā izpildes pasākumus; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka, neskatoties uz parasti valdošo atsaucīgo pieeju ES iestāžu starpā, ir strukturālas nepilnības attiecībā uz to, kā notiek likumdošanas pilnvaru deleģēšana Komisijai, kas var apdraudēt tādu nozīmīgu likumdošanas aktu rezultātu kā izpildes pasākumus;

| 8. | pauž gatavību turpināt uzlabot starpiestāžu attiecības visās politikas jomās un, it īpaši, saistībā ar Lamfalussy ierosināto procesu, cenšoties panākt stabilu un visas puses apmierinošu risinājumu, kas Parlamentam piešķirtu tādas pašas pilnvaras kā Padomei, ja tiek atsaukta likumdošanas pilnvaru deleģēšana; |
| --- | --- |

8.

pauž gatavību turpināt uzlabot starpiestāžu attiecības visās politikas jomās un, it īpaši, saistībā ar Lamfalussy ierosināto procesu, cenšoties panākt stabilu un visas puses apmierinošu risinājumu, kas Parlamentam piešķirtu tādas pašas pilnvaras kā Padomei, ja tiek atsaukta likumdošanas pilnvaru deleģēšana;

| 9. | uzskata, ka Direktīvas 2004/39/EK pieņemšanas procedūras pabeigšana ar koplēmuma procedūras starpniecību piešķirs Parlamentam būtisku nozīmi, nosakot, kas ir jāiekļauj un kas nav jāiekļauj izpildes pasākumos; uzskata, ka Padomes Lēmums 1999/468/EK ne tikai piešķir Parlamentam pilnvarojumu noraidīt ierosinātos izpildes tiesību aktus, ja tie ir pretrunā ar piešķirto pilnvaru apjomu, bet arī labot tos atbilstoši pamatā esošajām koplēmuma pilnvarām un starpiestāžu attiecību garam, kuras jārespektē pilnīgi un ar vajadzīgo cieņu; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Direktīvas 2004/39/EK pieņemšanas procedūras pabeigšana ar koplēmuma procedūras starpniecību piešķirs Parlamentam būtisku nozīmi, nosakot, kas ir jāiekļauj un kas nav jāiekļauj izpildes pasākumos; uzskata, ka Padomes Lēmums 1999/468/EK ne tikai piešķir Parlamentam pilnvarojumu noraidīt ierosinātos izpildes tiesību aktus, ja tie ir pretrunā ar piešķirto pilnvaru apjomu, bet arī labot tos atbilstoši pamatā esošajām koplēmuma pilnvarām un starpiestāžu attiecību garam, kuras jārespektē pilnīgi un ar vajadzīgo cieņu;

| 10. | atzīmē, cik svarīgi ir konsolidēt Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejas starpniecību (EVRK) lomu dalībvalstu regulatoru darbību koordinēšanā, lai veicinātu konverģenci regulēšanas jomā, kā arī atzīt EVRK par neaizstājamu galveno konsultantu Eiropas līmenī jautājumos, kas ir šīs komitejas kompetencē; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, cik svarīgi ir konsolidēt Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejas starpniecību (EVRK) lomu dalībvalstu regulatoru darbību koordinēšanā, lai veicinātu konverģenci regulēšanas jomā, kā arī atzīt EVRK par neaizstājamu galveno konsultantu Eiropas līmenī jautājumos, kas ir šīs komitejas kompetencē;

| 11. | piezīmē, ka tādēļ koordinējošai darbībai dalībvalstu regulatoru starpā jākļūst par galveno apspriežamo jautājumu Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejā; atzīmē, ka tas galvenokārt attiecas uz šādiem jautājumiem:






  — | pasākumu plānošana un izstrādāšana informācijas apmaiņai kompetento valsts iestāžu starpā par darījumiem, kā tas ir pieprasīts Direktīvā 2004/39/EK saskaņā ar regulas projekta 13. panta 1. punktu, ar ko paredz izpildes pasākumus, |
| --- | --- | --- |

11.

piezīmē, ka tādēļ koordinējošai darbībai dalībvalstu regulatoru starpā jākļūst par galveno apspriežamo jautājumu Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejā; atzīmē, ka tas galvenokārt attiecas uz šādiem jautājumiem:

—

pasākumu plānošana un izstrādāšana informācijas apmaiņai kompetento valsts iestāžu starpā par darījumiem, kā tas ir pieprasīts Direktīvā 2004/39/EK saskaņā ar regulas projekta 13. panta 1. punktu, ar ko paredz izpildes pasākumus,

| — | kompetento valsts iestāžu apņemšanās un savstarpēja apspriešanās to starpā par vissvarīgāko tirgu, vērtējot likviditāti, vai tā alternatīvu saskaņā ar regulas projekta 8. un 9. pantu, ar ko paredz izpildes pasākumus, un par iespējamo strīdu izšķiršanu šādos jautājumos kompetento iestāžu starpā; |
| --- | --- |

—

kompetento valsts iestāžu apņemšanās un savstarpēja apspriešanās to starpā par vissvarīgāko tirgu, vērtējot likviditāti, vai tā alternatīvu saskaņā ar regulas projekta 8. un 9. pantu, ar ko paredz izpildes pasākumus, un par iespējamo strīdu izšķiršanu šādos jautājumos kompetento iestāžu starpā;

| 12. | uzsver, ka pašlaik Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai trūkst operatīvo līdzekļu, lai efektīvi pildītu savu uzdevumu; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka pašlaik Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejai trūkst operatīvo līdzekļu, lai efektīvi pildītu savu uzdevumu;

| 13. | aicina dalībvalstis nodrošināt EVRK ar nepieciešamajiem līdzekļiem, lai īstenotu Direktīvu 2004/39/EK un tās izpildes pasākumus; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis nodrošināt EVRK ar nepieciešamajiem līdzekļiem, lai īstenotu Direktīvu 2004/39/EK un tās izpildes pasākumus;

| 14. | aicina dalībvalstis nostiprināt Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejas demokrātisko atbildību, it īpaši attiecībā pret Eiropas Parlamentu; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis nostiprināt Eiropas vērtspapīru regulatoru komitejas demokrātisko atbildību, it īpaši attiecībā pret Eiropas Parlamentu;

| 15. | uzskata, ka pašreiz spēkā esošās īstenošanas pilnvaras patiešām atspoguļo iespējami labāko rezultātu no visu iesaistīto pušu viedokļa; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka pašreiz spēkā esošās īstenošanas pilnvaras patiešām atspoguļo iespējami labāko rezultātu no visu iesaistīto pušu viedokļa;

| 16. | atzīst par pareiziem izpildes pasākumus; |
| --- | --- |

16.

atzīst par pareiziem izpildes pasākumus;

| 17. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un EVRK. |
| --- | --- |

17.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un EVRK.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.). Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/31/EK (OV L 114, 27.4.2006., 60. lpp.).

(2)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(3)  SPEECH/02/44.

(4)  OV C 284, 21.11.2002., 115. lpp.

P6_TA(2006)0272

Ilgtspējīgas attīstības stratēģija

Eiropas Parlamenta rezolūcija par pārskatīto Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (NAS), ko Eiropadome pieņēma Gēteborgā 2001. gada 15. un 16. jūnijā, un Johannesburgas Rīcības programmu, ko pieņēma 2002. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē ilgtspējīgas attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ilgtspējīgas attīstības stratēģiju (NAS), ko Eiropadome pieņēma Gēteborgā 2001. gada 15. un 16. jūnijā, un Johannesburgas Rīcības programmu, ko pieņēma 2002. gada pasaules augstākā līmeņa sanāksmē ilgtspējīgas attīstības jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu: rīcības platforma (COM(2005)0658), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu: rīcības platforma (COM(2005)0658),

| — | ņemot vērā 2005. gada 16. un 17. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus un Parlamenta iepriekš pieņemtās rezolūcijas par šo jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 16. un 17. jūnija Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumus un Parlamenta iepriekš pieņemtās rezolūcijas par šo jautājumu,

| — | ņemot vērā Komisijai un Padomei uzdotos mutiskos jautājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai un Padomei uzdotos mutiskos jautājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | ņemot vērā ilgtspējīgai attīstībai neatbilstošas tendences daudzās jomās, piemēram, zemes un zemes resursu izmantošanā, transportā, klimata izmaiņu jomā, zivsaimniecībā, fosilā kurināmā izmantošanā un bioloģiskās daudzveidības izsmelšanā; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā ilgtspējīgai attīstībai neatbilstošas tendences daudzās jomās, piemēram, zemes un zemes resursu izmantošanā, transportā, klimata izmaiņu jomā, zivsaimniecībā, fosilā kurināmā izmantošanā un bioloģiskās daudzveidības izsmelšanā;

| B. | uzsverot trīs centrālo un savstarpēji saistīto mērķu, t. i., vides aizsardzība, sociālā vienlīdzība un kohēzija, kā arī ekonomiskā izaugsme, nozīmību un nepieciešamību nodrošināt, ka šie trīs ilgtspējīgas attīstības elementi tiek pienācīgi integrēti un īstenoti ES un pasaules mērogā; |
| --- | --- |

B.

uzsverot trīs centrālo un savstarpēji saistīto mērķu, t. i., vides aizsardzība, sociālā vienlīdzība un kohēzija, kā arī ekonomiskā izaugsme, nozīmību un nepieciešamību nodrošināt, ka šie trīs ilgtspējīgas attīstības elementi tiek pienācīgi integrēti un īstenoti ES un pasaules mērogā;

| C. | ņemot vērā politikas veidošanas principus, kuriem jābūt ilgtspējīgas attīstības pamatā, jo īpaši dzīves kvalitāti un vienas un dažādu paaudžu solidaritāti; |
| --- | --- |

C.

ņemot vērā politikas veidošanas principus, kuriem jābūt ilgtspējīgas attīstības pamatā, jo īpaši dzīves kvalitāti un vienas un dažādu paaudžu solidaritāti;

| D. | uzsverot vajadzību pāriet uz sabiedrību, kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības principi un kurai tādēļ vajadzīga ilgtermiņa politika ar mērķi vairs nesaistīt ekonomisko izaugsmi ar dabas resursu izmantošanu; |
| --- | --- |

D.

uzsverot vajadzību pāriet uz sabiedrību, kuras pamatā ir ilgtspējīgas attīstības principi un kurai tādēļ vajadzīga ilgtermiņa politika ar mērķi vairs nesaistīt ekonomisko izaugsmi ar dabas resursu izmantošanu;

| E. | tā kā ievērojama daļa Eiropas iedzīvotāju turpina saskarties ar tādām nopietnām ekonomiskām un sociālām problēmām kā nabadzība, bezdarbs un sociālā izslēgšana un tā kā cilvēkiem, kas ir vismazāk sociāli aizsargāti, bieži nākas dzīvot sliktos sociālos un vides apstākļos, piemēram, sliktas kvalitātes mājokļi, veselības problēmas utt.; ņemot vērā arī būtiskās demogrāfiskās situācijas izmaiņas Eiropas Savienībā un pretējas tendences vismazāk attīstītajās valstīs, |
| --- | --- |

E.

tā kā ievērojama daļa Eiropas iedzīvotāju turpina saskarties ar tādām nopietnām ekonomiskām un sociālām problēmām kā nabadzība, bezdarbs un sociālā izslēgšana un tā kā cilvēkiem, kas ir vismazāk sociāli aizsargāti, bieži nākas dzīvot sliktos sociālos un vides apstākļos, piemēram, sliktas kvalitātes mājokļi, veselības problēmas utt.; ņemot vērā arī būtiskās demogrāfiskās situācijas izmaiņas Eiropas Savienībā un pretējas tendences vismazāk attīstītajās valstīs,

Vispārējs novērtējums

Tālejošu mērķu trūkums

| 1. | izsaka nožēlu par to, ka nav vērojami panākumi Gēteborgā 2001. gadā pieņemtās NAS izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

izsaka nožēlu par to, ka nav vērojami panākumi Gēteborgā 2001. gadā pieņemtās NAS izstrādē un īstenošanā;

| 2. | uzskata, ka Komisijas rīcības platforma attiecībā uz NAS ir pārāk piesardzīga un vāja un tās pašreizējā formā nepanāks sabiedrības viedokļa mobilizāciju un politikas veidotāju rīcību saistībā ar svarīgākajiem veicamajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka Komisijas rīcības platforma attiecībā uz NAS ir pārāk piesardzīga un vāja un tās pašreizējā formā nepanāks sabiedrības viedokļa mobilizāciju un politikas veidotāju rīcību saistībā ar svarīgākajiem veicamajiem uzdevumiem;

| 3. | tomēr atbalsta Austrijas prezidentūras vērtīgo darbu, no jauna cenšoties īstenot NAS, stiprinot Komisijas priekšlikumus, apkopojot pašreiz noteiktos mērķus un rādītājus vienotā un labāk saskaņotā sistēmā, kā arī cenšoties attīstīt dažus jaunus jēdzienus; |
| --- | --- |

3.

tomēr atbalsta Austrijas prezidentūras vērtīgo darbu, no jauna cenšoties īstenot NAS, stiprinot Komisijas priekšlikumus, apkopojot pašreiz noteiktos mērķus un rādītājus vienotā un labāk saskaņotā sistēmā, kā arī cenšoties attīstīt dažus jaunus jēdzienus;

Saikne ar Lisabonas stratēģiju

| 4. | uzskata, ka tādu īsu stratēģiju kā Kārdifas, Lisabonas un Gēteborgas stratēģija pieņemšanai ir nozīme tikai tad, ja pēc tās seko saskaņots, konsekvents un visaptverošs process; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka tādu īsu stratēģiju kā Kārdifas, Lisabonas un Gēteborgas stratēģija pieņemšanai ir nozīme tikai tad, ja pēc tās seko saskaņots, konsekvents un visaptverošs process;

| 5. | atzīmē, ka Lisabonas stratēģijas mērķiem attiecībā uz vidi jābūt tikpat nozīmīgiem kā konkurētspējas uzlabošanai un jaunu darba vietu radīšanai, savukārt NAS ekonomikas ilgtspējībai un nabadzības izskaušanai prioritārā ziņā jābūt līdzvērtīgai vides mērķiem. |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka Lisabonas stratēģijas mērķiem attiecībā uz vidi jābūt tikpat nozīmīgiem kā konkurētspējas uzlabošanai un jaunu darba vietu radīšanai, savukārt NAS ekonomikas ilgtspējībai un nabadzības izskaušanai prioritārā ziņā jābūt līdzvērtīgai vides mērķiem.

| 6. | tādēļ vērš uzmanību uz daudzajiem jaunās Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un Lisabonas stratēģijas papildu elementiem, piemēram, konkurētspējas uzlabošana, jaunu un labākas kvalitātes darba vietu radīšana, labāka sociālā integrācija, vides aizsardzība un risku novēršana; |
| --- | --- |

6.

tādēļ vērš uzmanību uz daudzajiem jaunās Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas un Lisabonas stratēģijas papildu elementiem, piemēram, konkurētspējas uzlabošana, jaunu un labākas kvalitātes darba vietu radīšana, labāka sociālā integrācija, vides aizsardzība un risku novēršana;

| 7. | ierosina veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās savlaicīgi īsteno un pienācīgi saskaņo, izmantojot saderīgas uzraudzības un pārskatīšanas procedūras; |
| --- | --- |

7.

ierosina veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās savlaicīgi īsteno un pienācīgi saskaņo, izmantojot saderīgas uzraudzības un pārskatīšanas procedūras;

| 8. | turklāt kā konkrētu pasākumu Lisabonas un NAS efektīvai saskaņošanai ierosina par līdzekli izaugsmes, nodarbinātības un eksporta palielināšanai Lisabonas stratēģijā izmantot nepieciešamo enerģētikas un transporta sistēmu pārveidi, kuras pamatā jābūt enerģijas pieprasījuma skatīšanai atsevišķi no ekonomikas izaugsmes un kravu pārvadājumu novirzīšanai uz videi draudzīgiem transporta veidiem, kas ir galvenais NAS mērķis; |
| --- | --- |

8.

turklāt kā konkrētu pasākumu Lisabonas un NAS efektīvai saskaņošanai ierosina par līdzekli izaugsmes, nodarbinātības un eksporta palielināšanai Lisabonas stratēģijā izmantot nepieciešamo enerģētikas un transporta sistēmu pārveidi, kuras pamatā jābūt enerģijas pieprasījuma skatīšanai atsevišķi no ekonomikas izaugsmes un kravu pārvadājumu novirzīšanai uz videi draudzīgiem transporta veidiem, kas ir galvenais NAS mērķis;

| 9. | turklāt norāda uz 2006. gada pavasara Eiropadomes lēmumu reizi gadā pavasara Eiropadomē veikt enerģētikas jomas pārskatīšanu un atzīmē, ka arī šis darbs jāiekļauj plašākā darbā saistībā ar NAS un Lisabonas procesu; |
| --- | --- |

9.

turklāt norāda uz 2006. gada pavasara Eiropadomes lēmumu reizi gadā pavasara Eiropadomē veikt enerģētikas jomas pārskatīšanu un atzīmē, ka arī šis darbs jāiekļauj plašākā darbā saistībā ar NAS un Lisabonas procesu;

Stratēģijas stiprināšana

Precīzāku mērķu noteikšana: skaidri starpposma un ilgtermiņa mērķi un uzdevumi

| 10. | atzīmē, ka termins “ilgtspējīga attīstība” ir patiesi visaptverošs ekonomisks, sociāls un vides mērķis, turklāt uzskata, ka, ņemot vērā dažādās interpretācijas, šis termins ir jādefinē pēc iespējas precīzāk; |
| --- | --- |

10.

atzīmē, ka termins “ilgtspējīga attīstība” ir patiesi visaptverošs ekonomisks, sociāls un vides mērķis, turklāt uzskata, ka, ņemot vērā dažādās interpretācijas, šis termins ir jādefinē pēc iespējas precīzāk;

| 11. | šajā sakarā izsaka savu piekrišanu septiņiem galvenajiem jautājumiem, kas izvirzīti iekļaušanai pārskatītajā NAS (klimata izmaiņas un tīra enerģija, sabiedrības veselība, sociālā atstumtība, demogrāfija un migrācija, dabas resursu pārvaldība, ilgtspējīga transporta politika, globālā nabadzība un attīstības uzdevumi); |
| --- | --- |

11.

šajā sakarā izsaka savu piekrišanu septiņiem galvenajiem jautājumiem, kas izvirzīti iekļaušanai pārskatītajā NAS (klimata izmaiņas un tīra enerģija, sabiedrības veselība, sociālā atstumtība, demogrāfija un migrācija, dabas resursu pārvaldība, ilgtspējīga transporta politika, globālā nabadzība un attīstības uzdevumi);

| 12. | aicina Komisiju pārskatīt mērķus un uzdevumus, lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas tālejošāki, kā arī skaidri un konkrēti, kas ļautu precīzi un detalizēti novērtēt sasniegtos rezultātus; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju pārskatīt mērķus un uzdevumus, lai nodrošinātu, ka tie ir pēc iespējas tālejošāki, kā arī skaidri un konkrēti, kas ļautu precīzi un detalizēti novērtēt sasniegtos rezultātus;

| 13. | uzsver, ka, ņemot vērā ambiciozo mērķi līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības sarukšanu Eiropā un pasaulē, ir svarīgi rūpēties par sabiedrības veselību un aizsargāt bioloģisko daudzveidību, un ierosina šo mērķi pievienot kā jaunu svarīgu Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas mērķi vai vismaz to pastiprināti uzsvērt īpašās iedaļās par veselību un dabas resursu pārvaldību; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka, ņemot vērā ambiciozo mērķi līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības sarukšanu Eiropā un pasaulē, ir svarīgi rūpēties par sabiedrības veselību un aizsargāt bioloģisko daudzveidību, un ierosina šo mērķi pievienot kā jaunu svarīgu Ilgtspējīgas attīstības stratēģijas mērķi vai vismaz to pastiprināti uzsvērt īpašās iedaļās par veselību un dabas resursu pārvaldību;

| 14. | uzsver dzimumu līdztiesības svarīgo lomu ilgtspējīgā attīstībā; uzsver, ka Lisabonas stratēģijas un NAS kopējos mērķus var sasniegt, tikai novēršot esošo nevienlīdzību un labāk izmantojot vīriešu un sieviešu potenciālu; tādējādi uzsver, ka sociālās izstumtības jēdziens jāuztver plašākā nozīmē, tajā iekļaujot dzimumu aspektu; |
| --- | --- |

14.

uzsver dzimumu līdztiesības svarīgo lomu ilgtspējīgā attīstībā; uzsver, ka Lisabonas stratēģijas un NAS kopējos mērķus var sasniegt, tikai novēršot esošo nevienlīdzību un labāk izmantojot vīriešu un sieviešu potenciālu; tādējādi uzsver, ka sociālās izstumtības jēdziens jāuztver plašākā nozīmē, tajā iekļaujot dzimumu aspektu;

| 15. | tādēļ uzskata, ka ir atkārtoti jāapstiprina vai jāparedz ierobežots skaits starpposma un ilgtermiņa mērķu, tiem jābūt piesardzīgi noteiktiem, bet ambicioziem un reāliem, un tie vēlāk pienācīgi un sistemātiski jāīsteno un jāuzrauga to izpilde; uzskata, ka šie mērķi jāvērš jo īpaši uz pašreizējo negatīvo tendenču risināšanu tādās jomās kā zemes un zemes resursu izmantošana, transports, klimata izmaiņas, zivsaimniecība, fosilā kurināmā izmantošana un bioloģiskās daudzveidības izsmelšana, un ar šo mērķu palīdzību jācenšas veicināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, ekonomikas izaugsmes skatīšanu atsevišķi no transporta jomas un siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanu līdz ne vairāk kā + 2°C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas laika temperatūras līmeni; |
| --- | --- |

15.

tādēļ uzskata, ka ir atkārtoti jāapstiprina vai jāparedz ierobežots skaits starpposma un ilgtermiņa mērķu, tiem jābūt piesardzīgi noteiktiem, bet ambicioziem un reāliem, un tie vēlāk pienācīgi un sistemātiski jāīsteno un jāuzrauga to izpilde; uzskata, ka šie mērķi jāvērš jo īpaši uz pašreizējo negatīvo tendenču risināšanu tādās jomās kā zemes un zemes resursu izmantošana, transports, klimata izmaiņas, zivsaimniecība, fosilā kurināmā izmantošana un bioloģiskās daudzveidības izsmelšana, un ar šo mērķu palīdzību jācenšas veicināt kravu novirzīšanu uz citiem transporta veidiem, ekonomikas izaugsmes skatīšanu atsevišķi no transporta jomas un siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas samazināšanu līdz ne vairāk kā + 2°C salīdzinājumā ar pirmsindustrializācijas laika temperatūras līmeni;

| 16. | atbalsta ierosinājumu jaunu uzsvaru likt uz centieniem mērīt resursu efektivitāti, izmantojot vides resursu uzskaiti; iesaka, ka īpaši centieni jāvelta tam, lai cieši uzraudzītu ES ietekmi uz vidi pasaules mērogā, to izvērtējot gan no patēriņa, gan ražošanas viedokļa, un par mērķi izvirzot ES negatīvas ietekmes uz vidi sistemātisku samazināšanu; |
| --- | --- |

16.

atbalsta ierosinājumu jaunu uzsvaru likt uz centieniem mērīt resursu efektivitāti, izmantojot vides resursu uzskaiti; iesaka, ka īpaši centieni jāvelta tam, lai cieši uzraudzītu ES ietekmi uz vidi pasaules mērogā, to izvērtējot gan no patēriņa, gan ražošanas viedokļa, un par mērķi izvirzot ES negatīvas ietekmes uz vidi sistemātisku samazināšanu;

| 17. | turklāt atbalsta Komisijas priekšlikumu par Eiropas gadu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai; pieprasa Komisijai nākt klajā ar konkrētākām iniciatīvām un efektīviem īstenošanas pasākumiem, lai spētu nodrošināt reālus panākumus minētajās jomās; šajā sakarā kā piemēru min Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir izvērtēt novecojošas sabiedrības ietekmi un ar kuras palīdzību cenšas nonākt pie konkrētiem risinājumiem, pamatojoties uz dažādu līmeņu politikas veidotāju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES; |
| --- | --- |

17.

turklāt atbalsta Komisijas priekšlikumu par Eiropas gadu nabadzības un sociālās atstumtības novēršanai; pieprasa Komisijai nākt klajā ar konkrētākām iniciatīvām un efektīviem īstenošanas pasākumiem, lai spētu nodrošināt reālus panākumus minētajās jomās; šajā sakarā kā piemēru min Komisijas iniciatīvu, kuras mērķis ir izvērtēt novecojošas sabiedrības ietekmi un ar kuras palīdzību cenšas nonākt pie konkrētiem risinājumiem, pamatojoties uz dažādu līmeņu politikas veidotāju un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību ES;

Izaugsmes kvalitātes uzlabošana kā NAS priekšnoteikums

| 18. | uzskata, ka akcents uz IKP, mērot sabiedrības sasniegumus, ir jālīdzsvaro ar vienlīdz lielu uzmanību izaugsmes kvalitatīvajiem aspektiem, jo šāds skatījums ir ilgtspējīgas attīstības priekšnoteikums; tādēļ uzskata, ka jāpanāk vienošanās par ierobežotu skaitu galveno noturības rādītāju, kuri jāizvērtē un plaši jāapspriež ikgadējā NAS pārskatīšanā; uzskata, ka šiem rādītājiem jāattiecas uz svarīgākajiem dzīves kvalitātes aspektiem un jāļauj veikt kvantitatīvs un ātrs novērtējums tādās jomās kā iedzīvotāju veselība (veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāte un pieejamība, paredzamais dzīves ilgums, bērnu mirstība utt.), informētība (izglītība un kultūra, piekļuve informācijas un komunikācijas tehnoloģijām utt.), integrācija (līdzdalība sabiedrības lēmumu pieņemšanā un sociālā kapitāla veidošanā utt.) un vides kvalitāte (gaisa un ūdens piesārņojums utt.); |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka akcents uz IKP, mērot sabiedrības sasniegumus, ir jālīdzsvaro ar vienlīdz lielu uzmanību izaugsmes kvalitatīvajiem aspektiem, jo šāds skatījums ir ilgtspējīgas attīstības priekšnoteikums; tādēļ uzskata, ka jāpanāk vienošanās par ierobežotu skaitu galveno noturības rādītāju, kuri jāizvērtē un plaši jāapspriež ikgadējā NAS pārskatīšanā; uzskata, ka šiem rādītājiem jāattiecas uz svarīgākajiem dzīves kvalitātes aspektiem un jāļauj veikt kvantitatīvs un ātrs novērtējums tādās jomās kā iedzīvotāju veselība (veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāte un pieejamība, paredzamais dzīves ilgums, bērnu mirstība utt.), informētība (izglītība un kultūra, piekļuve informācijas un komunikācijas tehnoloģijām utt.), integrācija (līdzdalība sabiedrības lēmumu pieņemšanā un sociālā kapitāla veidošanā utt.) un vides kvalitāte (gaisa un ūdens piesārņojums utt.);

| 19. | aicina turpmāk attīstīt Eiropas sociālo modeli un ieteikumus, ņemot vērā šo modeli, dalībvalstīm veikt pasākumus tādu ilgtspējīgai attīstībai neatbilstošu tendenču apkarošanā kā nabadzība, sociālā izstumtība un sabiedrības novecošanas sekas; uzskata, ka tālab ir jāizstrādā sociālā stāvokļa rādītāji, ko pēc tam iekļaus ilgtspējīgas attīstības ietekmes novērtējumā; uzsver, ka Eiropai nepieciešams makroekonomisks pamats ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, sekmējot videi draudzīgu iekšējo pieprasījumu, nodarbinātību un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

19.

aicina turpmāk attīstīt Eiropas sociālo modeli un ieteikumus, ņemot vērā šo modeli, dalībvalstīm veikt pasākumus tādu ilgtspējīgai attīstībai neatbilstošu tendenču apkarošanā kā nabadzība, sociālā izstumtība un sabiedrības novecošanas sekas; uzskata, ka tālab ir jāizstrādā sociālā stāvokļa rādītāji, ko pēc tam iekļaus ilgtspējīgas attīstības ietekmes novērtējumā; uzsver, ka Eiropai nepieciešams makroekonomisks pamats ilgtspējīgas attīstības veicināšanai, sekmējot videi draudzīgu iekšējo pieprasījumu, nodarbinātību un sociālo kohēziju;

| 20. | uzskata, ka ilgtspējīga attīstība jāskata vairāk kā ekonomiska iespēja, ne šķērslis, un kā pamudinājums veikt tehnoloģiskus jauninājumus un ieguldījumus; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt efektīvu koordināciju ES izaugsmes stratēģijas, kas ietver informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un attiecībā uz resursu izmantošanu efektīvas tehnoloģijas nolūkā īstenot ilgtspējīgu attīstību un “gudru izaugsmi” gan ES iekšienē, gan ārpusē; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ilgtspējīga attīstība jāskata vairāk kā ekonomiska iespēja, ne šķērslis, un kā pamudinājums veikt tehnoloģiskus jauninājumus un ieguldījumus; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt efektīvu koordināciju ES izaugsmes stratēģijas, kas ietver informācijas un komunikāciju tehnoloģijas un attiecībā uz resursu izmantošanu efektīvas tehnoloģijas nolūkā īstenot ilgtspējīgu attīstību un “gudru izaugsmi” gan ES iekšienē, gan ārpusē;

| 21. | uzskata, ka ir jāveicina uz zināšanām, informētību un līdzdalību balstītas sabiedrības izveide, un šis mērķis pārsniedz Lisabonas programmā paredzēto; uzskata, ka tas veidos labākas kvalitātes sabiedrību, kura, īstenojot aizvien lielāku atbalstu IKT, var samazināt enerģijas un citu dabas resursu pieprasījumu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir jāveicina uz zināšanām, informētību un līdzdalību balstītas sabiedrības izveide, un šis mērķis pārsniedz Lisabonas programmā paredzēto; uzskata, ka tas veidos labākas kvalitātes sabiedrību, kura, īstenojot aizvien lielāku atbalstu IKT, var samazināt enerģijas un citu dabas resursu pieprasījumu;

Ilgtspējīgas attīstības pārvaldības stiprināšana valstu, ES un starptautiskā mērogā

| 22. | uzskata, ka NAS izpilde ir sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu stratēģijas pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka NAS izpilde ir sistemātiski jāuzrauga, lai nodrošinātu stratēģijas pienācīgu īstenošanu;

| 23. | apņemas Eiropas Parlamentā regulāri apspriest NAS mērķus un uzdevumus, ņemot vērā visu attiecīgo komiteju ieguldījumu, lai Parlaments var laicīgi izteikt viedokli par NAS panākumiem un prioritātēm un šo viedokli var pilnībā ņemt vērā Eiropadomes pārskatos par NAS; turklāt uzskata, ka Parlamentam regulāri jārīko vispārējas vai divpusējas apspriedes ar ES dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem, lai izvērtētu labāko praksi ilgtspējīgas attīstības jomā, kā arī apmainītos ar pieredzi par NAS īstenošanu gan visā Eiropā, gan attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

23.

apņemas Eiropas Parlamentā regulāri apspriest NAS mērķus un uzdevumus, ņemot vērā visu attiecīgo komiteju ieguldījumu, lai Parlaments var laicīgi izteikt viedokli par NAS panākumiem un prioritātēm un šo viedokli var pilnībā ņemt vērā Eiropadomes pārskatos par NAS; turklāt uzskata, ka Parlamentam regulāri jārīko vispārējas vai divpusējas apspriedes ar ES dalībvalstu parlamentu pārstāvjiem, lai izvērtētu labāko praksi ilgtspējīgas attīstības jomā, kā arī apmainītos ar pieredzi par NAS īstenošanu gan visā Eiropā, gan attiecīgajā dalībvalstī;

| 24. | uzsver, ka katrā ES dalībvalstī jābūt ilgtspējīgas attīstības stratēģijai un jāveic savstarpēja labākās prakses apmaiņa; turklāt uzsver, ka NAS jomā ir jārīkojas gan reģionālā, gan vietējā līmenī, kā arī atsevišķu pilsoņu līmenī, veicinot izglītību, līdzdalību un sabiedrības informētību par ilgtspējīgas attīstības principiem; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka katrā ES dalībvalstī jābūt ilgtspējīgas attīstības stratēģijai un jāveic savstarpēja labākās prakses apmaiņa; turklāt uzsver, ka NAS jomā ir jārīkojas gan reģionālā, gan vietējā līmenī, kā arī atsevišķu pilsoņu līmenī, veicinot izglītību, līdzdalību un sabiedrības informētību par ilgtspējīgas attīstības principiem;

| 25. | uzskata, ka pārskatiem par ilgtspējīgu attīstību jābūt visu jauno ES politikas pasākumu ietekmes novērtējumu un politikas īstenošanā paveiktā novērtējuma centrālajam elementam; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka pārskatiem par ilgtspējīgu attīstību jābūt visu jauno ES politikas pasākumu ietekmes novērtējumu un politikas īstenošanā paveiktā novērtējuma centrālajam elementam;

| 26. | uzskata, ka ES līmeņa rīcība jāpapildina ar rīcību starptautiskā līmenī, lai veicinātu atbalstu ilgtspējīgas attīstības principam visā pasaulē un jo īpaši valstīs, kas attīstās strauji, un lai sekmētu ekonomikas izaugsmi un samazinātu nabadzību, vienlaikus taupot ierobežotos dabas resursus un aizsargājot pasaules vidi; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ES līmeņa rīcība jāpapildina ar rīcību starptautiskā līmenī, lai veicinātu atbalstu ilgtspējīgas attīstības principam visā pasaulē un jo īpaši valstīs, kas attīstās strauji, un lai sekmētu ekonomikas izaugsmi un samazinātu nabadzību, vienlaikus taupot ierobežotos dabas resursus un aizsargājot pasaules vidi;

| 27. | tādēļ aicina veikt sistemātiskāku ikgadējo paveiktā uzraudzību, lai sasniegtu Johannesburgas Rīcības programmas mērķus un Tūkstošgades attīstības mērķus; |
| --- | --- |

27.

tādēļ aicina veikt sistemātiskāku ikgadējo paveiktā uzraudzību, lai sasniegtu Johannesburgas Rīcības programmas mērķus un Tūkstošgades attīstības mērķus;

| 28. | atzīst, ka jaunattīstības valstīm, attīstot ekonomiku, nav jāatkārto rūpnieciski attīstīto valstu kļūdas piesārņojuma jomā; turklāt aicina iekļaut ilgtspējīgas attīstības principus ES attīstības sadarbības pasākumos un nodrošināt tiem pienācīgu finansējumu, lai risinātu pasaules mēroga vides aizsardzības uzdevumus un vajadzības; |
| --- | --- |

28.

atzīst, ka jaunattīstības valstīm, attīstot ekonomiku, nav jāatkārto rūpnieciski attīstīto valstu kļūdas piesārņojuma jomā; turklāt aicina iekļaut ilgtspējīgas attīstības principus ES attīstības sadarbības pasākumos un nodrošināt tiem pienācīgu finansējumu, lai risinātu pasaules mēroga vides aizsardzības uzdevumus un vajadzības;

Papildu pasākumi

| 29. | uzsver, ka ir jāveic papildu pasākumi, piemēram, pasākumi ilgtspējīgas nodokļu politikas un valsts iepirkuma sekmēšanai, un pēc iespējas ātrāk jālikvidē valsts subsīdijas vairākās politikas jomās, jo īpaši enerģētikā un lauksaimniecībā; uzskata, ka noturību var panākt, pārceļot nodokļu slogu no darbaspēka uz resursu izlietojumu un piesārņojuma radīšanu; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir jāveic papildu pasākumi, piemēram, pasākumi ilgtspējīgas nodokļu politikas un valsts iepirkuma sekmēšanai, un pēc iespējas ātrāk jālikvidē valsts subsīdijas vairākās politikas jomās, jo īpaši enerģētikā un lauksaimniecībā; uzskata, ka noturību var panākt, pārceļot nodokļu slogu no darbaspēka uz resursu izlietojumu un piesārņojuma radīšanu;

| 30. | pasvītro ilgtspējīgai attīstībai atbilstošo lauku attīstības programmu un lauksaimniecības (tradicionālās un organiskās) nozīmību, ņemot vērā to, ka tikai ekonomiski un ekoloģiski dzīvotspējīgi lauku reģioni var apturēt lauku apdzīvotības sarukšanas tendenci un līdz ar to saglabāt svarīgāko infrastruktūru; aicina veikt īpašus pētniecības pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz ūdens pieejamību un augsnes kvalitāti Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

30.

pasvītro ilgtspējīgai attīstībai atbilstošo lauku attīstības programmu un lauksaimniecības (tradicionālās un organiskās) nozīmību, ņemot vērā to, ka tikai ekonomiski un ekoloģiski dzīvotspējīgi lauku reģioni var apturēt lauku apdzīvotības sarukšanas tendenci un līdz ar to saglabāt svarīgāko infrastruktūru; aicina veikt īpašus pētniecības pasākumus saistībā ar klimata pārmaiņu iespējamo ietekmi uz ūdens pieejamību un augsnes kvalitāti Vidusjūras reģionā;

| 31. | uzsver zinātnes un jauninājumu svarīgo lomu, risinot daudzus NAS noteiktos uzdevumus, tostarp tos, kas saistīti ar konkurētspēju; pauž nožēlu, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai enerģētikas jomā ES un tās dalībvalstīs pēdējā laikā ir būtiski samazināts, un aicina to ievērojami palielināt, (svītrojums) lai sekmētu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

31.

uzsver zinātnes un jauninājumu svarīgo lomu, risinot daudzus NAS noteiktos uzdevumus, tostarp tos, kas saistīti ar konkurētspēju; pauž nožēlu, ka valsts sektora atbalsts pētniecībai enerģētikas jomā ES un tās dalībvalstīs pēdējā laikā ir būtiski samazināts, un aicina to ievērojami palielināt, (svītrojums) lai sekmētu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un energoefektivitāti;

| 32. | atzīst, ka klimata drošība un nepieciešamība novērst atkarību no fosilā kurināmā, kļūst par galvenajām ES politikas prioritātēm, kuru sekmēšanai efektīvi jārīkojas, ierobežojot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu izplūdes apjomu katrā valstī, bet arī sniedzot ievērojamu finansiālu atbalstu tehnoloģiskajai sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, lai sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes un zema oglekļa apjoma emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver to, cik svarīga ir energotaupība, jo tas ir vienīgais svarīgākais enerģijas avots Eiropā, kas nerada kaitējumu videi; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka klimata drošība un nepieciešamība novērst atkarību no fosilā kurināmā, kļūst par galvenajām ES politikas prioritātēm, kuru sekmēšanai efektīvi jārīkojas, ierobežojot siltumnīcas efektu izraisošo gāzu izplūdes apjomu katrā valstī, bet arī sniedzot ievērojamu finansiālu atbalstu tehnoloģiskajai sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, lai sekmētu ieguldījumus energoefektivitātes un zema oglekļa apjoma emisiju tehnoloģiju jomā; uzsver to, cik svarīga ir energotaupība, jo tas ir vienīgais svarīgākais enerģijas avots Eiropā, kas nerada kaitējumu videi;

| 33. | uzskata, ka NAS mērķi jāņem vērā, izlietojot ES budžetu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī, paredzot darba kārtību ES budžeta pilnīgai pārskatīšanai 2008. un 2009. gadā; šajā sakarā atbalsta to, ka priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (COM(2004)0492), ir skaidri noteikts, ka šo fondu mērķus cenšas sasniegt saskaņā ar ilgtspējīgu attīstību, bet izsaka nožēlu, ka tā atbalsta iezīmēšana, ko līdzfinansē no šiem fondiem, neatbilst NAS, un uzskata, ka tas būtu jāpārskata; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka NAS mērķi jāņem vērā, izlietojot ES budžetu laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam, kā arī, paredzot darba kārtību ES budžeta pilnīgai pārskatīšanai 2008. un 2009. gadā; šajā sakarā atbalsta to, ka priekšlikumā Padomes Regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu (COM(2004)0492), ir skaidri noteikts, ka šo fondu mērķus cenšas sasniegt saskaņā ar ilgtspējīgu attīstību, bet izsaka nožēlu, ka tā atbalsta iezīmēšana, ko līdzfinansē no šiem fondiem, neatbilst NAS, un uzskata, ka tas būtu jāpārskata;

| 34. | visbeidzot, uzstāj, lai ilgtspējīgas attīstības mērķu veicināšanas pasākumus nevērtē tikai, ņemot vērā īstermiņa izmaksas, bet arī ilgtermiņa ieguvumu un izmaksas, kas rastos, ja šādus pasākumus neveiktu; |
| --- | --- |

34.

visbeidzot, uzstāj, lai ilgtspējīgas attīstības mērķu veicināšanas pasākumus nevērtē tikai, ņemot vērā īstermiņa izmaksas, bet arī ilgtermiņa ieguvumu un izmaksas, kas rastos, ja šādus pasākumus neveiktu;

*

- *

| 35. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

35.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

P6_TA(2006)0273

Rasistiskās un homofobiskās vardarbības pastiprināšanās Eiropā

Eiropas Parlamenta rezolūcija par rasistiskās un homofobiskās vardarbības pastiprināšanos Eiropā

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā starptautiskos cilvēktiesību aktus, kuri aizliedz diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ, īpaši Starptautisko konvenciju par visu veidu rasu diskriminācijas izskaušanu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ko parakstījušas visas ES dalībvalstis un liels skaits valstu ārpus ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskos cilvēktiesību aktus, kuri aizliedz diskrimināciju rases vai etniskās izcelsmes dēļ, īpaši Starptautisko konvenciju par visu veidu rasu diskriminācijas izskaušanu, kā arī Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, ko parakstījušas visas ES dalībvalstis un liels skaits valstu ārpus ES,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6.,7. un 29. pantu un EK līguma 13. pantu, ar ko uzliek par pienākumu ES un tās dalībvalstīm īstenot cilvēktiesības un pamatbrīvības un nodrošina pamatu ES cīņā pret rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6.,7. un 29. pantu un EK līguma 13. pantu, ar ko uzliek par pienākumu ES un tās dalībvalstīm īstenot cilvēktiesības un pamatbrīvības un nodrošina pamatu ES cīņā pret rasismu, ksenofobiju un diskrimināciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 21. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pasākumus, lai novērstu rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju, īpaši direktīvas, kas vērstas pret diskrimināciju, proti, Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), un Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2), kā arī pamatlēmuma par rasisma un ksenofobijas izskaušanu projektu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pasākumus, lai novērstu rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju, īpaši direktīvas, kas vērstas pret diskrimināciju, proti, Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), un Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2), kā arī pamatlēmuma par rasisma un ksenofobijas izskaušanu projektu (3),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par rasismu, ksenofobiju, antisemītismu, homofobiju, minoritāšu aizsardzību, pretdiskriminācijas politiku, kā arī par romu sieviešu stāvokli ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par rasismu, ksenofobiju, antisemītismu, homofobiju, minoritāšu aizsardzību, pretdiskriminācijas politiku, kā arī par romu sieviešu stāvokli ES,

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. panta 4. punktu,

| A. | tā kā rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju vēršanos pret čigāniem veicina iracionāli iemesli un dažreiz tas ir saistīts ar sociālo atstumšanu un bezdarbu, kā arī ar atteikšanos uztvert mūsu sabiedrības dažādību kā bagātināšanās avotu; |
| --- | --- |

A.

tā kā rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju vēršanos pret čigāniem veicina iracionāli iemesli un dažreiz tas ir saistīts ar sociālo atstumšanu un bezdarbu, kā arī ar atteikšanos uztvert mūsu sabiedrības dažādību kā bagātināšanās avotu;

| B. | tā kā pēdējā laikā vairākās dalībvalstīs, ir pieredzēti vardarbības gadījumi un/vai nogalināšana, kuras motīvi ir rasistisks, ksenofobisks un antisemītisks naids, līdztekus citām tiešām un netiešām rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un homofobijas izpausmēm, kas pastāv ES un ārpus tās; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēdējā laikā vairākās dalībvalstīs, ir pieredzēti vardarbības gadījumi un/vai nogalināšana, kuras motīvi ir rasistisks, ksenofobisks un antisemītisks naids, līdztekus citām tiešām un netiešām rasisma, ksenofobijas, antisemītisma un homofobijas izpausmēm, kas pastāv ES un ārpus tās;

| C. | tā kā Krievijas varas iestādes aizliedza vienlīdzības un iecietības gājienu, ko Maskavā 2006. gada 27. maijā bija plānojuši geji, lesbietes, biseksuāļi, transseksuāļi (GLBT), tā pārkāpjot tiesības uz mierīgu pulcēšanos un demonstrācijām, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija, un pieļaujot situāciju, ka politiskās iestādes un reliģiskās organizācijas tika iesaistītas nomelnošanas kampaņā, izraisot tai sekojošus vardarbības gadījumus un tajos piedaloties; |
| --- | --- |

C.

tā kā Krievijas varas iestādes aizliedza vienlīdzības un iecietības gājienu, ko Maskavā 2006. gada 27. maijā bija plānojuši geji, lesbietes, biseksuāļi, transseksuāļi (GLBT), tā pārkāpjot tiesības uz mierīgu pulcēšanos un demonstrācijām, ko garantē Eiropas Cilvēktiesību konvencija, un pieļaujot situāciju, ka politiskās iestādes un reliģiskās organizācijas tika iesaistītas nomelnošanas kampaņā, izraisot tai sekojošus vardarbības gadījumus un tajos piedaloties;

| D. | tā kā politiskie darbinieki Eiropas, dalībvalstu un reģionālajā līmenī ir atbildīgi par laba piemēra demonstrēšanu, veicinot iecietību, izpratni, cieņu un mierīgu līdzāspastāvēšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā politiskie darbinieki Eiropas, dalībvalstu un reģionālajā līmenī ir atbildīgi par laba piemēra demonstrēšanu, veicinot iecietību, izpratni, cieņu un mierīgu līdzāspastāvēšanu;

| E. | tā kā dažas politiskās partijas, tostarp arī valdošās partijas vairākās valstīs vai tās, kuras ir labi pārstāvētas vietējā līmenī, uzmanības centrā ir tīši izvirzījušas rasu, etniskos, reliģiskos un neiecietības pret gejiem jautājumus, pieļaujot, ka vadošie politiķi lieto izteikumus, ar kuriem sabiedrībā veicina rasu un cita veida naida un ekstrēmisma izplatīšanos; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažas politiskās partijas, tostarp arī valdošās partijas vairākās valstīs vai tās, kuras ir labi pārstāvētas vietējā līmenī, uzmanības centrā ir tīši izvirzījušas rasu, etniskos, reliģiskos un neiecietības pret gejiem jautājumus, pieļaujot, ka vadošie politiķi lieto izteikumus, ar kuriem sabiedrībā veicina rasu un cita veida naida un ekstrēmisma izplatīšanos;

| F. | tā kā homofobiska rakstura aicinājumi uz atklātu vardarbību ir izskanējuši no valdošās partijas locekļa Polijā saistībā ar plāniem organizēt geju gājienu par savām tiesībām Varšavā; |
| --- | --- |

F.

tā kā homofobiska rakstura aicinājumi uz atklātu vardarbību ir izskanējuši no valdošās partijas locekļa Polijā saistībā ar plāniem organizēt geju gājienu par savām tiesībām Varšavā;

| G. | tā kā dalībvalstīs ir paredzēti vairāki pasākumi pret politiskajām partijām, kuras veicina programmas un darbības, kas ir pretrunā vērtībām, ko garantē ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, tostarp, atsaucot valsts finansējumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā dalībvalstīs ir paredzēti vairāki pasākumi pret politiskajām partijām, kuras veicina programmas un darbības, kas ir pretrunā vērtībām, ko garantē ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, tostarp, atsaucot valsts finansējumu;

| H. | tā kā kaunpilni un smagi rasistiski incidenti notiek futbola spēļu laikā un tā kā pastāv bažas, ka līdzīgi atgadījumi varētu notikt pašreizējā Pasaules kausa finālturnīra laikā; |
| --- | --- |

H.

tā kā kaunpilni un smagi rasistiski incidenti notiek futbola spēļu laikā un tā kā pastāv bažas, ka līdzīgi atgadījumi varētu notikt pašreizējā Pasaules kausa finālturnīra laikā;

| I. | tā kā izglītība, īpaši sākumskolas līmenī, ir kritiska “augšupējas politikas” joma rasistisku attieksmju un aizspriedumu izskaušanā vēlākā dzīves posmā un tā kā politikas veidotājiem ir pienācīgi jāņem vērā labums, ko var gūt, veidojot labvēlīgu sociāli un etniski jauktu vidi valsts nodrošinātās pamatizglītības iestādēs; |
| --- | --- |

I.

tā kā izglītība, īpaši sākumskolas līmenī, ir kritiska “augšupējas politikas” joma rasistisku attieksmju un aizspriedumu izskaušanā vēlākā dzīves posmā un tā kā politikas veidotājiem ir pienācīgi jāņem vērā labums, ko var gūt, veidojot labvēlīgu sociāli un etniski jauktu vidi valsts nodrošinātās pamatizglītības iestādēs;

| J. | tā kā plašsaziņas līdzekļiem ir svarīga un nozīmīga loma, nosakot, kā sabiedrība uztver rasistisku vardarbību, un dažās dalībvalstīs tie cenšas izmantot vienpusējus un neobjektīvus vardarbības aprakstus, tādējādi kļūdami atbildīgi par dezinformācijas attiecībā uz rasismu un ksenofobiju izplatīšanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā plašsaziņas līdzekļiem ir svarīga un nozīmīga loma, nosakot, kā sabiedrība uztver rasistisku vardarbību, un dažās dalībvalstīs tie cenšas izmantot vienpusējus un neobjektīvus vardarbības aprakstus, tādējādi kļūdami atbildīgi par dezinformācijas attiecībā uz rasismu un ksenofobiju izplatīšanu;

| K. | tā kā ir liels skaits tīmekļa vietņu internetā, kur galvenokārt tiek sniegta informācija par rasistiskām grupām un citām grupām, kuras kurina naidu, un tādēļ pastāv problēma, kā risināt šo jautājumu, nepārkāpjot tiesības uz vārda brīvību; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir liels skaits tīmekļa vietņu internetā, kur galvenokārt tiek sniegta informācija par rasistiskām grupām un citām grupām, kuras kurina naidu, un tādēļ pastāv problēma, kā risināt šo jautājumu, nepārkāpjot tiesības uz vārda brīvību;

| L. | tā kā policijai un tiesu sistēmām dalībvalstīs ir būtiska nozīme, saucot pie atbildības par rasistisku vardarbību, kā arī novēršot to; tā kā tomēr tās dažreiz nespēj aizstāvēt iedzīvotājus pret rasistisku vardarbību un atturēt ekstrēmistus no šādu noziegumu izdarīšanas, un tādēļ dalībvalstīm ir jāapsver, vai viņu policija un tiesu sistēma saskaras ar “institucionālu rasismu”; tā kā dažās valstīs policijas vardarbība ir īpaši vērsta pret etniskām, rasu un seksuālām minoritātēm, un tiek tieši pārkāptas to tiesības uz mierīgu pulcēšanos; |
| --- | --- |

L.

tā kā policijai un tiesu sistēmām dalībvalstīs ir būtiska nozīme, saucot pie atbildības par rasistisku vardarbību, kā arī novēršot to; tā kā tomēr tās dažreiz nespēj aizstāvēt iedzīvotājus pret rasistisku vardarbību un atturēt ekstrēmistus no šādu noziegumu izdarīšanas, un tādēļ dalībvalstīm ir jāapsver, vai viņu policija un tiesu sistēma saskaras ar “institucionālu rasismu”; tā kā dažās valstīs policijas vardarbība ir īpaši vērsta pret etniskām, rasu un seksuālām minoritātēm, un tiek tieši pārkāptas to tiesības uz mierīgu pulcēšanos;

| M. | tā kā nav pietiekamu statistikas datu par rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju dalībvalstīs, īpaši par vardarbību un diskrimināciju, kas saistīta ar minētajām parādībām; |
| --- | --- |

M.

tā kā nav pietiekamu statistikas datu par rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju dalībvalstīs, īpaši par vardarbību un diskrimināciju, kas saistīta ar minētajām parādībām;

| N. | tā kā Padome pēc sarunām piecu gadu garumā vēl joprojām nav pieņēmusi Komisijas priekšlikumu pamatlēmumam par rasisma un ksenofobijas apkarošanu, kā rezultātā Komisija brīdina par tā atsaukšanu, un tā kā šis tiesību akts būtu bijis lietderīgs instruments, ko piemērot rasu naida noziegumos vainīgo lietu izskatīšanā un sodīšanā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Padome pēc sarunām piecu gadu garumā vēl joprojām nav pieņēmusi Komisijas priekšlikumu pamatlēmumam par rasisma un ksenofobijas apkarošanu, kā rezultātā Komisija brīdina par tā atsaukšanu, un tā kā šis tiesību akts būtu bijis lietderīgs instruments, ko piemērot rasu naida noziegumos vainīgo lietu izskatīšanā un sodīšanā;

| O. | tā kā jautājums par četrām dalībvalstīm — Vāciju, Luksemburgu, Austriju un Somiju — ir nodots Eiropas Kopienu Tiesai (EKT) par neapmierinošu Direktīvas 2000/43/EK prasību izpildi, |
| --- | --- |

O.

tā kā jautājums par četrām dalībvalstīm — Vāciju, Luksemburgu, Austriju un Somiju — ir nodots Eiropas Kopienu Tiesai (EKT) par neapmierinošu Direktīvas 2000/43/EK prasību izpildi,

| 1. | izsaka nožēlu, ka Padome nav varējusi pieņemt 2001. gada Padomes pamatlēmumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu, un uzstājīgi aicina nākamo Padomes prezidējošo valsti Somiju atsākt darbu pie šā jautājuma, kā arī aicina Padomi panākt vienošanos, lai to noteikti paplašinātu attiecībā uz homofobiskām, antisemītiskām izpausmēm, pret islāmu vērstiem un citiem naidīgiem uzbrukumiem, kuru pamatā ir fobijas vai naids, kas izraisās etniskās piederības, rases, seksuālās orientācijas, reliģijas vai citu iracionālu iemeslu dēļ; aicina dalībvalstis pastiprināt krimināllikuma pasākumus, kuru mērķis ir sodu par šādiem pārkāpumiem tuvināšanu ES līmenī; mudina visas dalībvalstis efektīvi īstenot antidiskriminācijas direktīvas un Komisiju iesniegt Eiropas Kopienu Tiesā prasību pret tām dalībvalstīm, kuras to neveic, kā arī līdz 2007. gada vidum izstrādāt jaunus tiesību priekšlikumus, kuros būtu apkopoti visi diskriminācijas iemesli, kā noteikts Līguma par ES 13. pantā, un kuriem būtu tāda pat darbības joma, kāda ir Direktīvai 2000/43/EK; |
| --- | --- |

1.

izsaka nožēlu, ka Padome nav varējusi pieņemt 2001. gada Padomes pamatlēmumu par rasisma un ksenofobijas apkarošanu, un uzstājīgi aicina nākamo Padomes prezidējošo valsti Somiju atsākt darbu pie šā jautājuma, kā arī aicina Padomi panākt vienošanos, lai to noteikti paplašinātu attiecībā uz homofobiskām, antisemītiskām izpausmēm, pret islāmu vērstiem un citiem naidīgiem uzbrukumiem, kuru pamatā ir fobijas vai naids, kas izraisās etniskās piederības, rases, seksuālās orientācijas, reliģijas vai citu iracionālu iemeslu dēļ; aicina dalībvalstis pastiprināt krimināllikuma pasākumus, kuru mērķis ir sodu par šādiem pārkāpumiem tuvināšanu ES līmenī; mudina visas dalībvalstis efektīvi īstenot antidiskriminācijas direktīvas un Komisiju iesniegt Eiropas Kopienu Tiesā prasību pret tām dalībvalstīm, kuras to neveic, kā arī līdz 2007. gada vidum izstrādāt jaunus tiesību priekšlikumus, kuros būtu apkopoti visi diskriminācijas iemesli, kā noteikts Līguma par ES 13. pantā, un kuriem būtu tāda pat darbības joma, kāda ir Direktīvai 2000/43/EK;

| 2. | asi nosoda visus rasistu un naidīgos uzbrukumus, aicina varas iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai sodītu vainīgos un apkarotu nesodāmības klimatu saistībā ar šiem uzbrukumiem un apliecina solidaritāti visiem šādu uzbrukumu upuriem un viņu ģimenēm, tostarp






  — | iepriekšnodomāto mali tautības sievietes slepkavību un tā beļģu bērna nogalināšanu, kuram viņa bija aukle, un ko Antverpenē 2006. gada 12. maijā izdarīja jauns beļģu labējais ekstrēmists, kurš īsi pirms tam bija smagi ievainojis turku izcelsmes sievieti, mēģinot viņu nogalināt; |
| --- | --- | --- |

2.

asi nosoda visus rasistu un naidīgos uzbrukumus, aicina varas iestādes darīt visu, kas ir to spēkos, lai sodītu vainīgos un apkarotu nesodāmības klimatu saistībā ar šiem uzbrukumiem un apliecina solidaritāti visiem šādu uzbrukumu upuriem un viņu ģimenēm, tostarp

—

iepriekšnodomāto mali tautības sievietes slepkavību un tā beļģu bērna nogalināšanu, kuram viņa bija aukle, un ko Antverpenē 2006. gada 12. maijā izdarīja jauns beļģu labējais ekstrēmists, kurš īsi pirms tam bija smagi ievainojis turku izcelsmes sievieti, mēģinot viņu nogalināt;

| — | sešpadsmitgadīga jaunieša noslepkavošanu 2006. gada janvārī un septiņpadsmitgadīga jaunieša nogalināšanu 2006. gada aprīlī Briselē; izsakot sašutumu par šo slepkavību atspoguļojumu dažos plašsaziņas līdzekļos, jo dažreiz plašā sabiedrībā radās iespaids par visas sabiedrības nepamatotu apsūdzību kriminālnoziegumos; |
| --- | --- |

—

sešpadsmitgadīga jaunieša noslepkavošanu 2006. gada janvārī un septiņpadsmitgadīga jaunieša nogalināšanu 2006. gada aprīlī Briselē; izsakot sašutumu par šo slepkavību atspoguļojumu dažos plašsaziņas līdzekļos, jo dažreiz plašā sabiedrībā radās iespaids par visas sabiedrības nepamatotu apsūdzību kriminālnoziegumos;

| — | Ilan Halimi izvarošanu, spīdzināšanu un noslepkavošanu Francijā 2006. gada februārī, ko izdarīja dažādas izcelsmes 22 personu banda; ir īpaši izsakot nopietnas bažas par šā nozieguma antisemītisko raksturu; |
| --- | --- |

—

Ilan Halimi izvarošanu, spīdzināšanu un noslepkavošanu Francijā 2006. gada februārī, ko izdarīja dažādas izcelsmes 22 personu banda; ir īpaši izsakot nopietnas bažas par šā nozieguma antisemītisko raksturu;

| — | Chaïb Zehaf nogalināšanu Francijā 2006. gada martā viņa etniskās izcelsmes dēļ; |
| --- | --- |

—

Chaïb Zehaf nogalināšanu Francijā 2006. gada martā viņa etniskās izcelsmes dēļ;

| — | brutālo uzbrukumu etiopiešu izcelsmes Vācijas pilsonim Kevinam K. Pommeltes (Poemmelte) ciemā Saksonijā-Anhaltā 2006. gada 9. janvārī, īpaši tāpēc, ka tas noticis rasistisku motīvu dēļ; |
| --- | --- |

—

brutālo uzbrukumu etiopiešu izcelsmes Vācijas pilsonim Kevinam K. Pommeltes (Poemmelte) ciemā Saksonijā-Anhaltā 2006. gada 9. janvārī, īpaši tāpēc, ka tas noticis rasistisku motīvu dēļ;

| — | transseksuālas personas Gisberta šausminošo spīdzināšanu un slepkavību 2006. gada februārī, ko izdarīja pusaudžu un nepilngadīgo grupa; |
| --- | --- |

—

transseksuālas personas Gisberta šausminošo spīdzināšanu un slepkavību 2006. gada februārī, ko izdarīja pusaudžu un nepilngadīgo grupa;

| — | uzbrukumu Varšavā Polijas galvenajam rabīnam Michael Schudrich, kā arī Polijas Ģimeņu savienības vadošā biedra paziņojumus, kūdot uz vardarbību pret GLBT personām saistībā ar gājienu par iecietību un vienlīdzību; |
| --- | --- |

—

uzbrukumu Varšavā Polijas galvenajam rabīnam Michael Schudrich, kā arī Polijas Ģimeņu savienības vadošā biedra paziņojumus, kūdot uz vardarbību pret GLBT personām saistībā ar gājienu par iecietību un vienlīdzību;

| — | uzbrukumu Gvinejas izcelsmes portugālim Fernando Ujiguilete, kas notika 2006. gada 8 aprīlī Kasteljardelvaljesā, Spānijā. Šī rasistiskā uzbrukuma rezultātā Ujiguilete vairākas dienas pavadīja slimnīcā; |
| --- | --- |

—

uzbrukumu Gvinejas izcelsmes portugālim Fernando Ujiguilete, kas notika 2006. gada 8 aprīlī Kasteljardelvaljesā, Spānijā. Šī rasistiskā uzbrukuma rezultātā Ujiguilete vairākas dienas pavadīja slimnīcā;

| — | neonacisma ideoloģijas piekritēju agresijas un rasistisko izsaucienu un dziedāšanas palielināšanos futbola stadionos; |
| --- | --- |

—

neonacisma ideoloģijas piekritēju agresijas un rasistisko izsaucienu un dziedāšanas palielināšanos futbola stadionos;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka demonstrācijās Antverpenē un Parīzē piedalījās tūkstošiem cilvēku, lai paustu sabiedrības sašutumu par augstāk minētajiem notikumiem un izteiktu sabiedrības atbalstu cīņai pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu; atzinīgi vērtē arī demonstrācijas par iecietību Polijā un it īpaši seksuālo minoritāšu gājiena draudzīgo uzņemšanu 2006. gadā Varšavā; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka demonstrācijās Antverpenē un Parīzē piedalījās tūkstošiem cilvēku, lai paustu sabiedrības sašutumu par augstāk minētajiem notikumiem un izteiktu sabiedrības atbalstu cīņai pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu; atzinīgi vērtē arī demonstrācijas par iecietību Polijā un it īpaši seksuālo minoritāšu gājiena draudzīgo uzņemšanu 2006. gadā Varšavā;

| 4. | pauž nopietnas bažas par to, ka Polijā vispārēji pastiprinās ar rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju saistīta neiecietība, ko daļēji motivē reliģiskas organizācijas, piemēram, radiostacija Maryja, kas ir saņēmusi kritiku arī no Vatikāna par tās antisemītisko diskursu; uzskata, ka ES ir jāīsteno attiecīgi pasākumi, lai paustu savu nostāju un it īpaši izskatītu jautājumu par Polijas Ģimeņu savienības un Pašaizsardzības partijas, kuras līderi kūda cilvēkus uz naidu un vardarbību, iesaistīšanos valdībā; atgādina Polijai par tās saistībām un pienākumiem saskaņā ar ES līgumiem, it īpaši 6. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un par iespējamām sankcijām saistību neievērošanas gadījumā; šajā sakarā mudina Polijas valdību vēlreiz izskatīt jautājumu par ģenerālpilnvarotā vienlīdzības jautājumos amata likvidēšanu; prasa Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centram veikt izmeklēšanu saistībā ar rasistiskās, ksenofobiskās un homofobiskās neiecietības gaisotni Polijā un prasa Komisijai pārbaudīt, vai Polijas Izglītības ministrijas darbība un deklarācijas atbilst ES līguma 6. pantam; |
| --- | --- |

4.

pauž nopietnas bažas par to, ka Polijā vispārēji pastiprinās ar rasismu, ksenofobiju, antisemītismu un homofobiju saistīta neiecietība, ko daļēji motivē reliģiskas organizācijas, piemēram, radiostacija Maryja, kas ir saņēmusi kritiku arī no Vatikāna par tās antisemītisko diskursu; uzskata, ka ES ir jāīsteno attiecīgi pasākumi, lai paustu savu nostāju un it īpaši izskatītu jautājumu par Polijas Ģimeņu savienības un Pašaizsardzības partijas, kuras līderi kūda cilvēkus uz naidu un vardarbību, iesaistīšanos valdībā; atgādina Polijai par tās saistībām un pienākumiem saskaņā ar ES līgumiem, it īpaši 6. pantu Līgumā par Eiropas Savienību, un par iespējamām sankcijām saistību neievērošanas gadījumā; šajā sakarā mudina Polijas valdību vēlreiz izskatīt jautājumu par ģenerālpilnvarotā vienlīdzības jautājumos amata likvidēšanu; prasa Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centram veikt izmeklēšanu saistībā ar rasistiskās, ksenofobiskās un homofobiskās neiecietības gaisotni Polijā un prasa Komisijai pārbaudīt, vai Polijas Izglītības ministrijas darbība un deklarācijas atbilst ES līguma 6. pantam;

| 5. | asi nosoda Krievijas varas iestāžu lēmumu aizliegt pirmo seksuālo minoritāšu gājienu 2006. gada 27. maijā Maskavā, kā arī viņu nespēju nodrošināt miermīlīgiem demonstrētājiem un cilvēktiesību aizstāvjiem aizsardzību un drošību; atgādina Krievijas varas iestādēm, ka pulcēšanās brīvība ir viena no cilvēka pamattiesībām, ko garantē Krievijas Federācijas konstitūcijas 31. pants; pauž nopietnas bažas par Krievijas politiķu un reliģisko organizāciju ietekmi vardarbības un naida kurināšanā pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transseksuāļiem; cer, ka līdzīgi notikumi nākotnē vairs neatkārtosies un mudina Krievijas varas iestādes atļaut seksuālo minoritāšu gājiena rīkošanu 2007. gadā un rūpēties par tās dalībnieku drošību; |
| --- | --- |

5.

asi nosoda Krievijas varas iestāžu lēmumu aizliegt pirmo seksuālo minoritāšu gājienu 2006. gada 27. maijā Maskavā, kā arī viņu nespēju nodrošināt miermīlīgiem demonstrētājiem un cilvēktiesību aizstāvjiem aizsardzību un drošību; atgādina Krievijas varas iestādēm, ka pulcēšanās brīvība ir viena no cilvēka pamattiesībām, ko garantē Krievijas Federācijas konstitūcijas 31. pants; pauž nopietnas bažas par Krievijas politiķu un reliģisko organizāciju ietekmi vardarbības un naida kurināšanā pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transseksuāļiem; cer, ka līdzīgi notikumi nākotnē vairs neatkārtosies un mudina Krievijas varas iestādes atļaut seksuālo minoritāšu gājiena rīkošanu 2007. gadā un rūpēties par tās dalībnieku drošību;

| 6. | ir ļoti vīlies par ES līderu nespēju risināt minētos jautājumus ES un Krievijas galotņu tikšanās laika 2006. gada 26. maijā; |
| --- | --- |

6.

ir ļoti vīlies par ES līderu nespēju risināt minētos jautājumus ES un Krievijas galotņu tikšanās laika 2006. gada 26. maijā;

| 7. | ir vīlies arī par Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un komisāru F. Frattini un V. Špidla tikšanos ar Eiropas reliģisko konfesiju līderiem 2006. gada 30. maijā, kuras laikā neizdevās nosodīt Krievijas pareizticīgo baznīcu pārstāvju aktīvo līdzdalību vardarbīgajā pret seksuālajām minoritātēm vērstajā un neonacistu gājienā 2006. gada 27. maijā Maskavā; |
| --- | --- |

7.

ir vīlies arī par Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un komisāru F. Frattini un V. Špidla tikšanos ar Eiropas reliģisko konfesiju līderiem 2006. gada 30. maijā, kuras laikā neizdevās nosodīt Krievijas pareizticīgo baznīcu pārstāvju aktīvo līdzdalību vardarbīgajā pret seksuālajām minoritātēm vērstajā un neonacistu gājienā 2006. gada 27. maijā Maskavā;

| 8. | pauž izbrīnu un bažas par Eiropas Parlamentārās asamblejas padomes priekšsēdētāja nostāju par notikumiem Maskavā, ja viņš tā vietā, lai nosodītu vardarbīgos cilvēka pamattiesību pārkāpumus 2006. gada 27. maijā, atzinīgi vērtē rādītājus par cilvēktiesību ievērošanu Krievijā; |
| --- | --- |

8.

pauž izbrīnu un bažas par Eiropas Parlamentārās asamblejas padomes priekšsēdētāja nostāju par notikumiem Maskavā, ja viņš tā vietā, lai nosodītu vardarbīgos cilvēka pamattiesību pārkāpumus 2006. gada 27. maijā, atzinīgi vērtē rādītājus par cilvēktiesību ievērošanu Krievijā;

| 9. | aicina ES pārstāvjus nākamajā G8 galotņu tikšanās laikā steidzami izskatīt jautājumu par cilvēktiesību ievērošanu Krievijā, pievēršot īpašu uzmanību tiesībām rīkot mierīgas demonstrācijas; |
| --- | --- |

9.

aicina ES pārstāvjus nākamajā G8 galotņu tikšanās laikā steidzami izskatīt jautājumu par cilvēktiesību ievērošanu Krievijā, pievēršot īpašu uzmanību tiesībām rīkot mierīgas demonstrācijas;

| 10. | aicina Eiropas Savienības iestādes, dalībvalstis un visas Eiropas demokrātiskās politiskās partijas nosodīt visa veida neiecietības aktus un rasu naida kurināšanu, kā arī visa veida iebaidīšanas vai ar rasismu saistītas vardarbības aktus; |
| --- | --- |

10.

aicina Eiropas Savienības iestādes, dalībvalstis un visas Eiropas demokrātiskās politiskās partijas nosodīt visa veida neiecietības aktus un rasu naida kurināšanu, kā arī visa veida iebaidīšanas vai ar rasismu saistītas vardarbības aktus;

| 11. | pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs ir novērojams atbalsts ekstrēmistu partijām un grupējumiem, kuru darbības pamatā ir ksenofobiska, rasistiska, antisemītiska un homofobiska nostāja un dažas no kurām nesen ir iesaistījušās Polijas valdībā, un uzsver vajadzību izskatīt šīs parādības rašanās cēloņus, piemēram, sociālās atstumtības un bezdarba jautājumus; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs ir novērojams atbalsts ekstrēmistu partijām un grupējumiem, kuru darbības pamatā ir ksenofobiska, rasistiska, antisemītiska un homofobiska nostāja un dažas no kurām nesen ir iesaistījušās Polijas valdībā, un uzsver vajadzību izskatīt šīs parādības rašanās cēloņus, piemēram, sociālās atstumtības un bezdarba jautājumus;

| 12. | steidzami prasa, lai visas dalībvalstis vismaz paredz iespēju liegt valsts finansējumu tām politiskajām partijām, kuras neievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības, demokrātijas un tiesiskuma principus saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Pamattiesību hartu, un aicina tās valstis, kurās minētā iespēja jau pastāv, nekavējoties izmantot to; |
| --- | --- |

12.

steidzami prasa, lai visas dalībvalstis vismaz paredz iespēju liegt valsts finansējumu tām politiskajām partijām, kuras neievēro cilvēktiesības un pamatbrīvības, demokrātijas un tiesiskuma principus saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un Pamattiesību hartu, un aicina tās valstis, kurās minētā iespēja jau pastāv, nekavējoties izmantot to;

| 13. | aicina dalībvalstis uzsākt kampaņas un projektus visos līmeņos un sektoros, it īpaši plašsaziņas līdzekļos un skolās, lai veicinātu izpratni par kultūru daudzveidību kā labklājības un ekonomiskās attīstības izpausmi, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, cīņu pret diskrimināciju, iecietību, dialogu un integrāciju, piemēram, saistībā ar 2007. gadu — Eiropas gadu vienlīdzīgām iespējām visiem un 2008. gadu — starpkultūru dialoga gadu; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis uzsākt kampaņas un projektus visos līmeņos un sektoros, it īpaši plašsaziņas līdzekļos un skolās, lai veicinātu izpratni par kultūru daudzveidību kā labklājības un ekonomiskās attīstības izpausmi, lai veicinātu dzimumu līdztiesību, cīņu pret diskrimināciju, iecietību, dialogu un integrāciju, piemēram, saistībā ar 2007. gadu — Eiropas gadu vienlīdzīgām iespējām visiem un 2008. gadu — starpkultūru dialoga gadu;

| 14. | aicina dalībvalstis to savstarpējās attiecībās, kā arī divpusējās attiecībās ar trešām valstīm pievērst pienācīgu uzmanību cīņai pret rasismu, seksismu, ksenofobiju un homofobiju; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis to savstarpējās attiecībās, kā arī divpusējās attiecībās ar trešām valstīm pievērst pienācīgu uzmanību cīņai pret rasismu, seksismu, ksenofobiju un homofobiju;

| 15. | aicina Komisiju līdz ar integrācijas politikas attīstību turpināt darbu, izstrādājot pret diskrimināciju vērstu politiku; uzskata, ka, lai sasniegtu līdztiesību, ir jāņem vērā integrācijas un citi ar tiesību aktiem nesaistīti pasākumi, piemēram, sadarbības un līdzdalības veicināšana; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju līdz ar integrācijas politikas attīstību turpināt darbu, izstrādājot pret diskrimināciju vērstu politiku; uzskata, ka, lai sasniegtu līdztiesību, ir jāņem vērā integrācijas un citi ar tiesību aktiem nesaistīti pasākumi, piemēram, sadarbības un līdzdalības veicināšana;

| 16. | uzsver vajadzību atbalstīt pret rasismu un ksenofobiju vērstas iniciatīvas saistībā ar Pasaules čempionātu futbolā, kurš pašreiz notiek Vācijā, un aicina varas iestādes rūpīgāk pārraudzīt, saukt pie atbildības un sodīt personas, kas ir atbildīgas par rasisma aktu rīkošanu; |
| --- | --- |

16.

uzsver vajadzību atbalstīt pret rasismu un ksenofobiju vērstas iniciatīvas saistībā ar Pasaules čempionātu futbolā, kurš pašreiz notiek Vācijā, un aicina varas iestādes rūpīgāk pārraudzīt, saukt pie atbildības un sodīt personas, kas ir atbildīgas par rasisma aktu rīkošanu;

| 17. | atgādina, ka, lai efektīvi cīnītos pret rasismu un ksenofobiju, ir vajadzīgas nepārprotamas un skaidras minēto parādību definīcijas un statistika, it īpaši par vardarbības aktiem saistībā ar rasismu un ksenofobiju, kā tas jau uzsvērts Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. gada pārskatā, kurā ir norādīts uz statistikas rādītāju trūkumu par vardarbību saistībā ar rasismu, piemēram, Itālijā, Portugālē un Grieķijā; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka, lai efektīvi cīnītos pret rasismu un ksenofobiju, ir vajadzīgas nepārprotamas un skaidras minēto parādību definīcijas un statistika, it īpaši par vardarbības aktiem saistībā ar rasismu un ksenofobiju, kā tas jau uzsvērts Eiropas Rasisma un ksenofobijas uzraudzības centra 2005. gada pārskatā, kurā ir norādīts uz statistikas rādītāju trūkumu par vardarbību saistībā ar rasismu, piemēram, Itālijā, Portugālē un Grieķijā;

| 18. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Eiropas Padomei un Krievijas Federācijas valdībai. |
| --- | --- |

18.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām, Eiropas Padomei un Krievijas Federācijas valdībai.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV C 75 E, 26.3.2002., 269. lpp.

P6_TA(2006)0274

Vieglie ieroči

Eiropas Parlamenta rezolūcija par kājnieku un vieglajiem ieročiem, gatavojoties Apvienoto Nāciju Organizācijas 2006. gada konferencei par Rīcības programmas kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai pārskatīšanu un par starptautiska ieroču tirdzniecības līguma izstrādāšanu

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 15. marta (1), 2001. gada 15. novembra (2), 2003. gada 19. jūnija (3) un 2005. gada 26. maija (4) rezolūcijas par vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu (SALW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 15. marta (1), 2001. gada 15. novembra (2), 2003. gada 19. jūnija (3) un 2005. gada 26. maija (4) rezolūcijas par vieglo un kājnieku ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanu (SALW),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra (5) rezolūciju par Padomes Sesto gada ziņojumu saskaņā ar Eiropas Savienības Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu 8. operatīvo noteikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 17. novembra (5) rezolūciju par Padomes Sesto gada ziņojumu saskaņā ar Eiropas Savienības Rīcības kodeksa attiecībā uz ieroču eksportu 8. operatīvo noteikumu,

| — | ņemot vērā 1997. gada 26. jūnija ES Programmu konvencionālo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai (6), Padomes 2002. gada 12. jūlija Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (7), Padomes 2003. gada 23. jūnija Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli (8) un 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes pieņemto ES stratēģiju cīņai pret kājnieku un vieglo ieroču un to munīcijas nelikumīgu uzkrāšanos un tirdzniecību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada 26. jūnija ES Programmu konvencionālo ieroču nelikumīgas tirdzniecības novēršanai un apkarošanai (6), Padomes 2002. gada 12. jūlija Vienoto rīcību 2002/589/KĀDP par Eiropas Savienības ieguldījumu kājnieku un vieglo ieroču destabilizējošas uzkrāšanas un izplatīšanas apkarošanā (7), Padomes 2003. gada 23. jūnija Kopējo nostāju 2003/468/KĀDP par ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli (8) un 2005. gada 15. un 16. decembra Eiropadomes pieņemto ES stratēģiju cīņai pret kājnieku un vieglo ieroču un to munīcijas nelikumīgu uzkrāšanos un tirdzniecību (9),

| — | ņemot vērā Vispārējo lietu un ārlietu padomes 2005. gada 3. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros pausts ES atbalsts starptautiskai ieroču tirdzniecībai ANO kontrolē, kura noteiktu visā pasaulē saistošus kopējus starptautiskās konvencionālo ieroču tirdzniecības standartus (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo lietu un ārlietu padomes 2005. gada 3. oktobra sanāksmē pieņemtos secinājumus, kuros pausts ES atbalsts starptautiskai ieroču tirdzniecībai ANO kontrolē, kura noteiktu visā pasaulē saistošus kopējus starptautiskās konvencionālo ieroču tirdzniecības standartus (10),

| — | ņemot vērā 2001. gada jūlijā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada jūlijā pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Rīcības programmu kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas valstu otro ikgadējo sanāksmi, kas notika no 2005. gada 11. līdz 15. jūlijam, lai apspriestu, kā tiek īstenota ANO Rīcības programma kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas valstu otro ikgadējo sanāksmi, kas notika no 2005. gada 11. līdz 15. jūlijam, lai apspriestu, kā tiek īstenota ANO Rīcības programma kājnieku ieroču un vieglo ieroču jebkāda veida nelikumīgas tirdzniecības novēršanai, apkarošanai un izskaušanai,

| — | ņemot vērā, ka 2005. gada decembrī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma starptautisku dokumentu, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2005. gada decembrī ANO Ģenerālā asambleja pieņēma starptautisku dokumentu, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu (11),

| — | ņemot vērā, ka 2005. gada 6. jūlijā stājās spēkā 2001. gada Protokols par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanu (Šaujamieroču protokols) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2005. gada 6. jūlijā stājās spēkā 2001. gada Protokols par šaujamieroču, to detaļu, sastāvdaļu un munīcijas nelikumīgas izgatavošanas un tirdzniecības apkarošanu (Šaujamieroču protokols) (12),

| — | ņemot vērā, ka ANO ir plānojusi no 2006. gada 26. jūnija līdz 7. jūlijam rīkot ANO Rīcības programmas pārskatīšanas konferenci, kā arī to, ka šai konferencei un ar to saistītajiem pasākumiem ir jābūt rezultatīviem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka ANO ir plānojusi no 2006. gada 26. jūnija līdz 7. jūlijam rīkot ANO Rīcības programmas pārskatīšanas konferenci, kā arī to, ka šai konferencei un ar to saistītajiem pasākumiem ir jābūt rezultatīviem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 5. punktu,

| A. | atzinīgi vērtējot aizvien pieaugošo starptautisko atbalstu juridisko saistošam starptautiskam ieroču tirdzniecības līgumam, kas aizliegtu ieroču nosūtīšanu gadījumos, kad tā varētu apdraudēt cilvēktiesību vai starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu, valstu vai reģionu stabilitāti vai veicināt bruņota konflikta izcelšanos vai saasināšanos; |
| --- | --- |

A.

atzinīgi vērtējot aizvien pieaugošo starptautisko atbalstu juridisko saistošam starptautiskam ieroču tirdzniecības līgumam, kas aizliegtu ieroču nosūtīšanu gadījumos, kad tā varētu apdraudēt cilvēktiesību vai starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu, valstu vai reģionu stabilitāti vai veicināt bruņota konflikta izcelšanos vai saasināšanos;

| B. | tā kā no ieroču nelikumīgās tirdzniecības gūst labumu teroristi un narkotiku tirdzniecības organizācijas; tā kā tā rada postu, nāvi un korupciju; tā kā ar ieroču nelikumīgo tirdzniecību tiek atbalstīta organizētā noziedzība, kas ir atbildīga par lidmašīnu nolaupīšanu, vardarbības aktiem un sabiedrības drošības mazināšanu; tā kā šādā veidā ieročus iegūst starptautiskas teroristu organizācijas, kas cenšas likt šķēršļus demokrātijai, izplatīt dogmatismu un radīt neiecietību; |
| --- | --- |

B.

tā kā no ieroču nelikumīgās tirdzniecības gūst labumu teroristi un narkotiku tirdzniecības organizācijas; tā kā tā rada postu, nāvi un korupciju; tā kā ar ieroču nelikumīgo tirdzniecību tiek atbalstīta organizētā noziedzība, kas ir atbildīga par lidmašīnu nolaupīšanu, vardarbības aktiem un sabiedrības drošības mazināšanu; tā kā šādā veidā ieročus iegūst starptautiskas teroristu organizācijas, kas cenšas likt šķēršļus demokrātijai, izplatīt dogmatismu un radīt neiecietību;

| C. | atkārtoti izsakot bažas par vēl aizvien notiekošo kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanu, kas rada nevajadzīgas cilvēku ciešanas, saasina bruņotus konfliktus un rada nestabilitāti, veicina terorismu, kavē ilgtspējīgu attīstību, labu pārvaldību un tiesiskumu, kā arī veicina smagus cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

C.

atkārtoti izsakot bažas par vēl aizvien notiekošo kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanu, kas rada nevajadzīgas cilvēku ciešanas, saasina bruņotus konfliktus un rada nestabilitāti, veicina terorismu, kavē ilgtspējīgu attīstību, labu pārvaldību un tiesiskumu, kā arī veicina smagus cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus;

| D. | apstiprinot apņemšanos atbalstīt ANO Rīcības programmu un arī turpmāk iesaistīt valdības sarunās par saistošiem noteikumiem attiecībā uz kājnieku un vieglo ieroču, tostarp šo ieroču tirdzniecības starpniecības un nodošanas, kontroli ar starptautisku, reģionālu un valstu tiesību aktu palīdzību; pilnībā atbalstot aicinājumu piešķirt starptautisku finansiālo un tehnisko palīdzību, kā noteikts ANO Rīcības programmas III daļas 6. punktā; |
| --- | --- |

D.

apstiprinot apņemšanos atbalstīt ANO Rīcības programmu un arī turpmāk iesaistīt valdības sarunās par saistošiem noteikumiem attiecībā uz kājnieku un vieglo ieroču, tostarp šo ieroču tirdzniecības starpniecības un nodošanas, kontroli ar starptautisku, reģionālu un valstu tiesību aktu palīdzību; pilnībā atbalstot aicinājumu piešķirt starptautisku finansiālo un tehnisko palīdzību, kā noteikts ANO Rīcības programmas III daļas 6. punktā;

| E. | pārliecībā, ka ir pienācis laiks starptautiskajai sabiedrībai risināt kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas problēmu, izveidojot saistošus starptautiskus standartus, kas balstīti uz starptautisko tiesību, tostarp cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

E.

pārliecībā, ka ir pienācis laiks starptautiskajai sabiedrībai risināt kājnieku un vieglo ieroču izplatīšanas un ļaunprātīgas izmantošanas problēmu, izveidojot saistošus starptautiskus standartus, kas balstīti uz starptautisko tiesību, tostarp cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu;

| F. | paužot bažas par munīcijas un sprāgstvielu neiekļaušanu starptautiskos dokumentos, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu, un par to, ka šis dokuments nav juridiski saistošs; |
| --- | --- |

F.

paužot bažas par munīcijas un sprāgstvielu neiekļaušanu starptautiskos dokumentos, lai ļautu valstīm laikus un precīzi noteikt nelikumīgus kājnieku un vieglos ieročus, kā arī to atrašanās vietu, un par to, ka šis dokuments nav juridiski saistošs;

| G. | turklāt paužot nožēlu, ka ANO plašās konsultācijas par kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgās tirdzniecības starpniecības apkarošanu norit lēni un ka nav apņemšanās sākt sarunas par juridiski saistošu starptautisku dokumentu par ieroču tirdzniecības starpniecību; |
| --- | --- |

G.

turklāt paužot nožēlu, ka ANO plašās konsultācijas par kājnieku un vieglo ieroču nelikumīgās tirdzniecības starpniecības apkarošanu norit lēni un ka nav apņemšanās sākt sarunas par juridiski saistošu starptautisku dokumentu par ieroču tirdzniecības starpniecību;

| H. | uzsverot, ka saskaņā ar ANO Rīcības programmu valstīm ir jāizvērtē eksporta licenču pieteikumi, ievērojot stingrus valstu noteikumus un procedūras, kas attiecas uz visiem kājnieku un vieglajiem ieročiem un atbilst pastāvošajām valstu saistībām un starptautiskajām tiesībām attiecīgajā jomā, īpaši ņemot vērā risku, ka šie ieroči varētu nokļūt nelikumīgās tirdzniecības apritē; |
| --- | --- |

H.

uzsverot, ka saskaņā ar ANO Rīcības programmu valstīm ir jāizvērtē eksporta licenču pieteikumi, ievērojot stingrus valstu noteikumus un procedūras, kas attiecas uz visiem kājnieku un vieglajiem ieročiem un atbilst pastāvošajām valstu saistībām un starptautiskajām tiesībām attiecīgajā jomā, īpaši ņemot vērā risku, ka šie ieroči varētu nokļūt nelikumīgās tirdzniecības apritē;

| I. | pārliecībā, ka kājnieku un vieglo ieroču daudzuma samazināšanas un kontroles stratēģijas atbilstīgai integrācijai ir jākļūst par neatņemamu tādas starptautiskas programmas sastāvdaļu, kuras mērķis ir novērst konfliktus un atjaunot mieru pēc konfliktiem; |
| --- | --- |

I.

pārliecībā, ka kājnieku un vieglo ieroču daudzuma samazināšanas un kontroles stratēģijas atbilstīgai integrācijai ir jākļūst par neatņemamu tādas starptautiskas programmas sastāvdaļu, kuras mērķis ir novērst konfliktus un atjaunot mieru pēc konfliktiem;

| J. | atzinīgi vērtējot un atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizāciju pašreizējās kampaņas, |
| --- | --- |

J.

atzinīgi vērtējot un atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizāciju pašreizējās kampaņas,

| 1. | aicina valstis, kuras piedalīsies ANO Rīcības programmas pārskatīšanas 2006. gada konferencē, vienoties par visai pasaulei kopīgu ieroču nodošanas principu kopumu, kas atbilstu to pašreizējiem pienākumiem, ko tām uzliek starptautiski, reģionāli un valstu tiesību akti, tostarp prasībai nenodot ieročus, ja šāda rīcība varētu veicināt cilvēktiesību pārkāpumus, noziegumus pret cilvēci, nestabilitāti reģionos vai valstīs vai bruņotus konfliktus; |
| --- | --- |

1.

aicina valstis, kuras piedalīsies ANO Rīcības programmas pārskatīšanas 2006. gada konferencē, vienoties par visai pasaulei kopīgu ieroču nodošanas principu kopumu, kas atbilstu to pašreizējiem pienākumiem, ko tām uzliek starptautiski, reģionāli un valstu tiesību akti, tostarp prasībai nenodot ieročus, ja šāda rīcība varētu veicināt cilvēktiesību pārkāpumus, noziegumus pret cilvēci, nestabilitāti reģionos vai valstīs vai bruņotus konfliktus;

| 2. | mudina starptautisko sabiedrību tūlīt pēc ANO Rīcības programmas pārskatīšanas 2006. gada konferences ANO vadībā sākt sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecības nolīgumu, lai izveidotu juridisku saistošu instrumentu, ar ko regulēt ieroču nodošanu atbilstīgi iepriekšējā punktā noteiktajiem principiem; |
| --- | --- |

2.

mudina starptautisko sabiedrību tūlīt pēc ANO Rīcības programmas pārskatīšanas 2006. gada konferences ANO vadībā sākt sarunas par starptautisku ieroču tirdzniecības nolīgumu, lai izveidotu juridisku saistošu instrumentu, ar ko regulēt ieroču nodošanu atbilstīgi iepriekšējā punktā noteiktajiem principiem;

| 3. | aicina valstis, kuras piedalīsies Rīcības programmas pārskatīšanas 2006. gada konferencē, pievērst uzmanību ANO Rīcības programmas humānajiem un attīstības aspektiem, uzsverot, ka ir svarīga saikne starp cīņu pret kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecību, izplatīšanu un ļaunprātīgu izmantošanu un attīstību, nabadzības samazināšanu un humāno palīdzību; tādēļ aicina kājnieku un vieglo ieroču programmas un pasākumus iekļaut starptautiskās, reģionālās un valstu attīstības un nabadzības samazināšanas stratēģijās; |
| --- | --- |

3.

aicina valstis, kuras piedalīsies Rīcības programmas pārskatīšanas 2006. gada konferencē, pievērst uzmanību ANO Rīcības programmas humānajiem un attīstības aspektiem, uzsverot, ka ir svarīga saikne starp cīņu pret kājnieku un vieglo ieroču tirdzniecību, izplatīšanu un ļaunprātīgu izmantošanu un attīstību, nabadzības samazināšanu un humāno palīdzību; tādēļ aicina kājnieku un vieglo ieroču programmas un pasākumus iekļaut starptautiskās, reģionālās un valstu attīstības un nabadzības samazināšanas stratēģijās;

| 4. | uzsver, ka ir jākodificē tās starptautiskajos tiesību aktos jau iekļautās saistības, kas attiecas uz ieroču nosūtīšanu un aptver cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību kritērijus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir jākodificē tās starptautiskajos tiesību aktos jau iekļautās saistības, kas attiecas uz ieroču nosūtīšanu un aptver cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību kritērijus;

| 5. | aicina ANO Šaujamieroču protokola parakstītājas valstis vairs nekavēties ar minētā protokola ratifikāciju un iestrādi savos tiesību aktos; |
| --- | --- |

5.

aicina ANO Šaujamieroču protokola parakstītājas valstis vairs nekavēties ar minētā protokola ratifikāciju un iestrādi savos tiesību aktos;

| 6. | mudina valstis to tiesību aktos noteikt, ka ieroču embargo (tostarp finanšu vai loģistikas atbalsta sniegšana) ir kriminālpārkāpums; |
| --- | --- |

6.

mudina valstis to tiesību aktos noteikt, ka ieroču embargo (tostarp finanšu vai loģistikas atbalsta sniegšana) ir kriminālpārkāpums;

| 7. | uzsver, ka reformas, kuru mērķis ir uzlabot bruņoto spēku, tiesībaizsardzības iestāžu un kriminālās tiesvedības sistēmu darbību un palielināt to pārredzamību un atbildību, var sekmēt drošas vides izveidi, kurā iedzīvotāji vairs nejūt nepieciešamību glabāt šaujamieročus; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka reformas, kuru mērķis ir uzlabot bruņoto spēku, tiesībaizsardzības iestāžu un kriminālās tiesvedības sistēmu darbību un palielināt to pārredzamību un atbildību, var sekmēt drošas vides izveidi, kurā iedzīvotāji vairs nejūt nepieciešamību glabāt šaujamieročus;

| 8. | uzskata, ka valstu tiesību akti ir jāievieš un jāpiemēro tā, lai regulētu privātos militāros un drošības dienestus, kas darbojas aizjūras teritorijās, un gadījumā, ja šādu tiesību aktu nav, tie ir jāizstrādā un jāpiemēro, lai uzlabotu šīs augošās drošības jomas regulāciju un atbildību; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka valstu tiesību akti ir jāievieš un jāpiemēro tā, lai regulētu privātos militāros un drošības dienestus, kas darbojas aizjūras teritorijās, un gadījumā, ja šādu tiesību aktu nav, tie ir jāizstrādā un jāpiemēro, lai uzlabotu šīs augošās drošības jomas regulāciju un atbildību;

| 9. | mudina visas valstis iestrādāt to tiesību aktos Tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku rīcības kodeksu (13) un Pamatprincipus spēka un šaujamieroču lietošanai tiesībaizsardzības iestādēs (14); |
| --- | --- |

9.

mudina visas valstis iestrādāt to tiesību aktos Tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku rīcības kodeksu (13) un Pamatprincipus spēka un šaujamieroču lietošanai tiesībaizsardzības iestādēs (14);

| 10. | stingri iesaka:






  a) | aizliegt civiliedzīvotājiem glabāt un lietot kājnieku un vieglos ieročus, automātiskos un pusautomātiskos ieročus un automātus; |
| --- | --- | --- |

10.

stingri iesaka:

a)

aizliegt civiliedzīvotājiem glabāt un lietot kājnieku un vieglos ieročus, automātiskos un pusautomātiskos ieročus un automātus;

| b) | izveidot kopīgas informācijas un informācijas apmaiņas programmas starp valstīm, kas vēlas sadarboties civiliedzīvotāju rīcībā esošu kājnieku un vieglo ieroču kontroles jautājumos; |
| --- | --- |

b)

izveidot kopīgas informācijas un informācijas apmaiņas programmas starp valstīm, kas vēlas sadarboties civiliedzīvotāju rīcībā esošu kājnieku un vieglo ieroču kontroles jautājumos;

| c) | samazināt pārlieku lielo un nevēlamo pieprasījumu pēc kājnieku un vieglajiem ieročiem sabiedrībā, veicināt tādu programmu un pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir samazināt šo pieprasījumu, novērst un samazināt vardarbību un nedrošību pilsētās un lauku reģionos, kā arī pievērst uzmanību tām iedzīvotāju grupām, kas cieš no vardarbības, kurā tiek izmantoti kājnieku un vieglie ieroči; |
| --- | --- |

c)

samazināt pārlieku lielo un nevēlamo pieprasījumu pēc kājnieku un vieglajiem ieročiem sabiedrībā, veicināt tādu programmu un pasākumu īstenošanu, kuru mērķis ir samazināt šo pieprasījumu, novērst un samazināt vardarbību un nedrošību pilsētās un lauku reģionos, kā arī pievērst uzmanību tām iedzīvotāju grupām, kas cieš no vardarbības, kurā tiek izmantoti kājnieku un vieglie ieroči;

| 11. | mudina valstis izstrādāt tiesību aktus par kājnieku un vieglo ieroču, automātisko un pusautomātisko ieroču pārbaudi un licencēšanu, kā arī tiesību aktus, ar kuriem aizliedz iegādāties ieročus cilvēkiem ar noslieci uz vardarbību, sevišķi vardarbību ģimenē, vai kuriem ir sodāmība sakarā ar ieroču tirdzniecības vai kontroles noteikumu pārkāpumiem; |
| --- | --- |

11.

mudina valstis izstrādāt tiesību aktus par kājnieku un vieglo ieroču, automātisko un pusautomātisko ieroču pārbaudi un licencēšanu, kā arī tiesību aktus, ar kuriem aizliedz iegādāties ieročus cilvēkiem ar noslieci uz vardarbību, sevišķi vardarbību ģimenē, vai kuriem ir sodāmība sakarā ar ieroču tirdzniecības vai kontroles noteikumu pārkāpumiem;

| 12. | mudina ANO Rīcības programmas un gaidāmā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma dalībvalstis izveidot tehniskās palīdzības programmu, lai palīdzētu trešām valstīm vai reģionālām organizācijām, kuras vēlas izstrādāt ieroču tirdzniecības kontroli reglamentējošus tiesību aktus; |
| --- | --- |

12.

mudina ANO Rīcības programmas un gaidāmā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma dalībvalstis izveidot tehniskās palīdzības programmu, lai palīdzētu trešām valstīm vai reģionālām organizācijām, kuras vēlas izstrādāt ieroču tirdzniecības kontroli reglamentējošus tiesību aktus;

| 13. | mudina ANO Rīcības programmas un gaidāmā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma dalībvalstis izveidot ziņošanas un uzraudzības mehānismus, lai palīdzētu valstīm pildīt to saistības; |
| --- | --- |

13.

mudina ANO Rīcības programmas un gaidāmā starptautiskā ieroču tirdzniecības līguma dalībvalstis izveidot ziņošanas un uzraudzības mehānismus, lai palīdzētu valstīm pildīt to saistības;

| 14. | prasa, lai ANO Rīcības programmas pārskatīšanas konferencē ES delegācija aizstāvētu šajā rezolūcijā minētos principus un ieteikumus; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai ANO Rīcības programmas pārskatīšanas konferencē ES delegācija aizstāvētu šajā rezolūcijā minētos principus un ieteikumus;

| 15. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Parlamentārajam forumam par vieglajiem un kājnieku ieročiem un Parlamentu savienības asamblejai. |
| --- | --- |

15.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, Parlamentārajam forumam par vieglajiem un kājnieku ieročiem un Parlamentu savienības asamblejai.

---

(1)  OV C 343, 5.12.2001., 311. lpp.

(2)  OV C 140 E, 13.6.2002., 587. lpp.

(3)  OV C 69 E, 19.3.2004., 136. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0204.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0436.

(6)  Pieņemta Vispārējo lietu padomē 1997. gada 26. jūnijā.

(7)  OV L 191, 19.7.2002., 1. lpp.

(8)  OV L 156, 25.6.2003., 79. lpp.

(9)  Eiropas Savienības Padome, 5319/06, 2006. gada 13. janvāris.

(10)  Eiropas Savienības Padomes Vispārējo lietu padomes 2678. sanāksme Luksemburgā 2005. gada 3. oktobrī.

(11)  A/60/463 (L.55) 2005. gada 8. decembra lēmums.

(12)  Protokols tika pieņemts 2001. gada maijā ar Ģenerālās asamblejas rezolūciju Nr. 55/255.

(13)  Ģenerālā asambleja pieņēma ar 1979. gada 17. decembra rezolūciju Nr. 34/169.

(14)  Pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas 8. kongresā par noziedzības novēršanu un apiešanos ar likumpārkāpējiem, kurš notika Havanā, Kubā no 1990. gada 27. augustam līdz 7. septembrim.

P6_TA(2006)0275

Sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešana

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas vilcienu kontroles, dzelzceļu satiksmes pārvaldības un signalizācijas sistēmas (ERTMS/ETCS) ieviešanu (2005/2168(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS izvietošanu (COM(2005)0298), kā arī tam pievienoto Komisijas struktūrvienību darba dokumentu (SEC(2005)0903), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS izvietošanu (COM(2005)0298), kā arī tam pievienoto Komisijas struktūrvienību darba dokumentu (SEC(2005)0903),

| — | ņemot vērā 2005. gada 17. marta Briselē parakstīto vienošanos starp Komisiju un Eiropas dzelzceļa apvienībām (CER, UIC, UNIFE, EIM) — tā saukto “saprašanās memorandu”, ar kuru tiek noteikti svarīgākie principi Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) ieviešanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 17. marta Briselē parakstīto vienošanos starp Komisiju un Eiropas dzelzceļa apvienībām (CER, UIC, UNIFE, EIM) — tā saukto “saprašanās memorandu”, ar kuru tiek noteikti svarīgākie principi Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas (ERTMS) ieviešanai,

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvu 2001/16/EK par parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1), kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Direktīvu 2001/16/EK par parasto dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumu Nr. 884/2004/EK, ar ko groza Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmumu Nr. 884/2004/EK, ar ko groza Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 (COM(2004)0475), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 (COM(2004)0475),

| — | ņemot vērā 2006. gada 24. janvārī notikušo apspriešanos Transporta un tūrisma komitejā, kurā dzelzceļa uzņēmumu, infrastruktūras operatoru un dzelzceļa rūpniecības pārstāvji izteica savu viedokli par ERTMS ieviešanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 24. janvārī notikušo apspriešanos Transporta un tūrisma komitejā, kurā dzelzceļa uzņēmumu, infrastruktūras operatoru un dzelzceļa rūpniecības pārstāvji izteica savu viedokli par ERTMS ieviešanu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās un turpmāko septīto Eiropas Kopienas Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās un turpmāko septīto Eiropas Kopienas Pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas,

| — | ņemot vērā 2004. gada 27. janvāra vienošanos starp Eiropas dzelzceļa apvienību un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF) par Eiropas licenci vadītājiem, kuri sniedz pārrobežu savstarpējas izmantojamības pakalpojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 27. janvāra vienošanos starp Eiropas dzelzceļa apvienību un Eiropas Transporta darbinieku federāciju (ETF) par Eiropas licenci vadītājiem, kuri sniedz pārrobežu savstarpējas izmantojamības pakalpojumus,

| — | pamatojoties uz Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0183/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0183/2006),

| A. | tā kā pašreiz esošās 20 dažādas valsts vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēmas traucē attiecībā uz citiem transporta veidiem pilnībā savstarpēji izmantojamas un konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļu satiksmes izveidošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašreiz esošās 20 dažādas valsts vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēmas traucē attiecībā uz citiem transporta veidiem pilnībā savstarpēji izmantojamas un konkurētspējīgas Eiropas dzelzceļu satiksmes izveidošanu;

| B. | tā kā ERTMS jau ir veiksmīgi izmēģināta dažādās izmēģinājuma dzelzceļa līnijās un ir sagatavota sākotnējā variantā konsolidētā veidā, bet tā kā tomēr kustības nodrošinājuma, gan ar dzelzceļa līnijām, gan ar transporta līdzekļiem saistītais tehnisko iekārtu ievērojamais kalpošanas ilgums — parasti ilgāk nekā 20 gadu — var izraisīt situāciju, ka ilgstoši paralēli darbosies gan ERTMS, gan valsts līmeņa sistēmas, it īpaši tradicionālajā dzelzceļa tīklā, kur cirkulē pasažieru un kravas vilcieni ar dažādu ātrumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā ERTMS jau ir veiksmīgi izmēģināta dažādās izmēģinājuma dzelzceļa līnijās un ir sagatavota sākotnējā variantā konsolidētā veidā, bet tā kā tomēr kustības nodrošinājuma, gan ar dzelzceļa līnijām, gan ar transporta līdzekļiem saistītais tehnisko iekārtu ievērojamais kalpošanas ilgums — parasti ilgāk nekā 20 gadu — var izraisīt situāciju, ka ilgstoši paralēli darbosies gan ERTMS, gan valsts līmeņa sistēmas, it īpaši tradicionālajā dzelzceļa tīklā, kur cirkulē pasažieru un kravas vilcieni ar dažādu ātrumu;

| C. | tā kā valsts vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēmas izzudīs sakarā ar tehnoloģiju novecošanu vai nepietiekama tirgus apjoma dēļ un tā kā signālsistēmu rūpniecības nākotne būs atkarīga no tās spējas ražot modernas un standartizētas tehniskās iekārtas pasaules tirgum; tā kā turklāt ERTMS projektam ir būtiska nozīme šīs rūpniecības nozares un tās 15 000 augsti kvalificētu darba vietu attīstībā vidējā termiņā un ilgtermiņā; |
| --- | --- |

C.

tā kā valsts vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēmas izzudīs sakarā ar tehnoloģiju novecošanu vai nepietiekama tirgus apjoma dēļ un tā kā signālsistēmu rūpniecības nākotne būs atkarīga no tās spējas ražot modernas un standartizētas tehniskās iekārtas pasaules tirgum; tā kā turklāt ERTMS projektam ir būtiska nozīme šīs rūpniecības nozares un tās 15 000 augsti kvalificētu darba vietu attīstībā vidējā termiņā un ilgtermiņā;

| D. | tā kā ERTMS kļūst par eksporta projektu, jo arī ārpus ES esošie dzelzceļa uzņēmumi jau ir izšķīrušies aizstāt to novecojušās sistēmas ar ERTMS - pašreizējie lokomotīvju pasūtījumi no Korejas, Indijas, Saudu Arābijas un Ķīnas Tautas Republikas, kā arī infrastruktūras projekti šajās valstīs skaidri liecina par tirgus potenciālu; tā kā turklāt šie projekti visā pasaulē liecina par šo Eiropas tehnoloģiju potenciālu, kuras var kļūt par pasaules standartu, ja tās var attīstīt, pamatojoties uz pietiekami spēcīgu tirgu Eiropā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ERTMS kļūst par eksporta projektu, jo arī ārpus ES esošie dzelzceļa uzņēmumi jau ir izšķīrušies aizstāt to novecojušās sistēmas ar ERTMS - pašreizējie lokomotīvju pasūtījumi no Korejas, Indijas, Saudu Arābijas un Ķīnas Tautas Republikas, kā arī infrastruktūras projekti šajās valstīs skaidri liecina par tirgus potenciālu; tā kā turklāt šie projekti visā pasaulē liecina par šo Eiropas tehnoloģiju potenciālu, kuras var kļūt par pasaules standartu, ja tās var attīstīt, pamatojoties uz pietiekami spēcīgu tirgu Eiropā;

| E. | tā kā tādēļ ir īpaši svarīgi pašreiz noteikt skaidru un koordinētu migrācijas stratēģiju, kas piešķirtu dzelzceļa nozarei nepieciešamo plānošanas drošību, tomēr jāpievērš uzmanība tam, lai netiktu mazināta dzelzceļa ārējā konkurētspēja ar citiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā tādēļ ir īpaši svarīgi pašreiz noteikt skaidru un koordinētu migrācijas stratēģiju, kas piešķirtu dzelzceļa nozarei nepieciešamo plānošanas drošību, tomēr jāpievērš uzmanība tam, lai netiktu mazināta dzelzceļa ārējā konkurētspēja ar citiem transporta veidiem;

| F. | tā kā 2005. gada martā parakstītā vienošanās starp dzelzceļa nozares pārstāvjiem un Komisiju — “Saprašanās memorands” — šajā sakarā ir iezīmējis svarīgu pavērsienu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2005. gada martā parakstītā vienošanās starp dzelzceļa nozares pārstāvjiem un Komisiju — “Saprašanās memorands” — šajā sakarā ir iezīmējis svarīgu pavērsienu;

| G. | tā kā ERTMS specifikāciju konsolidētais variants, kuras Komisijai jāpieņem turpmākajos mēnešos, ir pietiekams pamats starptautiski darbojošos sistēmu sagatavošanai un konkursu izsludināšanai par transporta koridoru izveidošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ERTMS specifikāciju konsolidētais variants, kuras Komisijai jāpieņem turpmākajos mēnešos, ir pietiekams pamats starptautiski darbojošos sistēmu sagatavošanai un konkursu izsludināšanai par transporta koridoru izveidošanu;

| H. | tā kā ERTMS ieviešana ir ļoti liels Eiropas līmeņa saimniecisks projekts, un vienotas vilcienu kustības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmai var būt izšķiroša nozīme stratēģijā, kas paredz autoceļu atslogošanu un transporta plūsmu pārvietošanu uz dzelzceļu un Eiropas politiku konkurences apstākļu saskaņošanai starp dažādiem transporta veidiem, |
| --- | --- |

H.

tā kā ERTMS ieviešana ir ļoti liels Eiropas līmeņa saimniecisks projekts, un vienotas vilcienu kustības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmai var būt izšķiroša nozīme stratēģijā, kas paredz autoceļu atslogošanu un transporta plūsmu pārvietošanu uz dzelzceļu un Eiropas politiku konkurences apstākļu saskaņošanai starp dažādiem transporta veidiem,

Pamatjautājumi — migrācija un stratēģija

| 1. | atzīst, ka ERTMS ir tāda vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēma, kas ir labāka par valsts sistēmām, kā arī tai, piemēram, vajadzētu būt zemākām izmaksām, iegādājoties no jauna vai uzturot to tehniskā kārtībā, jo tai nav vajadzīgi signālmasti, turklāt tai ir augstāks drošības līmenis attiecībā uz trūkumu atklāšanu un uzraudzīšanu, pārvietojoties jebkurā ātrumā un jebkuros apstākļos, un ļoti bieži tā var ievērojami palielināt dzelzceļa līnijas kapacitāti; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka ERTMS ir tāda vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēma, kas ir labāka par valsts sistēmām, kā arī tai, piemēram, vajadzētu būt zemākām izmaksām, iegādājoties no jauna vai uzturot to tehniskā kārtībā, jo tai nav vajadzīgi signālmasti, turklāt tai ir augstāks drošības līmenis attiecībā uz trūkumu atklāšanu un uzraudzīšanu, pārvietojoties jebkurā ātrumā un jebkuros apstākļos, un ļoti bieži tā var ievērojami palielināt dzelzceļa līnijas kapacitāti;

| 2. | atzīst, ka līdz ar ERTMS arī Eiropas dzelzceļa infrastruktūrā tiks vienoti ieviesta digitāla tehnika, tādējādi radot iespēju novērst sastrēgumus mezglpunktos un līniju sašaurinājumos, neveicot jaunbūves ar augstām izmaksām; tomēr norāda, ka migrācijas posma laikā rodas ievērojamas papildu izmaksas, kuras no ekonomikas viedokļa nav pilnībā jāsedz dzelzceļa uzņēmumiem; pamatojas uz to, ka nepārtraukta vilce, uz robežām nenomainot lokomotīves un lokomotīvju vadītājus, kas prasa ilgu laiku, samazina izmaksas un pārvadāšanas ilgumu un palielina uzticēšanos transporta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka līdz ar ERTMS arī Eiropas dzelzceļa infrastruktūrā tiks vienoti ieviesta digitāla tehnika, tādējādi radot iespēju novērst sastrēgumus mezglpunktos un līniju sašaurinājumos, neveicot jaunbūves ar augstām izmaksām; tomēr norāda, ka migrācijas posma laikā rodas ievērojamas papildu izmaksas, kuras no ekonomikas viedokļa nav pilnībā jāsedz dzelzceļa uzņēmumiem; pamatojas uz to, ka nepārtraukta vilce, uz robežām nenomainot lokomotīves un lokomotīvju vadītājus, kas prasa ilgu laiku, samazina izmaksas un pārvadāšanas ilgumu un palielina uzticēšanos transporta pakalpojumiem;

| 3. | atzīst, ka dzelzceļa nozarei, ieviešot ERTMS tehnoloģiju, ir vēsturiska iespēja pilnā apjomā izmanot digitālās tehnikas priekšrocības arī dzelzceļa jomā, iegūt lielāku konkurētspēju, kā arī nostiprināt savas pozīcijas, salīdzinot ar citiem transporta veidiem, jo īpaši izmantojot garo dzelzceļa līniju priekšrocību pārrobežu preču pārvadājumos; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka dzelzceļa nozarei, ieviešot ERTMS tehnoloģiju, ir vēsturiska iespēja pilnā apjomā izmanot digitālās tehnikas priekšrocības arī dzelzceļa jomā, iegūt lielāku konkurētspēju, kā arī nostiprināt savas pozīcijas, salīdzinot ar citiem transporta veidiem, jo īpaši izmantojot garo dzelzceļa līniju priekšrocību pārrobežu preču pārvadājumos;

| 4. | atzīst, ka ERTMS ir attīstīta ar iepriekšējo pētniecības pamatprogrammu palīdzību, ir sagatavota konsolidētā sākuma variantā, un tādējādi pašreiz ir iespējama plaša mēroga ieviešana; turklāt atzīst, ka GSM-R ieviešana ātri virzās uz priekšu un ka attiecībā uz ETCS ir gūti vērā ņemami panākumi; tomēr uzsver, ka tādējādi process nenotiek automātiski, kas neatkarīgi no finanšu, drošības un kapacitātes aspektiem nodrošinātu, ka ERTMS ieviestos visā Eiropas dzelzceļa tīklā, neprasot nekādu papildu rīcību, un ka pēc daudziem gadiem vēl šodien pastāv 20 dažādas no pagātnes mantotās vilcienu kustības nodrošinājumu un signalizēšanas sistēmas, un tās visās ES dalībvalstīs tiek aizstātas ar vienu vienīgu sistēmu — ERTMS; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka ERTMS ir attīstīta ar iepriekšējo pētniecības pamatprogrammu palīdzību, ir sagatavota konsolidētā sākuma variantā, un tādējādi pašreiz ir iespējama plaša mēroga ieviešana; turklāt atzīst, ka GSM-R ieviešana ātri virzās uz priekšu un ka attiecībā uz ETCS ir gūti vērā ņemami panākumi; tomēr uzsver, ka tādējādi process nenotiek automātiski, kas neatkarīgi no finanšu, drošības un kapacitātes aspektiem nodrošinātu, ka ERTMS ieviestos visā Eiropas dzelzceļa tīklā, neprasot nekādu papildu rīcību, un ka pēc daudziem gadiem vēl šodien pastāv 20 dažādas no pagātnes mantotās vilcienu kustības nodrošinājumu un signalizēšanas sistēmas, un tās visās ES dalībvalstīs tiek aizstātas ar vienu vienīgu sistēmu — ERTMS;

| 5. | norāda, ka, vērtējot no dzelzceļa līniju viedokļa, Eiropas vilcienu kontroles sistēmai (ETCS) datu pārraidīšanai ir vajadzīga vienīgi “Euro-Balise” tipa signālzīmes un radiosakaru centrāle; turpretī, kas attiecas uz transporta līdzekļiem, lokomotīvē esošais ETCS dators veic vilciena kustības nodrošināšanas datu apstrādi; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka, vērtējot no dzelzceļa līniju viedokļa, Eiropas vilcienu kontroles sistēmai (ETCS) datu pārraidīšanai ir vajadzīga vienīgi “Euro-Balise” tipa signālzīmes un radiosakaru centrāle; turpretī, kas attiecas uz transporta līdzekļiem, lokomotīvē esošais ETCS dators veic vilciena kustības nodrošināšanas datu apstrādi;

| 6. | norāda, ka dalībvalstu savstarpējas izmantojamības komitejas pieņemtā darbības specifikācija padara 2.3.0 versiju par noteicošo standartu, kuru atzīst arī Eiropas Dzelzceļa aģentūra, šī versija ļauj jau pirms 2007. gada Eiropā uzsākt starptautisku ātrgaitas transporta koridoru ekspluatāciju, un Eiropas koordinatora veiktajos pētījumos to uzskata par vispārēju standartu; uzskata, ka turpmāki centieni ļautu četru līdz piecu gadu laikā pāriet uz augstāku 3.0 versiju; norāda, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūrai būs jānovērtē šādas turpmākās attīstības tehniskais un ekonomiskais nozīmīgums, vienlaicīgi ievērojot nepārtrauktības un mainīgas savienojamības principu ar 2.3.0 versiju; uzskata, ka, īstenojot plašāku standartizāciju, var panākt, lai sistēmas komponentus varētu ražot lielākā skaitā, gūstot apjomradītus ietaupījumus; uzskata, ka tādejādi varētu samazināt cenu līmeni, kas pašreiz astoņas reizes pārsniedz sākotnēji noteikto galīgo cenu, un ERTMS varētu īstenot uz saimnieciski saprātīga pamata; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka dalībvalstu savstarpējas izmantojamības komitejas pieņemtā darbības specifikācija padara 2.3.0 versiju par noteicošo standartu, kuru atzīst arī Eiropas Dzelzceļa aģentūra, šī versija ļauj jau pirms 2007. gada Eiropā uzsākt starptautisku ātrgaitas transporta koridoru ekspluatāciju, un Eiropas koordinatora veiktajos pētījumos to uzskata par vispārēju standartu; uzskata, ka turpmāki centieni ļautu četru līdz piecu gadu laikā pāriet uz augstāku 3.0 versiju; norāda, ka Eiropas Dzelzceļa aģentūrai būs jānovērtē šādas turpmākās attīstības tehniskais un ekonomiskais nozīmīgums, vienlaicīgi ievērojot nepārtrauktības un mainīgas savienojamības principu ar 2.3.0 versiju; uzskata, ka, īstenojot plašāku standartizāciju, var panākt, lai sistēmas komponentus varētu ražot lielākā skaitā, gūstot apjomradītus ietaupījumus; uzskata, ka tādejādi varētu samazināt cenu līmeni, kas pašreiz astoņas reizes pārsniedz sākotnēji noteikto galīgo cenu, un ERTMS varētu īstenot uz saimnieciski saprātīga pamata;

| 7. | apzinās to, ka veco sistēmu un ERTMS līdzāspastāvēšana vairākus gadu desmitus nebūtu apmierinoša situācija, un tādēļ izšķiroša nozīme ir migrācijas koordinēšanai un migrācijas posma iespējamai saīsināšanai; tādējādi galvenā nozīme jāpiešķir konsekventas un visu tīklu aptverošas migrācijas stratēģijas izstrādei, kā tas ir arī pieprasīts vienošanās dokumentā starp Komisiju un Eiropas dzelzceļu apvienībām; tādēļ aicina Eiropas Komisiju, apspriežoties ar Eiropas Dzelzceļa aģentūru, dalībvalstīm un rūpniecības pārstāvjiem
  ,
  visdrīzākajā laikā iesniegt saistošu “Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas ģenerālplānu”; |
| --- | --- |

7.

apzinās to, ka veco sistēmu un ERTMS līdzāspastāvēšana vairākus gadu desmitus nebūtu apmierinoša situācija, un tādēļ izšķiroša nozīme ir migrācijas koordinēšanai un migrācijas posma iespējamai saīsināšanai; tādējādi galvenā nozīme jāpiešķir konsekventas un visu tīklu aptverošas migrācijas stratēģijas izstrādei, kā tas ir arī pieprasīts vienošanās dokumentā starp Komisiju un Eiropas dzelzceļu apvienībām; tādēļ aicina Eiropas Komisiju, apspriežoties ar Eiropas Dzelzceļa aģentūru, dalībvalstīm un rūpniecības pārstāvjiem
  ,
  visdrīzākajā laikā iesniegt saistošu “Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmas ģenerālplānu”;

| 8. | uzskata, ka veiksmīga migrācija uz ERTMS būs sarežģīts uzdevums visām iesaistītajām pusēm: dalībvalstīm, satiksmes ministrijām, dzelzceļa satiksmes uzņēmumiem, infrastruktūras operatoriem un dzelzceļa rūpniecībai jābūt vienotiem attiecībā uz mērķiem; šajā procesā skaidri jādefinē uzdevumi un atbildības jomas; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija par šā milzīgā projekta koordinatoru ir iecēlusi Karel Vinck; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka veiksmīga migrācija uz ERTMS būs sarežģīts uzdevums visām iesaistītajām pusēm: dalībvalstīm, satiksmes ministrijām, dzelzceļa satiksmes uzņēmumiem, infrastruktūras operatoriem un dzelzceļa rūpniecībai jābūt vienotiem attiecībā uz mērķiem; šajā procesā skaidri jādefinē uzdevumi un atbildības jomas; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija par šā milzīgā projekta koordinatoru ir iecēlusi Karel Vinck;

| 9. | uzsver, ka izšķirošais pavērsiens izdosies tikai tad, ja nenotiks mēģinājumi izveidot tādu ERTMS, ko veidotu mazas valsts līmeņa sistēmas un kuras īstenošanai, respektīvi, caurbraukšanai būtu nepieciešams liels skaits valsts sistēmu; pirmām kārtām, daudz lielākā mērā ir svarīgi pilnībā aprīkot ar ERTMS atsevišķus izraudzītus transporta koridorus; otrām kārtām, iespējami ātri jāpanāk izšķirošs aprīkoto līniju un vilcienu daudzums, arī lai būtu iespējami turpmāki apjomradīti ietaupījumi; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka izšķirošais pavērsiens izdosies tikai tad, ja nenotiks mēģinājumi izveidot tādu ERTMS, ko veidotu mazas valsts līmeņa sistēmas un kuras īstenošanai, respektīvi, caurbraukšanai būtu nepieciešams liels skaits valsts sistēmu; pirmām kārtām, daudz lielākā mērā ir svarīgi pilnībā aprīkot ar ERTMS atsevišķus izraudzītus transporta koridorus; otrām kārtām, iespējami ātri jāpanāk izšķirošs aprīkoto līniju un vilcienu daudzums, arī lai būtu iespējami turpmāki apjomradīti ietaupījumi;

| 10. | atzīst, ka, lai pilnībā ieviestu ERTMS, migrācijas stratēģijā jāietver grafiks un precīzi noteikumi visu valstu atsevišķo dzelzceļa tīklu pilnīgai migrācijai, kas būs nākamais posms pēc sistēmas uzstādīšanas koridoros; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka, lai pilnībā ieviestu ERTMS, migrācijas stratēģijā jāietver grafiks un precīzi noteikumi visu valstu atsevišķo dzelzceļa tīklu pilnīgai migrācijai, kas būs nākamais posms pēc sistēmas uzstādīšanas koridoros;

| 11. | uzsver, ka šī vienotā vilcienu kustības nodrošinājuma sistēma ERTMS atbilst nosacījumiem, lai samazinātu ar augstām izmaksām saistīto transporta līdzekļu ražošanu un ekspluatāciju, kam raksturīgs liels skaits papildu veco sistēmu, respektīvi, lai izvairītos no šīm izmaksām; konstatē, ka šāda migrācijas pārejas posma noteikšana rada dubulta aprīkojuma nepieciešamību, kas sākotnēji radīs dzelzceļa nozarei papildu noslogojumu; uzsver, ka šī sistēma būtiski vienkāršos un paātrinās savstarpējo izmantojamību un ka Eiropas Savienībā tikai 13% preču tiek transportētas pa dzelzceļu, kamēr ASV salīdzināma daļa veido 27 %, bet ka pašreizējā situācijā, kad līdzās ES pastāv liela tehniskā un politiskā dažādība un atšķirības, tikpat kā nav iespējama šīs daļas palielināšana, tādēļ atmaksātos pastiprināti dot priekšroku ieguldījumiem ERTMS; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka šī vienotā vilcienu kustības nodrošinājuma sistēma ERTMS atbilst nosacījumiem, lai samazinātu ar augstām izmaksām saistīto transporta līdzekļu ražošanu un ekspluatāciju, kam raksturīgs liels skaits papildu veco sistēmu, respektīvi, lai izvairītos no šīm izmaksām; konstatē, ka šāda migrācijas pārejas posma noteikšana rada dubulta aprīkojuma nepieciešamību, kas sākotnēji radīs dzelzceļa nozarei papildu noslogojumu; uzsver, ka šī sistēma būtiski vienkāršos un paātrinās savstarpējo izmantojamību un ka Eiropas Savienībā tikai 13% preču tiek transportētas pa dzelzceļu, kamēr ASV salīdzināma daļa veido 27 %, bet ka pašreizējā situācijā, kad līdzās ES pastāv liela tehniskā un politiskā dažādība un atšķirības, tikpat kā nav iespējama šīs daļas palielināšana, tādēļ atmaksātos pastiprināti dot priekšroku ieguldījumiem ERTMS;

Prioritātes

| 12. | uzskata, ka ERTMS veiksmīgā īstenošanā izšķiroša nozīme būs sešu satiksmes koridoru (A: Roterdama— Dženova, B: Neapole—Berlīne-Stokholma, C: Antverpene—Bāzele/Liona, D: Seviļa—Liona—Turīna —Trieste—Ļubļana, E: Drēzdene—Prāga—Brno—Vīne—Budapešta, F: Duisburga—Berlīne—Varšava) un tajos kursējošo vilcienu ātrai un pilnīgai aprīkošanai ar ERTMS, arī tādēļ, lai visus iesaistītos mudinātu pieņemt “Kopienas pieeju”, nevis atbalstīt vienīgi valsts līmeņa idejas; uzskata, ka šajā sakarā labs piemērs ir 2006. gada 3. martā Roterdamas—Dženovas transporta koridorā iesaistīto valstu satiksmes ministru parakstītais nodomu protokols par ERTMS ieviešanu; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka ERTMS veiksmīgā īstenošanā izšķiroša nozīme būs sešu satiksmes koridoru (A: Roterdama— Dženova, B: Neapole—Berlīne-Stokholma, C: Antverpene—Bāzele/Liona, D: Seviļa—Liona—Turīna —Trieste—Ļubļana, E: Drēzdene—Prāga—Brno—Vīne—Budapešta, F: Duisburga—Berlīne—Varšava) un tajos kursējošo vilcienu ātrai un pilnīgai aprīkošanai ar ERTMS, arī tādēļ, lai visus iesaistītos mudinātu pieņemt “Kopienas pieeju”, nevis atbalstīt vienīgi valsts līmeņa idejas; uzskata, ka šajā sakarā labs piemērs ir 2006. gada 3. martā Roterdamas—Dženovas transporta koridorā iesaistīto valstu satiksmes ministru parakstītais nodomu protokols par ERTMS ieviešanu;

| 13. | ir pārliecināts, ka sistēmas ieviešanai pietiekama apjomā jāveicina ieguldījumi transporta koridoros, kuros jau ir pabeigtas dažas dzelzceļa līnijas un kuros infrastruktūru operatori ir uzņēmušies saistības pabeigt trūkstošos posmus līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

13.

ir pārliecināts, ka sistēmas ieviešanai pietiekama apjomā jāveicina ieguldījumi transporta koridoros, kuros jau ir pabeigtas dažas dzelzceļa līnijas un kuros infrastruktūru operatori ir uzņēmušies saistības pabeigt trūkstošos posmus līdz 2015. gadam;

| 14. | turklāt uzskata, ka Eiropas Savienības iepriekšējam paplašināšanās posmam 2004. gadā jāvērš uzmanība uz rietumu—austrumu virziena dzelzceļa līnijām; uzskata, ka ir svarīgi ņemt vērā, ka tas radīs nelielus papildu izdevumus jaunajās dalībvalstīs, jo jebkurā gadījumā šo valstu dzelzceļa līnijās ir nepieciešams īstenot plašu modernizācijas darbu; |
| --- | --- |

14.

turklāt uzskata, ka Eiropas Savienības iepriekšējam paplašināšanās posmam 2004. gadā jāvērš uzmanība uz rietumu—austrumu virziena dzelzceļa līnijām; uzskata, ka ir svarīgi ņemt vērā, ka tas radīs nelielus papildu izdevumus jaunajās dalībvalstīs, jo jebkurā gadījumā šo valstu dzelzceļa līnijās ir nepieciešams īstenot plašu modernizācijas darbu;

| 15. | norāda, ka nevienādās valsts līmeņa atļauju izsniegšanas procedūras attiecībā uz dzelzceļa transportlīdzekļiem ir dzelzceļa nozares pamatproblēma Eiropas Savienībā, kas saistībā ar ERTMS kļūst vēl aktuālāka; aicina Eiropas Komisiju, iesaistot Eiropas Dzelzceļa aģentūru, pastiprināti paātrināt darbu vienotas un vienkāršotas atļauju izsniegšanas procedūras izveidošanā visā ES, kā visiem noteikt un nostabilizēt saistošus standartus, lai varētu ievērojami samazināt ražošanas un aprīkošanas izmaksas; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka nevienādās valsts līmeņa atļauju izsniegšanas procedūras attiecībā uz dzelzceļa transportlīdzekļiem ir dzelzceļa nozares pamatproblēma Eiropas Savienībā, kas saistībā ar ERTMS kļūst vēl aktuālāka; aicina Eiropas Komisiju, iesaistot Eiropas Dzelzceļa aģentūru, pastiprināti paātrināt darbu vienotas un vienkāršotas atļauju izsniegšanas procedūras izveidošanā visā ES, kā visiem noteikt un nostabilizēt saistošus standartus, lai varētu ievērojami samazināt ražošanas un aprīkošanas izmaksas;

“Lokālās cilpas” problēma

| 16. | uzskata, ka, aprīkojot dzelzceļa līnijas ar ERTMS, jānodrošina tās no perona līdz peronam, respektīvi, no kravas pārvadājumu centra līdz kravas pārvadājumu centram un līdz sauszemes robežai, respektīvi, līdz attiecīgajai ostai; turklāt uzskata, ka nav pieļaujams no ES līdzekļiem finansēts atbalsts, ja šis kritērijs nav izpildīts un aicina Komisiju to stingri uzraudzīt; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka, aprīkojot dzelzceļa līnijas ar ERTMS, jānodrošina tās no perona līdz peronam, respektīvi, no kravas pārvadājumu centra līdz kravas pārvadājumu centram un līdz sauszemes robežai, respektīvi, līdz attiecīgajai ostai; turklāt uzskata, ka nav pieļaujams no ES līdzekļiem finansēts atbalsts, ja šis kritērijs nav izpildīts un aicina Komisiju to stingri uzraudzīt;

| 17. | prasa ātri pārbaudīt, vai, iekļaujot ierobežotas uzraudzības piemērošanas veidu, tiek radīta iespēja aizstāt dažādas valsts līmeņa sistēmas ar ETCS vai saglabāt tās paralēli vienu otrai; turklāt, konstatē, ka jāpārbauda, vai
  ,
  izmantojot ierobežotas uzraudzības metodi, ar nelielām izmaksām varētu novērst trūkumus, it īpaši mezglpunktos; |
| --- | --- |

17.

prasa ātri pārbaudīt, vai, iekļaujot ierobežotas uzraudzības piemērošanas veidu, tiek radīta iespēja aizstāt dažādas valsts līmeņa sistēmas ar ETCS vai saglabāt tās paralēli vienu otrai; turklāt, konstatē, ka jāpārbauda, vai
  ,
  izmantojot ierobežotas uzraudzības metodi, ar nelielām izmaksām varētu novērst trūkumus, it īpaši mezglpunktos;

| 18. | uzskata, ka Eiropas Dzelzceļu aģentūrai, vienojoties ar valstu satiksmes ministrijām, jānodrošina, ka turpmāk jaunām lokomotīvēm piešķir licenci tikai tad, ja tās papildus valsts līmeņa prasībām atbilstošām vilciena kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēmām ir aprīkotas arī ar ERTMS vai arī tās jau sākotnēji, ražojot uzņēmumā, ar to ir aprīkotas; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropas Dzelzceļu aģentūrai, vienojoties ar valstu satiksmes ministrijām, jānodrošina, ka turpmāk jaunām lokomotīvēm piešķir licenci tikai tad, ja tās papildus valsts līmeņa prasībām atbilstošām vilciena kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēmām ir aprīkotas arī ar ERTMS vai arī tās jau sākotnēji, ražojot uzņēmumā, ar to ir aprīkotas;

| 19. | uzsver, ka ETCS dalībvalstīs pielietojamie varianti pašreiz tiek pielietoti uz ātrgaitas un lielas kapacitātes līnijām (piemēram, no Romas uz Neapoli, no Leridas uz Madridi vai no Bernes uz Olteni); tomēr atzīmē, ka sistēmas izmantošana ir problemātiska tradicionālajā dzelzceļa nozarē (preču un pasažieru pārvadājumos) un it īpaši pārrobežu satiksmē; ir pārliecināts, ka patiešām ir svarīgi izvērst un uzlabot tās piemērošanu ar mērķi pārvarēt pašreizējās piemērošanas problēmas; apstiprina, ka steidzami ir vajadzīgi risinājumi attiecībā uz tādām pamatfunkcijām kā nožogotas dzelzceļa pārbrauktuves un ar parametriem raksturots bremzēšanas grafisks atspoguļojums, “Radio Infill”", kā tas jau ir paredzēts attiecībā uz 2.3.0 standartu, un ierobežotas uzraudzības piemērošanas metodi;" |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka ETCS dalībvalstīs pielietojamie varianti pašreiz tiek pielietoti uz ātrgaitas un lielas kapacitātes līnijām (piemēram, no Romas uz Neapoli, no Leridas uz Madridi vai no Bernes uz Olteni); tomēr atzīmē, ka sistēmas izmantošana ir problemātiska tradicionālajā dzelzceļa nozarē (preču un pasažieru pārvadājumos) un it īpaši pārrobežu satiksmē; ir pārliecināts, ka patiešām ir svarīgi izvērst un uzlabot tās piemērošanu ar mērķi pārvarēt pašreizējās piemērošanas problēmas; apstiprina, ka steidzami ir vajadzīgi risinājumi attiecībā uz tādām pamatfunkcijām kā nožogotas dzelzceļa pārbrauktuves un ar parametriem raksturots bremzēšanas grafisks atspoguļojums, “Radio Infill”", kā tas jau ir paredzēts attiecībā uz 2.3.0 standartu, un ierobežotas uzraudzības piemērošanas metodi;"

| 20. | ņemot vērā to, ka dzelzceļa ātrgaitas līnijā Parīze—Austrumfrancija—Dienvidrietumvācija tāpat kā ziemeļu—dienvidu satiksmes koridorā Roterdama—Dženova visur vēl nevar braukt, izmantojot ERTMS, aicina visas iesaistītas puses visdrīzākajā laikā novērst esošos trūkumus; |
| --- | --- |

20.

ņemot vērā to, ka dzelzceļa ātrgaitas līnijā Parīze—Austrumfrancija—Dienvidrietumvācija tāpat kā ziemeļu—dienvidu satiksmes koridorā Roterdama—Dženova visur vēl nevar braukt, izmantojot ERTMS, aicina visas iesaistītas puses visdrīzākajā laikā novērst esošos trūkumus;

| 21. | uzskata, ka ir nepieciešams, lai dzelzceļa uzņēmumi, dzelzceļa rūpniecības uzņēmumi un Eiropas Dzelzceļu aģentūra kopīgi izstrādā turpmāko standartu un lai ES nosaka, ka migrācija ir visiem kopīga un saistoša; prasa novērst valsts līmeņa nesaskaņotas darbības sistēmas tālākā attīstīšanā, lai esošās 20 dažādās sistēmas neaizstātu ar 20 nesavienojamām sistēmām, kuru pamatā ir ERTMS; aicina Eiropas Dzelzceļa aģentūru, lai turpmāk Eiropas telpā piemērojamais standarts būtu vismaz līdzvērtīgs pašreiz dalībvalstīs spēkā esošajam drošības līmenim; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir nepieciešams, lai dzelzceļa uzņēmumi, dzelzceļa rūpniecības uzņēmumi un Eiropas Dzelzceļu aģentūra kopīgi izstrādā turpmāko standartu un lai ES nosaka, ka migrācija ir visiem kopīga un saistoša; prasa novērst valsts līmeņa nesaskaņotas darbības sistēmas tālākā attīstīšanā, lai esošās 20 dažādās sistēmas neaizstātu ar 20 nesavienojamām sistēmām, kuru pamatā ir ERTMS; aicina Eiropas Dzelzceļa aģentūru, lai turpmāk Eiropas telpā piemērojamais standarts būtu vismaz līdzvērtīgs pašreiz dalībvalstīs spēkā esošajam drošības līmenim;

| 22. | apzinās, ka dalībvalstis, respektīvi, dzelzceļa uzņēmumi ļoti atšķiras savā starpā attiecībā uz to, kādi ieguldījumi ir vajadzīgi, kāda ir vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēma un kādā “tirgus stadijā” tie atrodas; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībā nevar izvairīties no šāda veida atšķirībām un ka tās nevar uzskatīt par argumentu pret ERTMS; |
| --- | --- |

22.

apzinās, ka dalībvalstis, respektīvi, dzelzceļa uzņēmumi ļoti atšķiras savā starpā attiecībā uz to, kādi ieguldījumi ir vajadzīgi, kāda ir vilcienu kustības nodrošinājuma un signalizācijas sistēma un kādā “tirgus stadijā” tie atrodas; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībā nevar izvairīties no šāda veida atšķirībām un ka tās nevar uzskatīt par argumentu pret ERTMS;

Finansēšana

| 23. | atzīst, ka ERTMS ieviešanai, ņemot vērā projekta Eiropas dimensiju, ES finansējuma piešķiršana — vai tas būtu no Eiropas satiksmes tīkliem paredzētajiem līdzekļiem, vai arī to veic dalībvalstis ar Kohēzijas fonda starpniecību — ir pamatota un vajadzīga; uzskata, ka izmaksas taisnīgi jāsadala dalībvalstu, ES, dzelzceļa uzņēmumu un dzelzceļa rūpniecības starpā; tādēļ mudina dalībvalstis turpmākajos gados piešķirt prioritāti ERMTS lēmumos, kas attiecas uz satiksmes un budžeta jautājumiem; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka ERTMS ieviešanai, ņemot vērā projekta Eiropas dimensiju, ES finansējuma piešķiršana — vai tas būtu no Eiropas satiksmes tīkliem paredzētajiem līdzekļiem, vai arī to veic dalībvalstis ar Kohēzijas fonda starpniecību — ir pamatota un vajadzīga; uzskata, ka izmaksas taisnīgi jāsadala dalībvalstu, ES, dzelzceļa uzņēmumu un dzelzceļa rūpniecības starpā; tādēļ mudina dalībvalstis turpmākajos gados piešķirt prioritāti ERMTS lēmumos, kas attiecas uz satiksmes un budžeta jautājumiem;

| 24. | tādēļ atbalsta atbilstošu noteikumu iekļaušanu Eiropas Parlamenta un Padomes regulā par vispārējiem noteikumiem Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un Padomes Regulā (EK) Nr. 2236/95 (COM(2004)0475 — 2004/0154(COD)), attiecībā uz kuru Eiropas Parlaments 2005. gada 26. oktobrī ir pabeidzis savu pirmo lasījumu (4); |
| --- | --- |

24.

tādēļ atbalsta atbilstošu noteikumu iekļaušanu Eiropas Parlamenta un Padomes regulā par vispārējiem noteikumiem Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un Padomes Regulā (EK) Nr. 2236/95 (COM(2004)0475 — 2004/0154(COD)), attiecībā uz kuru Eiropas Parlaments 2005. gada 26. oktobrī ir pabeidzis savu pirmo lasījumu (4);

| 25. | šajā sakarā atbalsta Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemto priekšlikumu ar šīs regulas starpniecību pielīdzināt ieguldījumus ERTMS ieguldījumiem infrastruktūrā; turklāt uzskata, ka attiecībā uz Kopienas atbalsta piešķiršanu ERTMS vismaz pārrobežu reģionos dotāciju maksimālais apjoms jānosaka 50 % apmērā no projekta vērtības; |
| --- | --- |

25.

šajā sakarā atbalsta Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemto priekšlikumu ar šīs regulas starpniecību pielīdzināt ieguldījumus ERTMS ieguldījumiem infrastruktūrā; turklāt uzskata, ka attiecībā uz Kopienas atbalsta piešķiršanu ERTMS vismaz pārrobežu reģionos dotāciju maksimālais apjoms jānosaka 50 % apmērā no projekta vērtības;

| 26. | uzskata, ka ne tikai iepriekš minētie tehniskie argumenti, bet arī apstāklis, ka rīcībā ir ierobežoti budžeta līdzekļi, liecina par to, ka līdzekļi jākoncentrē uz galvenajiem transporta koridoriem, it īpaši tiem, kurus izpētījis Eiropas koordinators; uzskata, ka šā atbalsta mērķim pirmajos gados jābūt attiecīga stimula radīšanai ritošā sastāva aprīkošanai, kas konkrēti izpaustos prototipu, sērijveida aprīkojuma un ritošā sastāva papildu aprīkojuma izstrādāšanā; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka ne tikai iepriekš minētie tehniskie argumenti, bet arī apstāklis, ka rīcībā ir ierobežoti budžeta līdzekļi, liecina par to, ka līdzekļi jākoncentrē uz galvenajiem transporta koridoriem, it īpaši tiem, kurus izpētījis Eiropas koordinators; uzskata, ka šā atbalsta mērķim pirmajos gados jābūt attiecīga stimula radīšanai ritošā sastāva aprīkošanai, kas konkrēti izpaustos prototipu, sērijveida aprīkojuma un ritošā sastāva papildu aprīkojuma izstrādāšanā;

| 27. | ierosina apsvērt samazināma finanšu atbalsta iespēju, lai tādējādi paātrinātu migrācijas procesu — dzelzceļa uzņēmumiem, kas savlaicīgi pieņems lēmumu par ERMTS ieviešanu, būtu jāpiešķir dotācijas lielākā apjomā, nekā atpalikušajiem, jo tie uzņemas lielāku ieguldījumu risku, sākotnēji pilnībā nespējot izmantot jaunās sistēmas priekšrocības; |
| --- | --- |

27.

ierosina apsvērt samazināma finanšu atbalsta iespēju, lai tādējādi paātrinātu migrācijas procesu — dzelzceļa uzņēmumiem, kas savlaicīgi pieņems lēmumu par ERMTS ieviešanu, būtu jāpiešķir dotācijas lielākā apjomā, nekā atpalikušajiem, jo tie uzņemas lielāku ieguldījumu risku, sākotnēji pilnībā nespējot izmantot jaunās sistēmas priekšrocības;

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināti apsvērt iespēju līzinga modeļiem attiecībā uz ritošo materiālu, jo tādējādi var samazināt sākotnējās izmaksas un atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi tirgum; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināti apsvērt iespēju līzinga modeļiem attiecībā uz ritošo materiālu, jo tādējādi var samazināt sākotnējās izmaksas un atvieglot mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi tirgum;

| 29. | uzskata, ka ES jāatbalsta ERTMS, dodot iespēju izmantot TEN-T, reģionālajai attīstībai un kohēzijai paredzētos budžeta līdzekļus, kā arī pētniecībai paredzētos līdzekļus; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ES jāatbalsta ERTMS, dodot iespēju izmantot TEN-T, reģionālajai attīstībai un kohēzijai paredzētos budžeta līdzekļus, kā arī pētniecībai paredzētos līdzekļus;

| 30. | uzskata, ka ES jānosaka, ka dzelzceļa infrastruktūru finansējums no Kopienas līdzekļiem, piemēram, budžeta līdzekļiem, kas paredzēti TEN-T un kohēzijai, ir atkarīgs no obligātas ERTMS uzstādīšanas; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka ES jānosaka, ka dzelzceļa infrastruktūru finansējums no Kopienas līdzekļiem, piemēram, budžeta līdzekļiem, kas paredzēti TEN-T un kohēzijai, ir atkarīgs no obligātas ERTMS uzstādīšanas;

| 31. | uzsver, ka no dzelzceļa uzņēmumiem sagaida, ka, ieviešot ERTMS, tie pienācīgi ievēros nodarbināto sociālās un profesionālās vajadzības un izstrādās attiecīgas profesionālās apmācības un kvalifikācijas celšanas programmas; cer, ka ERTMS ieviešana nodrošinās darba vietas vidēja termiņā, no vienas puses, pamatojoties uz eksporta panākumiem, bet no otras puses, dzelzceļa uzņēmumiem iegūstot lielāku tirgus daļu; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka no dzelzceļa uzņēmumiem sagaida, ka, ieviešot ERTMS, tie pienācīgi ievēros nodarbināto sociālās un profesionālās vajadzības un izstrādās attiecīgas profesionālās apmācības un kvalifikācijas celšanas programmas; cer, ka ERTMS ieviešana nodrošinās darba vietas vidēja termiņā, no vienas puses, pamatojoties uz eksporta panākumiem, bet no otras puses, dzelzceļa uzņēmumiem iegūstot lielāku tirgus daļu;

| 32. | visbeidzot atzīst, ka ERTMS var dot ievērojamu ieguldījumu, lai palielinātu Eiropas dzelzceļa transporta efektivitāti un pievilcību, it īpaši attiecībā uz preču pārvadājumiem, kas ir saistīti ar dzelzceļu; tomēr uzsver, ka var uzsākt ne tikai ERMTS ieviešanu, lai relatīvi īsā laikā uzlabotu starptautiskā dzelzceļa transporta efektivitāti,, bet arī citas saskaņošanas iniciatīvas; lūdz ERTMS Eiropas koordinatoru un nākamo TEN aģentūru izskatīt arī iespēju saskaņot, piemēram, vilcienu garumu, slodzi uz vienas ass vai lietderīgo slodzi, utt.; uzskata, ka šo iniciatīvu finansiālā ietekme būtu diezgan neliela, toties rezultāts no efektivitātes viedokļa tiešām var būt ievērojams; |
| --- | --- |

32.

visbeidzot atzīst, ka ERTMS var dot ievērojamu ieguldījumu, lai palielinātu Eiropas dzelzceļa transporta efektivitāti un pievilcību, it īpaši attiecībā uz preču pārvadājumiem, kas ir saistīti ar dzelzceļu; tomēr uzsver, ka var uzsākt ne tikai ERMTS ieviešanu, lai relatīvi īsā laikā uzlabotu starptautiskā dzelzceļa transporta efektivitāti,, bet arī citas saskaņošanas iniciatīvas; lūdz ERTMS Eiropas koordinatoru un nākamo TEN aģentūru izskatīt arī iespēju saskaņot, piemēram, vilcienu garumu, slodzi uz vienas ass vai lietderīgo slodzi, utt.; uzskata, ka šo iniciatīvu finansiālā ietekme būtu diezgan neliela, toties rezultāts no efektivitātes viedokļa tiešām var būt ievērojams;

*

- *

| 33. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

33.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp.

(2)  OV L 110, 20.4.2001., 1. lpp.

(3)  OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0403.

P6_TA(2006)0276

Piekrastes zvejniecība

Eiropas Parlamenta rezolūcija par piekrastes zvejniecību un piekrastes zvejniecības kopienu problēmām (2004/2264(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopējo zivsaimniecības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopējo zivsaimniecības politiku,

| — | ņemot vērā Eiropas Zivsaimniecības fonda noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Zivsaimniecības fonda noteikumus,

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulas (EK) Nr. 2792/1999 11. pantu, ar ko nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulas (EK) Nr. 2792/1999 11. pantu, ar ko nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (1),

| — | ņemot vērā 2001. gada 5. aprīļa rezolūciju par zivsaimniecību — drošība un negadījumu cēloņi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 5. aprīļa rezolūciju par zivsaimniecību — drošība un negadījumu cēloņi (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1421/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2792/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1421/2004, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2792/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus Kopienas noteikumus un kārtību attiecībā uz struktūrpalīdzību zivsaimniecības nozarē (4),

| — | ņemot vērā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par sieviešu organizācijām zivsaimniecības un lauksaimniecības jomā un to paplašināšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 15. decembra rezolūciju par sieviešu organizācijām zivsaimniecības un lauksaimniecības jomā un to paplašināšanu (5),

| — | ņemot vērā Lisabonas stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas stratēģiju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0141/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu, kā arī Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A6-0141/2006),

| A. | tā kā piekrastes zvejniecība, īpaši maza apjoma krasta un tradicionālā zvejniecība, dod ievērojamu ieguldījumu piekrastes kopienu sociālekonomiskajā labklājībā, veicinot vietējo attīstību, darbavietu saglabāšanu un radīšanu gan iepriekšējā, gan nākamajā ražošanas posmā, svaigu zivju piegādi un vietējās kultūras tradīciju saglabāšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā piekrastes zvejniecība, īpaši maza apjoma krasta un tradicionālā zvejniecība, dod ievērojamu ieguldījumu piekrastes kopienu sociālekonomiskajā labklājībā, veicinot vietējo attīstību, darbavietu saglabāšanu un radīšanu gan iepriekšējā, gan nākamajā ražošanas posmā, svaigu zivju piegādi un vietējās kultūras tradīciju saglabāšanu;

| B. | tā kā ekonomiskajai un sociālajai krīzei pakļautajā zivsaimniecības nozarē īpašas bažas rada flotes segmenti ar mazāku konkurētspēju, jo īpaši piekrastes zvejniecība; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomiskajai un sociālajai krīzei pakļautajā zivsaimniecības nozarē īpašas bažas rada flotes segmenti ar mazāku konkurētspēju, jo īpaši piekrastes zvejniecība;

| C. | tā kā pašlaik ir daudzējādi pasākumi, kas attiecas uz atšķirīgiem maza apjoma zvejniecības aspektiem daudzās Kopienas regulās; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašlaik ir daudzējādi pasākumi, kas attiecas uz atšķirīgiem maza apjoma zvejniecības aspektiem daudzās Kopienas regulās;

| D. | tā kā kopējai zvejniecības politikai un tās instrumentiem, īpaši attiecībā uz Eiropas zvejniecības fondu (EZF), kas tiks izveidots nākotnē, jāņem vērā piekrastes zvejniecība un jāpiemērojas tās konkrētajām problēmām, galvenokārt maza apjoma krasta un tradicionālajai piekrastes zvejniecībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopējai zvejniecības politikai un tās instrumentiem, īpaši attiecībā uz Eiropas zvejniecības fondu (EZF), kas tiks izveidots nākotnē, jāņem vērā piekrastes zvejniecība un jāpiemērojas tās konkrētajām problēmām, galvenokārt maza apjoma krasta un tradicionālajai piekrastes zvejniecībai;

| E. | tā kā ir svarīgi nodrošināt piekrastes zvejniecības nākotni Eiropas Savienībā, ņemot vērā tās nozīmīgo ieguldījumu nodarbinātības nodrošināšanā piekrastes apgabalos, vienlaikus respektējot nepieciešamību novērst šī flotes segmenta pārslodzi un no tās izrietošo resursu izsīkumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir svarīgi nodrošināt piekrastes zvejniecības nākotni Eiropas Savienībā, ņemot vērā tās nozīmīgo ieguldījumu nodarbinātības nodrošināšanā piekrastes apgabalos, vienlaikus respektējot nepieciešamību novērst šī flotes segmenta pārslodzi un no tās izrietošo resursu izsīkumu;

| F. | tā kā, lai gan ir augsts bezdarba līmenis un piekrastes iedzīvotāju vidējais vecums palielinās, dažās piekrastes teritorijās netiek pieņemti darbā jauni cilvēki; |
| --- | --- |

F.

tā kā, lai gan ir augsts bezdarba līmenis un piekrastes iedzīvotāju vidējais vecums palielinās, dažās piekrastes teritorijās netiek pieņemti darbā jauni cilvēki;

| G. | tā kā piekrastes teritorijas, īpaši uz salām un attālos piekrastes apgabalos, ir ievērojami atkarīgas no zvejniecības un ar to saistītām nozarēm; |
| --- | --- |

G.

tā kā piekrastes teritorijas, īpaši uz salām un attālos piekrastes apgabalos, ir ievērojami atkarīgas no zvejniecības un ar to saistītām nozarēm;

| H. | tā kā visattālākajos apgabalos izvietotās pārstrādes nozares lielas daļas konkurētspēju un ekonomisko dzīvotspēju nodrošina Kopienas piešķirtais atbalsts; |
| --- | --- |

H.

tā kā visattālākajos apgabalos izvietotās pārstrādes nozares lielas daļas konkurētspēju un ekonomisko dzīvotspēju nodrošina Kopienas piešķirtais atbalsts;

| I. | tā kā daudzās dalībvalstīs ir ievērojams precīzas statistiskās informācijas trūkums par piekrastes zvejniecību, kas traucē veikt nopietnu nozares analīzi un salīdzinājumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā daudzās dalībvalstīs ir ievērojams precīzas statistiskās informācijas trūkums par piekrastes zvejniecību, kas traucē veikt nopietnu nozares analīzi un salīdzinājumu;

| J. | tā kā jauna Kopienas iniciatīva var dot labumu šīs nozares turpmākajā attīstībā, |
| --- | --- |

J.

tā kā jauna Kopienas iniciatīva var dot labumu šīs nozares turpmākajā attīstībā,

| K. | tā kā, ņemot vērā šīs nozares pārstāvības organizāciju un vietējo varas iestāžu iespējamo izšķirīgo lomu nozares vietējā līmeņa attīstībā, šīm organizācijām ir nepieciešams izstrādāt projektus un veicināt pasākumus piekrastes zvejniecības, īpaši maza apjoma un tradicionālās zvejniecības atbalstam, kurus jāveicina un jāatbalsta Kopienas līmenī; |
| --- | --- |

K.

tā kā, ņemot vērā šīs nozares pārstāvības organizāciju un vietējo varas iestāžu iespējamo izšķirīgo lomu nozares vietējā līmeņa attīstībā, šīm organizācijām ir nepieciešams izstrādāt projektus un veicināt pasākumus piekrastes zvejniecības, īpaši maza apjoma un tradicionālās zvejniecības atbalstam, kurus jāveicina un jāatbalsta Kopienas līmenī;

| L. | tā kā piekrastes zvejniekiem ir svarīgi piedalīties tirdzniecības procesā, uzlabojot viņu ražojumu realizācijas mehānismus un veicinot kopīgās tirgus organizācijas pārskatīšanu attiecībā uz zvejniecības ražojumiem tā, lai nodrošinātu izdevīgākas sākotnējās pārdošanas cenas un veicinātu pievienotās vērtības labāku sadali visā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

L.

tā kā piekrastes zvejniekiem ir svarīgi piedalīties tirdzniecības procesā, uzlabojot viņu ražojumu realizācijas mehānismus un veicinot kopīgās tirgus organizācijas pārskatīšanu attiecībā uz zvejniecības ražojumiem tā, lai nodrošinātu izdevīgākas sākotnējās pārdošanas cenas un veicinātu pievienotās vērtības labāku sadali visā vērtību ķēdē;

| M. | tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt piekrastes zvejnieku un viņu pārstāvošo organizāciju piedalīšanos lēmumu pieņemšanā par kopējo zivsaimniecības politiku, jūras vides aizsardzību un zivju krājumu atjaunošanu, veicinot kopvadības principa piemērošanu un kopējās zivsaimniecības politikas decentralizāciju; |
| --- | --- |

M.

tā kā ir ļoti svarīgi nodrošināt piekrastes zvejnieku un viņu pārstāvošo organizāciju piedalīšanos lēmumu pieņemšanā par kopējo zivsaimniecības politiku, jūras vides aizsardzību un zivju krājumu atjaunošanu, veicinot kopvadības principa piemērošanu un kopējās zivsaimniecības politikas decentralizāciju;

| N. | ņemot vērā nedrošību, kas ietekmē ienākumus un algas šajā nozarē un kas rodas no tās tirgvedības prakses un cenu veidošanas metodēm sākotnējā tirdzniecībā, kā arī šīs darbības neregulārā rakstura; |
| --- | --- |

N.

ņemot vērā nedrošību, kas ietekmē ienākumus un algas šajā nozarē un kas rodas no tās tirgvedības prakses un cenu veidošanas metodēm sākotnējā tirdzniecībā, kā arī šīs darbības neregulārā rakstura;

| O. | tā kā piekrastes zvejniecības nozari ietekmē arī dažādu izmaksu palielināšanās, kā arī degvielas cenu lielais svārstīgums; |
| --- | --- |

O.

tā kā piekrastes zvejniecības nozari ietekmē arī dažādu izmaksu palielināšanās, kā arī degvielas cenu lielais svārstīgums;

| P. | tā kā pieaug spriedze un konkurence par zvejas resursiem starp piekrastes zvejniekiem, kas ar zveju pelna iztiku, un tiem, kas nodarbojas ar amatierzveju, un tā kā šī problēma ir jārisina; |
| --- | --- |

P.

tā kā pieaug spriedze un konkurence par zvejas resursiem starp piekrastes zvejniekiem, kas ar zveju pelna iztiku, un tiem, kas nodarbojas ar amatierzveju, un tā kā šī problēma ir jārisina;

| Q. | tā kā jānodrošina, lai piekrastes zvejniecības metodes arī sekmētu vides aizsardzības uzlabošanos un piekrastes zvejniecības ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jānodrošina, lai piekrastes zvejniecības metodes arī sekmētu vides aizsardzības uzlabošanos un piekrastes zvejniecības ilgtspējīgu attīstību;

| R. | ņemot vērā nepieciešamību atbalstīt piekrastes zvejnieku profesionālo apmācību, |
| --- | --- |

R.

ņemot vērā nepieciešamību atbalstīt piekrastes zvejnieku profesionālo apmācību,

| 1. | uzsver, ka piekrastes zvejniecība dod ievērojamu ieguldījumu ne tikai vietējās ekonomikas jomās, bet arī piekrastes kopienu sociālās struktūras uzturēšanā, ņemot vērā to, ka tā rada vairāk darbavietu, rēķinot uz noķerto lomu daudzuma, nekā citi flotu segmenti, jo īpaši uz salām un attālos piekrastes apgabalos; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka piekrastes zvejniecība dod ievērojamu ieguldījumu ne tikai vietējās ekonomikas jomās, bet arī piekrastes kopienu sociālās struktūras uzturēšanā, ņemot vērā to, ka tā rada vairāk darbavietu, rēķinot uz noķerto lomu daudzuma, nekā citi flotu segmenti, jo īpaši uz salām un attālos piekrastes apgabalos;

| 2. | uzskata, ka piekrastes zvejniecības darbība ir svarīga, lai saglabātu kultūras tradīcijas un pieredzi, nodrošinot ne tikai šo reģionu kultūras daudzveidības aizsardzību, bet arī visu piekrastes kopienu izdzīvošanu; turklāt uzskata, ka šīs tradīcijas un pieredze jāsaglabā; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka piekrastes zvejniecības darbība ir svarīga, lai saglabātu kultūras tradīcijas un pieredzi, nodrošinot ne tikai šo reģionu kultūras daudzveidības aizsardzību, bet arī visu piekrastes kopienu izdzīvošanu; turklāt uzskata, ka šīs tradīcijas un pieredze jāsaglabā;

| 3. | atzīst, ka piekrastes zvejniecībai ir būtiska nozīme jūras krasta aizsardzībā un saglabāšanā, un tā tam ir jābūt; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka piekrastes zvejniecībai ir būtiska nozīme jūras krasta aizsardzībā un saglabāšanā, un tā tam ir jābūt;

| 4. | tomēr atzīst — ja piekrastes flotu jauda ir pārāk liela, tad tās var veicināt krājumu izsīkumu; |
| --- | --- |

4.

tomēr atzīst — ja piekrastes flotu jauda ir pārāk liela, tad tās var veicināt krājumu izsīkumu;

| 5. | uzskata, ka, īstenojot reģionālo politiku, dalībvalstīm jāpiemēro kopēji mehānismi, lai aizsargātu piekrastes zvejniecību ar mērķi nodrošināt to arī turpmāk, mērķu sasniegšanā un specifisko noteikumu īstenošanā ņemot vērā dabas apstākļus piekrastes zonās, kā arī krājumu aizsardzību, jo piekrastes zonas ir vietas, kurās nārsto daudzas zivju sugas, tostarp rūpniecībai piemērotās, un kurās tiek audzēti zivju mazuļi; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka, īstenojot reģionālo politiku, dalībvalstīm jāpiemēro kopēji mehānismi, lai aizsargātu piekrastes zvejniecību ar mērķi nodrošināt to arī turpmāk, mērķu sasniegšanā un specifisko noteikumu īstenošanā ņemot vērā dabas apstākļus piekrastes zonās, kā arī krājumu aizsardzību, jo piekrastes zonas ir vietas, kurās nārsto daudzas zivju sugas, tostarp rūpniecībai piemērotās, un kurās tiek audzēti zivju mazuļi;

| 6. | tomēr uzskata, ka ir nepieciešams turpināt izpēti par piekrastes zvejniecības nozīmi un ietekmi nolūkā nodrošināt visu zvejas darbību ilgtspējīga līmeņa saglabāšanu; |
| --- | --- |

6.

tomēr uzskata, ka ir nepieciešams turpināt izpēti par piekrastes zvejniecības nozīmi un ietekmi nolūkā nodrošināt visu zvejas darbību ilgtspējīga līmeņa saglabāšanu;

| 7. | uzskata, ka ir nepieciešama specifiska izpēte, lai nodrošinātu zvejniecības aizsardzību trīs jūras jūdžu attālumā no krasta, zvejojot ar kuģiem, kuru garums nepārsniedz 12 metrus, lietojot stacionāras zvejas ierīces; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka ir nepieciešama specifiska izpēte, lai nodrošinātu zvejniecības aizsardzību trīs jūras jūdžu attālumā no krasta, zvejojot ar kuģiem, kuru garums nepārsniedz 12 metrus, lietojot stacionāras zvejas ierīces;

| 8. | ierosina novērst tādu zvejniecības ierīču lietošanu, kuras apdraud piekrastes sugu saglabāšanu un zvejniecības nozares dzīvotspēju; |
| --- | --- |

8.

ierosina novērst tādu zvejniecības ierīču lietošanu, kuras apdraud piekrastes sugu saglabāšanu un zvejniecības nozares dzīvotspēju;

| 9. | atzīst grūtības ES līmenī izveidot vienotu piekrastes zvejniecības definīciju, un tāpēc uzskata, ka visām iesaistītajām pusēm ir steidzami nepieciešams noteikt visiem pieņemamus obligātos kritērijus, kas radītu vajadzīgo līdzsvaru starp piekrastes zvejas, atklātās jūras zvejas un amatierzvejas darbībām; |
| --- | --- |

9.

atzīst grūtības ES līmenī izveidot vienotu piekrastes zvejniecības definīciju, un tāpēc uzskata, ka visām iesaistītajām pusēm ir steidzami nepieciešams noteikt visiem pieņemamus obligātos kritērijus, kas radītu vajadzīgo līdzsvaru starp piekrastes zvejas, atklātās jūras zvejas un amatierzvejas darbībām;

| 10. | uzskata, ka obligāto kritēriju noteikšanā cita starpā jāņem vērā šādi aspekti:






  a) | maza apjoma piekrastes zvejniecība; |
| --- | --- | --- |

10.

uzskata, ka obligāto kritēriju noteikšanā cita starpā jāņem vērā šādi aspekti:

a)

maza apjoma piekrastes zvejniecība;

| b) | zvejas kuģu garums; |
| --- | --- |

b)

zvejas kuģu garums;

| c) | attālums līdz ostai, no kuras kuģi uzsāk darbību, ņemot vērā atšķirīgos ģeogrāfiskos un jūras vides apstākļus dalībvalstīs; |
| --- | --- |

c)

attālums līdz ostai, no kuras kuģi uzsāk darbību, ņemot vērā atšķirīgos ģeogrāfiskos un jūras vides apstākļus dalībvalstīs;

| d) | ilgākais laika posms, kādu kuģi pavada prom no ostas; |
| --- | --- |

d)

ilgākais laika posms, kādu kuģi pavada prom no ostas;

| e) | zvejas kuģi, kuri ik dienas atgriežas ostā un pārdod svaigas zivis; |
| --- | --- |

e)

zvejas kuģi, kuri ik dienas atgriežas ostā un pārdod svaigas zivis;

| 11. | uzskata, ka saskaņotai pieejai attiecībā uz piekrastes zvejniecības datu vākšanu ir būtiska nozīme precīzu datu nodrošināšanā par piekrastes zvejniecības darbībām, kas ir priekšnoteikums vienotas definīcijas izveidošanai; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka saskaņotai pieejai attiecībā uz piekrastes zvejniecības datu vākšanu ir būtiska nozīme precīzu datu nodrošināšanā par piekrastes zvejniecības darbībām, kas ir priekšnoteikums vienotas definīcijas izveidošanai;

| 12. | aicina Komisiju steidzamā kārtā ierosināt metodes piekrastes zvejniecības datu saskaņošanai visā Eiropas Savienībā, saglabājot individuālās nacionālās un reģionālās zvejniecības īpašības; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju steidzamā kārtā ierosināt metodes piekrastes zvejniecības datu saskaņošanai visā Eiropas Savienībā, saglabājot individuālās nacionālās un reģionālās zvejniecības īpašības;

| 13. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešams pievērsties daudzajām problēmām piekrastes zvejniecības jomā, jo īpaši pārvaldes, strukturālās pilnveidošanas, attīstības, izglītības un apmācības jomā; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ir steidzami nepieciešams pievērsties daudzajām problēmām piekrastes zvejniecības jomā, jo īpaši pārvaldes, strukturālās pilnveidošanas, attīstības, izglītības un apmācības jomā;

| 14. | uzskata, ka piekrastes zvejniekiem un no zivsaimniecības atkarīgajām kopienām ir svarīgi vairāk iesaistīties pārstrādes un tirdzniecības procesos, lai nostiprinātu savu ienākumu avotu un uzlabotu dzīves līmeni; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka piekrastes zvejniekiem un no zivsaimniecības atkarīgajām kopienām ir svarīgi vairāk iesaistīties pārstrādes un tirdzniecības procesos, lai nostiprinātu savu ienākumu avotu un uzlabotu dzīves līmeni;

| 15. | ierosina turpināt atbalstīt zvejniecības ražojumu pārstrādes nozari visattālākajos apgabalos, jo īpaši piegādājot olīveļļu, kuru izmanto tunča konservēšanai; |
| --- | --- |

15.

ierosina turpināt atbalstīt zvejniecības ražojumu pārstrādes nozari visattālākajos apgabalos, jo īpaši piegādājot olīveļļu, kuru izmanto tunča konservēšanai;

| 16. | aicina Komisiju Kopējā zivsaimniecības politikā atzīt piekrastes un tradicionālās zvejniecības īpašo raksturu un noteikt, ciktāl pašreizējie instrumenti ir piemēroti, tos atbilstīgi pielietojot, lai apmierinātu nozares vajadzības; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju Kopējā zivsaimniecības politikā atzīt piekrastes un tradicionālās zvejniecības īpašo raksturu un noteikt, ciktāl pašreizējie instrumenti ir piemēroti, tos atbilstīgi pielietojot, lai apmierinātu nozares vajadzības;

| 17. | atzīst, ka pašreizējos ES tiesību aktos ir zināmi noteikumi, kas regulē tieši piekrastes zvejniecības nozares pārvaldi un strukturālo pilnveidošanu; |
| --- | --- |

17.

atzīst, ka pašreizējos ES tiesību aktos ir zināmi noteikumi, kas regulē tieši piekrastes zvejniecības nozares pārvaldi un strukturālo pilnveidošanu;

| 18. | uzskata, ka jaunajam EZF jāpiešķir atbilstīgs finansējums dzinēju ar ekonomisku degvielas patēriņu un videi draudzīgu zvejas rīku nodrošināšanai un uzlabošanai darba apstākļiem uz klāja piekrastes zvejā, ar nosacījumu, ka tas neradīs jaudas palielināšanos; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka jaunajam EZF jāpiešķir atbilstīgs finansējums dzinēju ar ekonomisku degvielas patēriņu un videi draudzīgu zvejas rīku nodrošināšanai un uzlabošanai darba apstākļiem uz klāja piekrastes zvejā, ar nosacījumu, ka tas neradīs jaudas palielināšanos;

| 19. | aicina Komisiju finansēt piekrastes zvejniecības kuģu modernizāciju; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju finansēt piekrastes zvejniecības kuģu modernizāciju;

| 20. | tāpēc aicina Komisiju apsvērt jaunu Kopienas iniciatīvu šajā nozīmīgajā darbības nozarē; |
| --- | --- |

20.

tāpēc aicina Komisiju apsvērt jaunu Kopienas iniciatīvu šajā nozīmīgajā darbības nozarē;

| 21. | turklāt aicina Komisiju šajā sakarā nodrošināt piekļuvi īpašam un atbilstīgam finansējumam, tādējādi sekmējot visu jauno politikas virzienu pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

21.

turklāt aicina Komisiju šajā sakarā nodrošināt piekļuvi īpašam un atbilstīgam finansējumam, tādējādi sekmējot visu jauno politikas virzienu pienācīgu īstenošanu;

| 22. | uzsver, ka dažās dalībvalstīs ieviestās piekrastes pārvaldes programmas ir devušas pozitīvu ieguldījumu šajā nozarē, un tāpēc uzskata, ka šīm programmām jākļūst par visu jauno ES iniciatīvu svarīgu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka dažās dalībvalstīs ieviestās piekrastes pārvaldes programmas ir devušas pozitīvu ieguldījumu šajā nozarē, un tāpēc uzskata, ka šīm programmām jākļūst par visu jauno ES iniciatīvu svarīgu sastāvdaļu;

| 23. | norāda, ka pašlaik arodapmācība šajā nozarē dalībvalstīs ir vai nu pilnībā neatbilstīga vai tās vispār nav; |
| --- | --- |

23.

norāda, ka pašlaik arodapmācība šajā nozarē dalībvalstīs ir vai nu pilnībā neatbilstīga vai tās vispār nav;

| 24. | norāda, ka nepieciešams nekavējoties izveidot apmācības programmu par zvejniecības nozares darba drošību, jūras vides saglabāšanu, resursu aizsardzību, jūras un piekrastes zonas aizsardzību, loma kvalitāti, kā arī zivju apstrādes nozares tirgvedību un pārvaldību; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka nepieciešams nekavējoties izveidot apmācības programmu par zvejniecības nozares darba drošību, jūras vides saglabāšanu, resursu aizsardzību, jūras un piekrastes zonas aizsardzību, loma kvalitāti, kā arī zivju apstrādes nozares tirgvedību un pārvaldību;

| 25. | apstiprina, ka atbilstīga un specifiska izglītība un apmācība ir svarīga, ja vēlamies, lai mūsu piekrastes apgabalu jaunā paaudze pārņemtu zivsaimniecības darbības un tradīcijas; |
| --- | --- |

25.

apstiprina, ka atbilstīga un specifiska izglītība un apmācība ir svarīga, ja vēlamies, lai mūsu piekrastes apgabalu jaunā paaudze pārņemtu zivsaimniecības darbības un tradīcijas;

| 26. | tāpēc aicina Komisiju ierosināt konkrētas izglītības un apmācības programmas piekrastes zvejniecības nozarē, īpaši, lai veicinātu jaunu profesionāļu iesaistīšanos šajā nozarē, un nodrošināt atbilstīgu finansējumu, kas sekmētu šo programmu pilnīgu īstenošanu un panākumus; |
| --- | --- |

26.

tāpēc aicina Komisiju ierosināt konkrētas izglītības un apmācības programmas piekrastes zvejniecības nozarē, īpaši, lai veicinātu jaunu profesionāļu iesaistīšanos šajā nozarē, un nodrošināt atbilstīgu finansējumu, kas sekmētu šo programmu pilnīgu īstenošanu un panākumus;

| 27. | turklāt šajā sakarā aicina piešķirt nepieciešamo publicitāti veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu to, ka visām ieinteresētajām pusēm ir viegli pieejama visaptveroša informācija par apmācības iespējām; |
| --- | --- |

27.

turklāt šajā sakarā aicina piešķirt nepieciešamo publicitāti veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu to, ka visām ieinteresētajām pusēm ir viegli pieejama visaptveroša informācija par apmācības iespējām;

| 28. | uzskata, ka visās piekrastes zvejniecības jaunajās iniciatīvās likumdošanā īpaša uzmanība jāvērš uz to, ka nepieciešams izveidot un uzturēt drošības kultūru, drošībai piešķirot vislielāko prioritāti, kā arī nodrošināt piekrastes nozarei atbilstīgus drošības noteikumus un to pienācīgu izpildi; uzsver, ka šāda drošības kultūra jānodrošina, ieviešot drošāku un modernāku floti, kur būtu pielietots jauns drošības aprīkojums un materiāli, jāturpina palīdzības sniegšana flotes atjaunošanai un modernizācijai saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu, kas tiks izveidots nākotnē, kā jau to apstiprinājis Parlaments; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka visās piekrastes zvejniecības jaunajās iniciatīvās likumdošanā īpaša uzmanība jāvērš uz to, ka nepieciešams izveidot un uzturēt drošības kultūru, drošībai piešķirot vislielāko prioritāti, kā arī nodrošināt piekrastes nozarei atbilstīgus drošības noteikumus un to pienācīgu izpildi; uzsver, ka šāda drošības kultūra jānodrošina, ieviešot drošāku un modernāku floti, kur būtu pielietots jauns drošības aprīkojums un materiāli, jāturpina palīdzības sniegšana flotes atjaunošanai un modernizācijai saistībā ar Eiropas Zivsaimniecības fondu, kas tiks izveidots nākotnē, kā jau to apstiprinājis Parlaments;

| 29. | atzīst, ka sievietēm ir būtiska loma piekrastes zvejniecības nozarē, jo īpaši pārvaldes, tirdzniecības un tirgvedības, akvakultūras, apstrādes un izpētes jomā; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka sievietēm ir būtiska loma piekrastes zvejniecības nozarē, jo īpaši pārvaldes, tirdzniecības un tirgvedības, akvakultūras, apstrādes un izpētes jomā;

| 30. | uzskata, ka sieviešu organizācijas var dot ievērojamu ieguldījumu no zivsaimniecības atkarīgu, un jo īpaši piekrastes kopienu sociālekonomiskajā attīstībā; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka sieviešu organizācijas var dot ievērojamu ieguldījumu no zivsaimniecības atkarīgu, un jo īpaši piekrastes kopienu sociālekonomiskajā attīstībā;

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā dzimumu aspektu un dzimumu vienlīdzību, risinot visas situācijas vai problēmas saistībā ar piekrastes zveju, kā arī izmēģinājumprojektos, ko finansē no kopējās zivsaimniecības politikas un struktūrfondu līdzekļiem, jo šim zvejas veidam ir raksturīga tautsaimniecības struktūra, kas galvenokārt balstās uz nelieliem ģimenes uzņēmumiem, kuros sievietēm ir svarīga loma, kura jāatzīst juridiski un sociāli; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi ņemt vērā dzimumu aspektu un dzimumu vienlīdzību, risinot visas situācijas vai problēmas saistībā ar piekrastes zveju, kā arī izmēģinājumprojektos, ko finansē no kopējās zivsaimniecības politikas un struktūrfondu līdzekļiem, jo šim zvejas veidam ir raksturīga tautsaimniecības struktūra, kas galvenokārt balstās uz nelieliem ģimenes uzņēmumiem, kuros sievietēm ir svarīga loma, kura jāatzīst juridiski un sociāli;

| 32. | uzskata, ka izmaiņām, kas notiek no piekrastes zvejas atkarīgās kopienās, ir tieša un arī netieša ietekme uz sievietēm un tāpēc aicina Komisiju sniegt atbalstu specifiskiem projektiem, kuru mērķis ir sieviešu lomas atzīšana, veicināšana un paplašināšana ar zvejniecību saistītās jomās, un pieņemt lēmumus, lai paplašinātu darbības un pārstrukturētu šādas kopienas, kuras ne tikai saņem vietējo un reģionālo pašvaldību, valstu valdību un Eiropas Savienības atbalstu, bet arī iegūst no vīriešu un sieviešu vienlīdzīgas līdzdalības; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka izmaiņām, kas notiek no piekrastes zvejas atkarīgās kopienās, ir tieša un arī netieša ietekme uz sievietēm un tāpēc aicina Komisiju sniegt atbalstu specifiskiem projektiem, kuru mērķis ir sieviešu lomas atzīšana, veicināšana un paplašināšana ar zvejniecību saistītās jomās, un pieņemt lēmumus, lai paplašinātu darbības un pārstrukturētu šādas kopienas, kuras ne tikai saņem vietējo un reģionālo pašvaldību, valstu valdību un Eiropas Savienības atbalstu, bet arī iegūst no vīriešu un sieviešu vienlīdzīgas līdzdalības;

| 33. | mudina Komisiju sadarbībā ar topošo Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, pirmkārt, apkopot un analizēt datus par piekrastes zveju, ņemot vērā dzimumu, un, otrkārt, noteikt un sniegt priekšlikumus to specifisko problēmu risināšanai, ar ko saskaras sievietes piekrastes zvejas kopienās; |
| --- | --- |

33.

mudina Komisiju sadarbībā ar topošo Eiropas Dzimumu līdztiesības institūtu, pirmkārt, apkopot un analizēt datus par piekrastes zveju, ņemot vērā dzimumu, un, otrkārt, noteikt un sniegt priekšlikumus to specifisko problēmu risināšanai, ar ko saskaras sievietes piekrastes zvejas kopienās;

| 34. | atzīmē, ka piekrastes zvejā tieši iesaistītu sieviešu veselību var ietekmēt bieži vien smagie darba apstākļi, bet vairumā gadījumu tas, ka viņu darbam nav juridiska statusa, nozīmē to, ka sievietēm nav vienlīdzīgi nosacījumi veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanai; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami risināt šo problēmu, veicot nepieciešamos pasākumus, lai garantētu šo sieviešu ekonomiskās un sociālās tiesības un it īpaši tiesības saņemt sociālo apdrošināšanu un veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī veicot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu drošību un aizsargāt sieviešu veselību darba vidē; |
| --- | --- |

34.

atzīmē, ka piekrastes zvejā tieši iesaistītu sieviešu veselību var ietekmēt bieži vien smagie darba apstākļi, bet vairumā gadījumu tas, ka viņu darbam nav juridiska statusa, nozīmē to, ka sievietēm nav vienlīdzīgi nosacījumi veselības aprūpes pakalpojumu saņemšanai; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami risināt šo problēmu, veicot nepieciešamos pasākumus, lai garantētu šo sieviešu ekonomiskās un sociālās tiesības un it īpaši tiesības saņemt sociālo apdrošināšanu un veselības aprūpes pakalpojumus, kā arī veicot pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot sieviešu drošību un aizsargāt sieviešu veselību darba vidē;

| 35. | principā uzskata, ka piekrastes zvejnieki, nelieli pārstrādes uzņēmumi un citi krasta zvejniecības dalībnieki, kas iesaistīti piekrastes zvejniecības darbībās, vai uz kuriem tās attiecas, jāiesaista šīs nozares pārvaldē; |
| --- | --- |

35.

principā uzskata, ka piekrastes zvejnieki, nelieli pārstrādes uzņēmumi un citi krasta zvejniecības dalībnieki, kas iesaistīti piekrastes zvejniecības darbībās, vai uz kuriem tās attiecas, jāiesaista šīs nozares pārvaldē;

| 36. | aicina Komisiju apspriesties ar piekrastes zvejniecības nozarē strādājošiem un atbilstīgā politiskā līmenī nodrošināt aktīvu viņu iesaistīšanu to lēmumu pieņemšanas procesā, kas tieši attiecas uz viņiem; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju apspriesties ar piekrastes zvejniecības nozarē strādājošiem un atbilstīgā politiskā līmenī nodrošināt aktīvu viņu iesaistīšanu to lēmumu pieņemšanas procesā, kas tieši attiecas uz viņiem;

| 37. | uzskata, ka Reģionālajām konsultatīvajām padomēm ir būtiska loma šajā sakarā; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka Reģionālajām konsultatīvajām padomēm ir būtiska loma šajā sakarā;

| 38. | prasa Komisiju sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam par visām iniciatīvām, kas ietver īpašu attieksmi pret piekrastes zvejniecību; |
| --- | --- |

38.

prasa Komisiju sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam par visām iniciatīvām, kas ietver īpašu attieksmi pret piekrastes zvejniecību;

| 39. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

39.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām.

---

(1)  OV L 337, 30.12.1999., 10. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 485/2005 (OV L 81, 30.3.2005, 1. lpp.).

(2)  OV C 21 E, 24.1.2002., 359. lpp.

(3)  OV L 358, 31.12.2002, 59. lpp.

(4)  OV L 260, 6.8.2004, 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0532.

P6_TA(2006)0277

Kopienu finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Kopienu finanšu interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats (2005/2184(INI))

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) gada pārskatiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā rezolūcijas par iepriekšējiem Komisijas un Eiropas Krāpšanas apkarošanas biroja (OLAF) gada pārskatiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2005. gada 19. jūlija ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu: Kopienu finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats (COM(2005)0323), tostarp tā pielikumus (SEC(2005)0973, SEC(2005)0974), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2005. gada 19. jūlija ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam ar nosaukumu: Kopienu finanšu interešu aizsardzība — cīņa pret krāpšanu — 2004. gada pārskats (COM(2005)0323), tostarp tā pielikumus (SEC(2005)0973, SEC(2005)0974),

| — | ņemot vērā OLAF papildu darbības pārskatu par laika periodu no 2004. gada jūlija līdz decembrim (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā OLAF papildu darbības pārskatu par laika periodu no 2004. gada jūlija līdz decembrim (1),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2004. finanšu gadā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2004. finanšu gadā (2),

| — | ņemot vērā Līguma 276. panta 3. punktu un 280. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma 276. panta 3. punktu un 280. panta 5. punktu,

| — | pamatojoties uz tā Reglamenta 45. pantu, |
| --- | --- |

—

pamatojoties uz tā Reglamenta 45. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0185/2006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0185/2006),

Paziņoto pārkāpumu un krāpšanas gadījumu apjoms

| 1. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas gada pārskata par finanšu interešu aizsardzību un OLAF darbības pārskata periods beidzot ir saskaņots un tādēļ šo pārskatu salīdzināmība ir uzlabojusies; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē to, ka Komisijas gada pārskata par finanšu interešu aizsardzību un OLAF darbības pārskata periods beidzot ir saskaņots un tādēļ šo pārskatu salīdzināmība ir uzlabojusies;

| 2. | atzīmē, ka 2004. gadā dalībvalstis ziņoja par pārkāpumiem un krāpšanu pašu līdzekļu, lauksaimniecības un struktūrpolitikas jomās kopā par aptuveni EUR 982,3 miljoniem (2003: EUR 922 miljoni; 2002: EUR 1,15 miljardi); Briselē iesniegto skaitļu sadalījums ir šāds:






  — | pašu resursi — EUR 205,7 miljoni (2003: EUR 269,9 miljoni; 2002: EUR 341,9 miljoni), |
| --- | --- | --- |

2.

atzīmē, ka 2004. gadā dalībvalstis ziņoja par pārkāpumiem un krāpšanu pašu līdzekļu, lauksaimniecības un struktūrpolitikas jomās kopā par aptuveni EUR 982,3 miljoniem (2003: EUR 922 miljoni; 2002: EUR 1,15 miljardi); Briselē iesniegto skaitļu sadalījums ir šāds:

—

pašu resursi — EUR 205,7 miljoni (2003: EUR 269,9 miljoni; 2002: EUR 341,9 miljoni),

| — | Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fonda (ELVGF) garantijas — EUR 82,1 miljoni (2003: EUR 169,7 miljoni; 2002: EUR 198,1 miljoni), |
| --- | --- |

—

Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantijas fonda (ELVGF) garantijas — EUR 82,1 miljoni (2003: EUR 169,7 miljoni; 2002: EUR 198,1 miljoni),

| — | strukturālās darbības — EUR 694,5 miljoni (2003: EUR 482,2 miljoni; 2002: EUR 614,1 miljoni); |
| --- | --- |

—

strukturālās darbības — EUR 694,5 miljoni (2003: EUR 482,2 miljoni; 2002: EUR 614,1 miljoni);

| 3. | uzsver, ka svārstībām paziņotu zaudējumu apjomā, salīdzinot gadus, nedrīkst piešķirt pārāk lielu nozīmi, jo tās var ietekmēt daudzi un dažādi faktori; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka svārstībām paziņotu zaudējumu apjomā, salīdzinot gadus, nedrīkst piešķirt pārāk lielu nozīmi, jo tās var ietekmēt daudzi un dažādi faktori;

| 4. | uzskata to par pilnīgi nepieņemamu, ka vairākas vecās dalībvalstis (Vācija, Grieķija un Spānija) paziņojumus par pārkāpumiem Komisijai nenosūta elektroniskā veidā, ka šie paziņojumi nav pilnīgi un ka to nosūtīšana kavējas vairākus gadus; |
| --- | --- |

4.

uzskata to par pilnīgi nepieņemamu, ka vairākas vecās dalībvalstis (Vācija, Grieķija un Spānija) paziņojumus par pārkāpumiem Komisijai nenosūta elektroniskā veidā, ka šie paziņojumi nav pilnīgi un ka to nosūtīšana kavējas vairākus gadus;

| 5. | konstatē, ka uz pašu resursiem attiecināmais paziņoto pārkāpumu apjoms ir samazinājies no EUR 269,9 miljoniem (2003) līdz EUR 205,7 miljoniem (2004); pārkāpumi īpaši skāra šādus produktus: cigaretes, televīzijas aparātus un cukuru; gadījumu skaits Beļģijā (+58 %), Zviedrijā (+36 %) un Francijā (+30 %) ir ievērojami pieaudzis; EUR 54,8 miljoni (27 %) jau ir piedzīti; |
| --- | --- |

5.

konstatē, ka uz pašu resursiem attiecināmais paziņoto pārkāpumu apjoms ir samazinājies no EUR 269,9 miljoniem (2003) līdz EUR 205,7 miljoniem (2004); pārkāpumi īpaši skāra šādus produktus: cigaretes, televīzijas aparātus un cukuru; gadījumu skaits Beļģijā (+58 %), Zviedrijā (+36 %) un Francijā (+30 %) ir ievērojami pieaudzis; EUR 54,8 miljoni (27 %) jau ir piedzīti;

| 6. | konstatē, ka uz lauksaimniecības izdevumiem attiecināmais paziņoto pārkāpumu apjoms ir samazinājies par 50 %: no EUR 169,7 miljoniem (2003) uz EUR 82,1 miljoniem (2004); pauž nožēlu par to, ka gatavība paziņot par pārkāpumiem mazinās līdz ar pieaugošo atbalsta apjomu; atkārtoti pauž kritiku Vācijai, Grieķijai un Spānijai, jo tās arvien nav ieviesušas elektronisko ziņošanas sistēmu; turklāt īpaši Vācija un Nīderlande nepilda savu pienākumu — darīt zināmu to fizisko un juridisko personu identitāti, kas iesaistītas paziņotajos pārkāpumos; |
| --- | --- |

6.

konstatē, ka uz lauksaimniecības izdevumiem attiecināmais paziņoto pārkāpumu apjoms ir samazinājies par 50 %: no EUR 169,7 miljoniem (2003) uz EUR 82,1 miljoniem (2004); pauž nožēlu par to, ka gatavība paziņot par pārkāpumiem mazinās līdz ar pieaugošo atbalsta apjomu; atkārtoti pauž kritiku Vācijai, Grieķijai un Spānijai, jo tās arvien nav ieviesušas elektronisko ziņošanas sistēmu; turklāt īpaši Vācija un Nīderlande nepilda savu pienākumu — darīt zināmu to fizisko un juridisko personu identitāti, kas iesaistītas paziņotajos pārkāpumos;

| 7. | taču uzsver, ka, apskatot ilgāku periodu, pārkāpumu apjoms ELVGF jomā ir strauji samazinājies, taču struktūrfondu jomā tas ir ievērojami pieaudzis; tā 2000. gadā paziņoto pārkāpumu apjoms ELVGF jomā sasniedza EUR 474,6 miljonus, turpretim struktūrfondos tajā pašā gadā tas bija EUR 114,2 miljoni; kopš tā brīža krāpšanas statistika abās jomās ir proporcionāli gandrīz pretēja; |
| --- | --- |

7.

taču uzsver, ka, apskatot ilgāku periodu, pārkāpumu apjoms ELVGF jomā ir strauji samazinājies, taču struktūrfondu jomā tas ir ievērojami pieaudzis; tā 2000. gadā paziņoto pārkāpumu apjoms ELVGF jomā sasniedza EUR 474,6 miljonus, turpretim struktūrfondos tajā pašā gadā tas bija EUR 114,2 miljoni; kopš tā brīža krāpšanas statistika abās jomās ir proporcionāli gandrīz pretēja;

| 8. | uzsver, ka rādītāju uzlabošanās lauksaimniecības jomā ir skaidrojama arī ar integrētās pārvaldes un kontroles sistēmas (IACS) sekmīgu darbību; tādēļ uzstāj, lai šo sistēmu izmantotu visās dalībvalstīs; uzskata par nepieņemamu, ka saskaņā ar Revīzijas palātas 2004. gada ziņojuma 4.8. punktu vairāk nekā septiņus gadus pēc integrētās pārvaldes un kontroles sistēmas īstenošanas termiņa beigām sistēma arvien nav pilnībā īstenota Grieķijā; atzīmē, ka Grieķijas valdība ir atspēkojusi šādus apgalvojumus un 2005. gada novembrī ir uzsākusi sarunas ar Komisiju šī jautājuma risināšanai; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka rādītāju uzlabošanās lauksaimniecības jomā ir skaidrojama arī ar integrētās pārvaldes un kontroles sistēmas (IACS) sekmīgu darbību; tādēļ uzstāj, lai šo sistēmu izmantotu visās dalībvalstīs; uzskata par nepieņemamu, ka saskaņā ar Revīzijas palātas 2004. gada ziņojuma 4.8. punktu vairāk nekā septiņus gadus pēc integrētās pārvaldes un kontroles sistēmas īstenošanas termiņa beigām sistēma arvien nav pilnībā īstenota Grieķijā; atzīmē, ka Grieķijas valdība ir atspēkojusi šādus apgalvojumus un 2005. gada novembrī ir uzsākusi sarunas ar Komisiju šī jautājuma risināšanai;

| 9. | norāda, ka Spānija (EUR 35 miljoni) un Vācija (EUR 19 miljoni) ir atbildīgas par vairāk nekā 65 % zaudējumu; īpaši bieži pārkāpumi konstatēti tiešā atbalsta jomā (EUR 29 miljoni — īpaši sniedzot fiktīvas ziņas par platību), eksporta kompensāciju jomā (EUR 21 miljoni — īpaši izmantojot viltotus muitas dokumentus) un tirgus atbalsta pasākumiem (EUR 20 miljoni — īpaši attiecībā uz citrusaugiem un svaigiem dārzeņiem); |
| --- | --- |

9.

norāda, ka Spānija (EUR 35 miljoni) un Vācija (EUR 19 miljoni) ir atbildīgas par vairāk nekā 65 % zaudējumu; īpaši bieži pārkāpumi konstatēti tiešā atbalsta jomā (EUR 29 miljoni — īpaši sniedzot fiktīvas ziņas par platību), eksporta kompensāciju jomā (EUR 21 miljoni — īpaši izmantojot viltotus muitas dokumentus) un tirgus atbalsta pasākumiem (EUR 20 miljoni — īpaši attiecībā uz citrusaugiem un svaigiem dārzeņiem);

| 10. | norāda, ka 2004. gadā zaudējumu apjoms strukturālās darbības jomā atkal ir strauji pieaudzis — no EUR 482,2 miljoniem (2003) līdz EUR 694,5 miljoniem (2004, tostarp EUR 163 miljoni, kas attiecas uz Kohēzijas fondu); parasti par 86 % pārkāpumu paziņo ne ātrāk kā divus gadus pēc to atklāšanas; no EUR 532 miljoniem uz struktūrfondiem attiecināmo pārkāpumu EUR 485 miljoni attiecas uz Eiropas Reģionālas attīstības fondu; Itālijas (EUR 194,9 miljoni), Vācijas (EUR 127,5 miljoni) un Grieķijas (EUR 112 miljoni) paziņotais zaudējumu apjoms veido 81,6% no kopējās paziņoto zaudējumu summas; visbiežāk minētais pārkāpumu iemesls bija nepareizi īstenoti pasākumi, kā arī Līgumā noteikto saistību neizpilde; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka 2004. gadā zaudējumu apjoms strukturālās darbības jomā atkal ir strauji pieaudzis — no EUR 482,2 miljoniem (2003) līdz EUR 694,5 miljoniem (2004, tostarp EUR 163 miljoni, kas attiecas uz Kohēzijas fondu); parasti par 86 % pārkāpumu paziņo ne ātrāk kā divus gadus pēc to atklāšanas; no EUR 532 miljoniem uz struktūrfondiem attiecināmo pārkāpumu EUR 485 miljoni attiecas uz Eiropas Reģionālas attīstības fondu; Itālijas (EUR 194,9 miljoni), Vācijas (EUR 127,5 miljoni) un Grieķijas (EUR 112 miljoni) paziņotais zaudējumu apjoms veido 81,6% no kopējās paziņoto zaudējumu summas; visbiežāk minētais pārkāpumu iemesls bija nepareizi īstenoti pasākumi, kā arī Līgumā noteikto saistību neizpilde;

| 11. | šajā sakarā uzskata, ka 2005. gada pārskata periodā īpaša uzmanība jāpievērš pārkāpumiem strukturālajās darbībās; |
| --- | --- |

11.

šajā sakarā uzskata, ka 2005. gada pārskata periodā īpaša uzmanība jāpievērš pārkāpumiem strukturālajās darbībās;

| 12. | izrādot nesapratni, pieņem zināšanai (3), ka Vācija nav pilnībā ievērojusi paziņošanas pienākumu attiecībā uz konstatētajiem pārkāpumiem lauksaimniecības un struktūrfondu izdevumu jomā un tikai trijos no 1798 paziņotajiem gadījumiem ir sniegusi informāciju par iesaistītajam personām vai uzņēmumiem; turklāt konstatē, ka Nīderlande nav ievērojusi paziņošanas pienākumu attiecībā uz izdevumiem lauksaimniecības jomā un tikai vienā no 307 paziņotajiem gadījumiem ir sniegusi informāciju par iesaistītajam personām vai uzņēmumiem; |
| --- | --- |

12.

izrādot nesapratni, pieņem zināšanai (3), ka Vācija nav pilnībā ievērojusi paziņošanas pienākumu attiecībā uz konstatētajiem pārkāpumiem lauksaimniecības un struktūrfondu izdevumu jomā un tikai trijos no 1798 paziņotajiem gadījumiem ir sniegusi informāciju par iesaistītajam personām vai uzņēmumiem; turklāt konstatē, ka Nīderlande nav ievērojusi paziņošanas pienākumu attiecībā uz izdevumiem lauksaimniecības jomā un tikai vienā no 307 paziņotajiem gadījumiem ir sniegusi informāciju par iesaistītajam personām vai uzņēmumiem;

| 13. | tādēļ līdz 2006. gada 1. novembrim sagaida Komisijas ziņojumu, kurā parādītas veiktās darbības, kas liktu attiecīgajām dalībvalstīm ievērot Līgumā noteiktās saistības; |
| --- | --- |

13.

tādēļ līdz 2006. gada 1. novembrim sagaida Komisijas ziņojumu, kurā parādītas veiktās darbības, kas liktu attiecīgajām dalībvalstīm ievērot Līgumā noteiktās saistības;

| 14. | norāda, ka laika periodā no 2002. līdz 2004. gadam saistībā ar pirmspievienošanās atbalstu kopējais attaisnoto izdevumu apjoms projektos, kuros ir atklāti pārkāpumi, ir EUR 2 380 miljoni (cita starpā visi finansējuma avoti: valsts un ES fondi, kā arī citi avoti) un ka no tiem EUR 1 118 miljoni ir attiecināmi uz PHARE projektu, EUR 1 105 miljoni uz ISPA projektu un EUR 158 miljoni uz SAPARD projektu īpaši daudz gadījumu attiecas uz pasākumiem, kuru attaisnotie izdevumi ir starp EUR 100 000 un 1 miljons; vislielākais zaudējumu apjoms bija Polijā (aptuveni EUR 950 miljoni) un Rumānijā (aptuveni EUR 700 miljoni); pārkāpumi tika atklāti galvenokārt ar administratīvās un finanšu kontroles palīdzību; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka laika periodā no 2002. līdz 2004. gadam saistībā ar pirmspievienošanās atbalstu kopējais attaisnoto izdevumu apjoms projektos, kuros ir atklāti pārkāpumi, ir EUR 2 380 miljoni (cita starpā visi finansējuma avoti: valsts un ES fondi, kā arī citi avoti) un ka no tiem EUR 1 118 miljoni ir attiecināmi uz PHARE projektu, EUR 1 105 miljoni uz ISPA projektu un EUR 158 miljoni uz SAPARD projektu īpaši daudz gadījumu attiecas uz pasākumiem, kuru attaisnotie izdevumi ir starp EUR 100 000 un 1 miljons; vislielākais zaudējumu apjoms bija Polijā (aptuveni EUR 950 miljoni) un Rumānijā (aptuveni EUR 700 miljoni); pārkāpumi tika atklāti galvenokārt ar administratīvās un finanšu kontroles palīdzību;

| 15. | ar bažām pieņem zināšanai, ka attiecībā uz pirmspievienošanās atbalstu 90 % visu paziņoto gadījumu Komisija nevarēja konstatēt atklāto pārkāpumu veidu, summas, ko var piedzīt un summas, kas būtu jāiekasē papildus; Komisija to saista ar attiecīgo valstu nepietiekamu pieredzi; pievienojas Revīzijas palātas 2004. gada pārskata 8.9. punktā paustajam viedoklim, ka līdzekļu saistības vajadzētu apstiprināt tikai tad, kad valsts ir spējīga nodrošināt pietiekamu pārvaldi; |
| --- | --- |

15.

ar bažām pieņem zināšanai, ka attiecībā uz pirmspievienošanās atbalstu 90 % visu paziņoto gadījumu Komisija nevarēja konstatēt atklāto pārkāpumu veidu, summas, ko var piedzīt un summas, kas būtu jāiekasē papildus; Komisija to saista ar attiecīgo valstu nepietiekamu pieredzi; pievienojas Revīzijas palātas 2004. gada pārskata 8.9. punktā paustajam viedoklim, ka līdzekļu saistības vajadzētu apstiprināt tikai tad, kad valsts ir spējīga nodrošināt pietiekamu pārvaldi;

OLAF papildu darbības pārskats par laika periodu no 2004. gada jūlija līdz decembrim

| 16. | konstatē, ka OLAF pārskata periodā ir reģistrējusi 720 jaunus gadījumus un ka visu to gadījumu finansiālās sekas, kuros 2004. gada 31. decembrī izmeklēšana vēl nebija pabeigta, ir novērtētas EUR 1225 miljonu apmērā; pārskata perioda beigās kopā 195 gadījumi atradās izmeklēšanas stadijā, 469 gadījumos tika ierosināta izmeklēšana un 655 gadījumos bija nepieciešami turpmāki pasākumi; |
| --- | --- |

16.

konstatē, ka OLAF pārskata periodā ir reģistrējusi 720 jaunus gadījumus un ka visu to gadījumu finansiālās sekas, kuros 2004. gada 31. decembrī izmeklēšana vēl nebija pabeigta, ir novērtētas EUR 1225 miljonu apmērā; pārskata perioda beigās kopā 195 gadījumi atradās izmeklēšanas stadijā, 469 gadījumos tika ierosināta izmeklēšana un 655 gadījumos bija nepieciešami turpmāki pasākumi;

| 17. | turklāt konstatē, ka kopējais zaudējumu apjoms saistībā ar lietām, kurās OLAF pārskata perioda beigās (2004. gada 31. decembrī) ierosināja turpmākus pasākumus, kopā veidoja EUR 1780 miljonus (4); turpmākie pasākumi īpaši attiecas uz pievienotās vērtības nodokli, strukturālajām darbībām, kā arī ārējo palīdzību un tiešiem izdevumiem; |
| --- | --- |

17.

turklāt konstatē, ka kopējais zaudējumu apjoms saistībā ar lietām, kurās OLAF pārskata perioda beigās (2004. gada 31. decembrī) ierosināja turpmākus pasākumus, kopā veidoja EUR 1780 miljonus (4); turpmākie pasākumi īpaši attiecas uz pievienotās vērtības nodokli, strukturālajām darbībām, kā arī ārējo palīdzību un tiešiem izdevumiem;

| 18. | aicina OLAF tās nākošajos darbības pārskatos informēt Parlamentu par to, kā ir pabeigti Komisijas un dalībvalstu turpmākie administratīvie, finanšu un tiesiskie pasākumi, kas ierosināti, pamatojoties uz OLAF izmeklēšanu; |
| --- | --- |

18.

aicina OLAF tās nākošajos darbības pārskatos informēt Parlamentu par to, kā ir pabeigti Komisijas un dalībvalstu turpmākie administratīvie, finanšu un tiesiskie pasākumi, kas ierosināti, pamatojoties uz OLAF izmeklēšanu;

| 19. | atzinīgi vērtē faktu, ka OLAF varēja saīsināt saņemtās informācijas izvērtēšanas laiku līdz 3,5 mēnešiem; arī izmeklēšanas laiku varēja saīsināt no 30 mēnešiem (2000. gadā) līdz 23 mēnešiem (2004. gadā); informācijas avotu sadalījums ir šāds: 32,6 % gadījumu — informācijas sniedzēji, 30,6 % gadījumu — Komisija nodod informāciju tālāk un 15,7% gadījumu — informācija nāk no dalībvalstīm; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē faktu, ka OLAF varēja saīsināt saņemtās informācijas izvērtēšanas laiku līdz 3,5 mēnešiem; arī izmeklēšanas laiku varēja saīsināt no 30 mēnešiem (2000. gadā) līdz 23 mēnešiem (2004. gadā); informācijas avotu sadalījums ir šāds: 32,6 % gadījumu — informācijas sniedzēji, 30,6 % gadījumu — Komisija nodod informāciju tālāk un 15,7% gadījumu — informācija nāk no dalībvalstīm;

| 20. | konstatē, ka “veco” dalībvalstu vidū visvairāk gadījumu ir no Itālijas, Vācijas un Beļģijas, “jauno” dalībvalstu, kandidātvalstu un pievienošanās procesā esošo valstu vidū — no Rumānijas un Polijas un trešo valstu vidū — no Āzijas un citām Eiropas valstīm; |
| --- | --- |

20.

konstatē, ka “veco” dalībvalstu vidū visvairāk gadījumu ir no Itālijas, Vācijas un Beļģijas, “jauno” dalībvalstu, kandidātvalstu un pievienošanās procesā esošo valstu vidū — no Rumānijas un Polijas un trešo valstu vidū — no Āzijas un citām Eiropas valstīm;

| 21. | uzsver, ka īpaši daudz pārkāpumu konstatēts muitas darbībā, lauksaimniecībā un ārējās palīdzības jomā; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka īpaši daudz pārkāpumu konstatēts muitas darbībā, lauksaimniecībā un ārējās palīdzības jomā;

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka sistemātiski tiek izmantota iespēja jau no paša sākuma izbeigt acīmredzami nepamatotas lietas (Prima Facie Non-Cases); aicina OLAF Uzraudzības komiteju savā nākamajā gada ziņojumā apskatīt šo jauno praksi; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē to, ka sistemātiski tiek izmantota iespēja jau no paša sākuma izbeigt acīmredzami nepamatotas lietas (Prima Facie Non-Cases); aicina OLAF Uzraudzības komiteju savā nākamajā gada ziņojumā apskatīt šo jauno praksi;

| 23. | pieņem zināšanai, ka darba grupa “Vecās lietas”(“Old Cases”) 2004. gada oktobrī sniedza starpposma ziņojumu par 215 lietām (par laika periodu 1992.—1999.); 206 no šīm lietām uzsāka tiesvedību; aicina OLAF direktoru ziņot Budžeta komitejai šajā jautājumā; |
| --- | --- |

23.

pieņem zināšanai, ka darba grupa “Vecās lietas”(“Old Cases”) 2004. gada oktobrī sniedza starpposma ziņojumu par 215 lietām (par laika periodu 1992.—1999.); 206 no šīm lietām uzsāka tiesvedību; aicina OLAF direktoru ziņot Budžeta komitejai šajā jautājumā;

Sagatavošanās grozījumiem OLAF Regulā

| 24. | pieņem zināšanai, ka trīs iesaistītās iestādes (Parlaments, Padome un Komisija) 2006. gada 7. februārī panāca vienošanos par OLAF direktora amata kandidātu un ka 2006. gada 14. februārī Komisija viņu iecēla amatā; |
| --- | --- |

24.

pieņem zināšanai, ka trīs iesaistītās iestādes (Parlaments, Padome un Komisija) 2006. gada 7. februārī panāca vienošanos par OLAF direktora amata kandidātu un ka 2006. gada 14. februārī Komisija viņu iecēla amatā;

| 25. | pauž kritiku par to, ka OLAF direktora izvirzīšana prasīja neatbilstoši daudz laika un ka procedūrā tika pieļautas kļūdas, kuras nākamajā reizē nevajadzētu pieļaut; |
| --- | --- |

25.

pauž kritiku par to, ka OLAF direktora izvirzīšana prasīja neatbilstoši daudz laika un ka procedūrā tika pieļautas kļūdas, kuras nākamajā reizē nevajadzētu pieļaut;

| 26. | atgādina, ka kopš 2003. gada bez panākumiem ir notikušas diskusijas par tiesiskā pamatojuma uzlabošanu cīņai pret krāpšanu un atkārtoti apliecina Parlamenta gatavību aktīvi piedalīties šī uzdevuma īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka kopš 2003. gada bez panākumiem ir notikušas diskusijas par tiesiskā pamatojuma uzlabošanu cīņai pret krāpšanu un atkārtoti apliecina Parlamenta gatavību aktīvi piedalīties šī uzdevuma īstenošanā;

| 27. | uzsver, ka Parlaments nepiekritīs priekšlikumam, kas samazinātu tā līdzšinējās tiesības; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Parlaments nepiekritīs priekšlikumam, kas samazinātu tā līdzšinējās tiesības;

| 28. | atzīmē, ka Komisija ir pieņēmusi jaunu priekšlikumu (COM(2006)0244), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (5)); |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka Komisija ir pieņēmusi jaunu priekšlikumu (COM(2006)0244), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) (5));

| 29. | šajā sakarā atzinīgi vērtē un atbalsta Revīzijas palātas atzinuma Nr. 8/2005 (6) 36. punktā izteikto priekšlikumu vienkāršot un konsolidēt pašreiz spēkā esošās normas cīņai pret krāpšanu un, izmantojot iespēju, likvidēt esošos trūkumus; |
| --- | --- |

29.

šajā sakarā atzinīgi vērtē un atbalsta Revīzijas palātas atzinuma Nr. 8/2005 (6) 36. punktā izteikto priekšlikumu vienkāršot un konsolidēt pašreiz spēkā esošās normas cīņai pret krāpšanu un, izmantojot iespēju, likvidēt esošos trūkumus;

| 30. | īpaši atzinīgi vērtē visu OLAF izmeklēšanas pilnvaru apvienošanu vienā regulā; |
| --- | --- |

30.

īpaši atzinīgi vērtē visu OLAF izmeklēšanas pilnvaru apvienošanu vienā regulā;

| 31. | iesaka šajā nolūkā aktualizēt Padomes 1996. gada 11. novembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2185/96 noteikumus par inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses no krāpšanas un citiem pārkāpumiem (7) un iekļaut tos Regulā (EK) Nr. 1073/1999; sagaida attiecīgus Komisijas priekšlikumus; |
| --- | --- |

31.

iesaka šajā nolūkā aktualizēt Padomes 1996. gada 11. novembra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2185/96 noteikumus par inspekcijām un pārbaudēm uz vietas, ko veic Komisija, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses no krāpšanas un citiem pārkāpumiem (7) un iekļaut tos Regulā (EK) Nr. 1073/1999; sagaida attiecīgus Komisijas priekšlikumus;

| 32. | turklāt aicina Komisiju, ievērojot pieņemto Eiropas Kopienu Tiesas praksi, ieteikt nepieciešamos grozījumus Padomes 1995. gada 18. decembra horizontālajā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8); atgādina, ka tagad šie grozījumi ir jāpieņem, izmantojot koplēmuma procedūru; |
| --- | --- |

32.

turklāt aicina Komisiju, ievērojot pieņemto Eiropas Kopienu Tiesas praksi, ieteikt nepieciešamos grozījumus Padomes 1995. gada 18. decembra horizontālajā Regulā (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību (8); atgādina, ka tagad šie grozījumi ir jāpieņem, izmantojot koplēmuma procedūru;

| 33. | prasa Komisijai pārbaudīt, vai un cik lielā mērā Regulas priekšlikumā par savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību (9) Komisijai un OLAF piešķirto atbildību par pievienotās vērtības nodokļa krāpšanu var iekļaut Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 pārstrādātajā versijā; |
| --- | --- |

33.

prasa Komisijai pārbaudīt, vai un cik lielā mērā Regulas priekšlikumā par savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību (9) Komisijai un OLAF piešķirto atbildību par pievienotās vērtības nodokļa krāpšanu var iekļaut Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 pārstrādātajā versijā;

| 34. | atzinīgi vērtē Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 II punktā minēto izteikumu, ka OLAF jauktais statuss (t. i., izmeklēšanu ziņā Birojs ir neatkarīgs, bet tas atskaitās Komisijai par pārējo pienākumu izpildi) nav nelabvēlīgi ietekmējis izmeklēšanas funkcijas neatkarību (10); uzsver, ka OLAF Uzraudzības komitejas uzdevums ir nodrošināt izmeklēšanas funkcijas neatkarību (11); |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 II punktā minēto izteikumu, ka OLAF jauktais statuss (t. i., izmeklēšanu ziņā Birojs ir neatkarīgs, bet tas atskaitās Komisijai par pārējo pienākumu izpildi) nav nelabvēlīgi ietekmējis izmeklēšanas funkcijas neatkarību (10); uzsver, ka OLAF Uzraudzības komitejas uzdevums ir nodrošināt izmeklēšanas funkcijas neatkarību (11);

| 35. | taču norāda uz vienu no Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 93. punktā minētajiem secinājumiem, saskaņā ar kuru OLAF Uzraudzības komitejas lomu vajadzētu pārskatīt, lai izvairītos no jebkādas iejaukšanās pārbaužu procesā; |
| --- | --- |

35.

taču norāda uz vienu no Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 93. punktā minētajiem secinājumiem, saskaņā ar kuru OLAF Uzraudzības komitejas lomu vajadzētu pārskatīt, lai izvairītos no jebkādas iejaukšanās pārbaužu procesā;

OLAF izmeklēšana un pamattiesību aizsardzība

| 36. | ir patiesi norūpējies par Pirmās instances tiesas 2006. gada 6. aprīļa lēmumu (12) saistībā ar IRELA lietu, kurā Komisijai piesprieda izmaksāt kompensāciju ierēdnim; |
| --- | --- |

36.

ir patiesi norūpējies par Pirmās instances tiesas 2006. gada 6. aprīļa lēmumu (12) saistībā ar IRELA lietu, kurā Komisijai piesprieda izmaksāt kompensāciju ierēdnim;

| 37. | atzīmē Tiesas secinājumu, kas norāda uz to, ka OLAF, veicot izmeklēšanu un sagatavojot izmeklēšanas ziņojumu, nešaubīgi rīkojās nelikumīgi, jo tas nopietni un acīmredzami pārkāpa objektivitātes prasību; |
| --- | --- |

37.

atzīmē Tiesas secinājumu, kas norāda uz to, ka OLAF, veicot izmeklēšanu un sagatavojot izmeklēšanas ziņojumu, nešaubīgi rīkojās nelikumīgi, jo tas nopietni un acīmredzami pārkāpa objektivitātes prasību;

| 38. | uzskata, ka šis spriedums apstiprina OLAF Uzraudzības komitejas viedokli, kas uzstājīgi un atkārtoti vērš uzmanību uz nepieciešamību ievērot pamattiesības un norāda uz to, ka tas ir priekšnoteikums efektīvai OLAF izmeklēšanai, kuras rezultātus nepieciešamības gadījumā izskata tiesa; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka šis spriedums apstiprina OLAF Uzraudzības komitejas viedokli, kas uzstājīgi un atkārtoti vērš uzmanību uz nepieciešamību ievērot pamattiesības un norāda uz to, ka tas ir priekšnoteikums efektīvai OLAF izmeklēšanai, kuras rezultātus nepieciešamības gadījumā izskata tiesa;

| 39. | atgādina par Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 IX punktā minēto izteikumu, ka nav neatkarīgu garantiju tam, ka tiek nodrošināta pašreizējo izmeklēšanas procedūru likumība un izmeklēšanā iesaistīto personu pamattiesību ievērošana; |
| --- | --- |

39.

atgādina par Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 IX punktā minēto izteikumu, ka nav neatkarīgu garantiju tam, ka tiek nodrošināta pašreizējo izmeklēšanas procedūru likumība un izmeklēšanā iesaistīto personu pamattiesību ievērošana;

| 40. | uzskata, ka OLAF ir cieši jāsadarbojas ar Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka OLAF ir cieši jāsadarbojas ar Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju;

| 41. | uzsver, ka tiesas izveide Eiropas Savienības civilā dienesta vajadzībām dotu iespēju ievērojami uzlabot OLAF darba kontroli, veicot izmeklēšanu saistībā ar Kopienas ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka tiesas izveide Eiropas Savienības civilā dienesta vajadzībām dotu iespēju ievērojami uzlabot OLAF darba kontroli, veicot izmeklēšanu saistībā ar Kopienas ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem;

| 42. | sagaida, lai OLAF direktors stingri pārbauda biroja darbinieku veiktās izmeklēšanas kvalitāti; |
| --- | --- |

42.

sagaida, lai OLAF direktors stingri pārbauda biroja darbinieku veiktās izmeklēšanas kvalitāti;

OLAF darba prioritātes un perspektīvas

| 43. | atgādina, ka arī uz OLAF attiecas subsidiaritātes princips, tādēļ uz to attiecas arī noteikums koncentrēties uz jomām, kuras nav dalībvalstu iestāžu pilnvarās (izmeklēšana iestādēs un institūcijās un saistībā ar Komisijas tiešā veidā pārvaldītiem izdevumiem) vai kurām tās nepievērš pienācīgu uzmanību; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka arī uz OLAF attiecas subsidiaritātes princips, tādēļ uz to attiecas arī noteikums koncentrēties uz jomām, kuras nav dalībvalstu iestāžu pilnvarās (izmeklēšana iestādēs un institūcijās un saistībā ar Komisijas tiešā veidā pārvaldītiem izdevumiem) vai kurām tās nepievērš pienācīgu uzmanību;

| 44. | atbalsta Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 8/2005 37. punktā izteikto ieteikumu koncentrēt OLAF darbību uz izmeklēšanas funkciju; |
| --- | --- |

44.

atbalsta Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 8/2005 37. punktā izteikto ieteikumu koncentrēt OLAF darbību uz izmeklēšanas funkciju;

| 45. | atgādina Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 76. punktā izteikto secinājumu, ka pašreizējā OLAF prakse, pielīdzinot koordinēšanas un palīdzības darbības izmeklēšanai, apgrūtina resursu izmantošanu; sagaida, ka OLAF vadība turpmāk veiks skaidru uzdevumu sadali, lai tā būtu uzreiz skaidri redzama arī organizatoriskā ziņā; |
| --- | --- |

45.

atgādina Revīzijas palātas īpašā ziņojuma Nr. 1/2005 76. punktā izteikto secinājumu, ka pašreizējā OLAF prakse, pielīdzinot koordinēšanas un palīdzības darbības izmeklēšanai, apgrūtina resursu izmantošanu; sagaida, ka OLAF vadība turpmāk veiks skaidru uzdevumu sadali, lai tā būtu uzreiz skaidri redzama arī organizatoriskā ziņā;

| 46. | atzinīgi vērtē Revīzijas palātas ieteikumus, kas atbalsta nostāju, ko Eiropas Parlaments ir izteicis 2003. gada 4. decembra rezolūcijā par Komisijas ziņojumu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) darbību (13); pauž vienprātību ar Revīzijas palātu, ka OLAF koordinēšanas funkciju attiecībā uz dalībvalstu atbildīgajām iestādēm nedrīkst paplašināt uz OLAF izmeklēšanas darbību rēķina; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē Revīzijas palātas ieteikumus, kas atbalsta nostāju, ko Eiropas Parlaments ir izteicis 2003. gada 4. decembra rezolūcijā par Komisijas ziņojumu par Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) darbību (13); pauž vienprātību ar Revīzijas palātu, ka OLAF koordinēšanas funkciju attiecībā uz dalībvalstu atbildīgajām iestādēm nedrīkst paplašināt uz OLAF izmeklēšanas darbību rēķina;

Cīņa pret cigarešu kontrabandu un viltotu produktu tirdzniecību

| 47. | norāda, ka pēc dalībvalstu novērtējuma 2004. gadā pašu resursu apjoms bija par aptuveni EUR 418,5 miljoniem mazāks cigarešu kontrabandas dēļ un ka kopējie zaudējumi varētu būt vēl daudz lielāki; ar bažām pieņem zināšanai, ka zaudējumu apjoms, salīdzinot ar 2003. gadu, ir dubultojies (2003: aptuveni EUR 200 miljoni) (14); |
| --- | --- |

47.

norāda, ka pēc dalībvalstu novērtējuma 2004. gadā pašu resursu apjoms bija par aptuveni EUR 418,5 miljoniem mazāks cigarešu kontrabandas dēļ un ka kopējie zaudējumi varētu būt vēl daudz lielāki; ar bažām pieņem zināšanai, ka zaudējumu apjoms, salīdzinot ar 2003. gadu, ir dubultojies (2003: aptuveni EUR 200 miljoni) (14);

| 48. | konstatē, ka 2004. gadā atbildīgās iestādes konfiscējušas vairāk nekā 3,5 miljardus cigarešu un ka kopš 2001. gada jautājums par viltotu preču tirdzniecību ir ievērojami saasinājies; |
| --- | --- |

48.

konstatē, ka 2004. gadā atbildīgās iestādes konfiscējušas vairāk nekā 3,5 miljardus cigarešu un ka kopš 2001. gada jautājums par viltotu preču tirdzniecību ir ievērojami saasinājies;

| 49. | informē, ka saskaņā ar OLAF veiktajiem aprēķiniem, finanšu kaitējums, kas radies cigarešu kontrabandas un viltotu produktu tirdzniecības rezultātā kopš 2000. gada, veido EUR 1317 miljonus; |
| --- | --- |

49.

informē, ka saskaņā ar OLAF veiktajiem aprēķiniem, finanšu kaitējums, kas radies cigarešu kontrabandas un viltotu produktu tirdzniecības rezultātā kopš 2000. gada, veido EUR 1317 miljonus;

| 50. | apzinās, ka jaunās dalībvalstis, kas atrodas pie Eiropas Savienības austrumu robežas, īpaši cieš no pieaugošās cigarešu kontrabandas; |
| --- | --- |

50.

apzinās, ka jaunās dalībvalstis, kas atrodas pie Eiropas Savienības austrumu robežas, īpaši cieš no pieaugošās cigarešu kontrabandas;

| 51. | šajā sakarā vēlreiz uzsver vienošanās nozīmi, kas noslēgta starp Komisiju (kopā ar Beļģiju, Somiju, Franciju, Vāciju, Grieķiju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli un Spāniju) un Philip Morris International (PMI) par cigarešu kontrabandas apkarošanu; pauž uzslavu Komisijas un OLAF sadarbībai, kā arī atzinību OLAF operatīvo spēku nozīmīgajai operatīvajai palīdzībai cigarešu kontrabandas apkarošanā; vienošanās paredz pasākumus ilglaicīgai cigarešu kontrabandas novēršanai un vienlaicīgi ir mēģinājums izbeigt strīdus starp Kopienu un PMI; turklāt PMI divpadsmit gadu laikā Kopienām un dalībvalstīm samaksās aptuveni 1,25 miljardus ASV dolāru; |
| --- | --- |

51.

šajā sakarā vēlreiz uzsver vienošanās nozīmi, kas noslēgta starp Komisiju (kopā ar Beļģiju, Somiju, Franciju, Vāciju, Grieķiju, Itāliju, Luksemburgu, Nīderlandi, Portugāli un Spāniju) un Philip Morris International (PMI) par cigarešu kontrabandas apkarošanu; pauž uzslavu Komisijas un OLAF sadarbībai, kā arī atzinību OLAF operatīvo spēku nozīmīgajai operatīvajai palīdzībai cigarešu kontrabandas apkarošanā; vienošanās paredz pasākumus ilglaicīgai cigarešu kontrabandas novēršanai un vienlaicīgi ir mēģinājums izbeigt strīdus starp Kopienu un PMI; turklāt PMI divpadsmit gadu laikā Kopienām un dalībvalstīm samaksās aptuveni 1,25 miljardus ASV dolāru;

| 52. | ar prieku konstatē, ka kopš 2004. gada jūlija 14 dalībvalstis (Austrija, Čehija, Dānija, Igaunija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija Ungārija un Zviedrija), parakstot vienošanos, ir pievienojušās sākotnējām 10 dalībvalstīm; |
| --- | --- |

52.

ar prieku konstatē, ka kopš 2004. gada jūlija 14 dalībvalstis (Austrija, Čehija, Dānija, Igaunija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovākija, Slovēnija Ungārija un Zviedrija), parakstot vienošanos, ir pievienojušās sākotnējām 10 dalībvalstīm;

| 53. | kritizē Apvienoto Karalisti kā vienīgo dalībvalsti, kas nav parakstījusi vienošanos; aicina Apvienoto Karalisti pēc iespējas ātrāk parakstīt šo vienošanos; |
| --- | --- |

53.

kritizē Apvienoto Karalisti kā vienīgo dalībvalsti, kas nav parakstījusi vienošanos; aicina Apvienoto Karalisti pēc iespējas ātrāk parakstīt šo vienošanos;

| 54. | pauž nožēlu, ka Komisija līdz šim nav varējusi saprātīgi pielietot PIM maksājumus, kas veikti saskaņā ar šo vienošanos; uzskata par nepieņemamu, ka dalībvalstis saņem nosacījumiem neatbilstošus liela apjoma pārskaitījumus; šāda pieeja ir pretēja vienošanās mērķiem, kas paredz šādas summas izmantot pasākumiem krāpšanas apkarošanai, ko uzskata par prioritāriem cigarešu kontrabandas un zīmolu viltošanas apkarošanā; |
| --- | --- |

54.

pauž nožēlu, ka Komisija līdz šim nav varējusi saprātīgi pielietot PIM maksājumus, kas veikti saskaņā ar šo vienošanos; uzskata par nepieņemamu, ka dalībvalstis saņem nosacījumiem neatbilstošus liela apjoma pārskaitījumus; šāda pieeja ir pretēja vienošanās mērķiem, kas paredz šādas summas izmantot pasākumiem krāpšanas apkarošanai, ko uzskata par prioritāriem cigarešu kontrabandas un zīmolu viltošanas apkarošanā;

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot no PMI saņemtos maksājumus pasākumu finansēšanai, lai novērstu un apkarotu cigarešu kontrabandu, kā arī viltojumus; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot no PMI saņemtos maksājumus pasākumu finansēšanai, lai novērstu un apkarotu cigarešu kontrabandu, kā arī viltojumus;

| 56. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus šo ieņēmumu ievērojamas daļas izmantošanai un vajadzības gadījumā iesniegt budžeta grozījuma provizorisko projektu, kā arī priekšlikumus tiesiskajam pamatojumam; aicina Komisiju līdz 2006. gada 1. decembrim iesniegt Parlamentam ziņojumu par summām, kas saņemtas saskaņā ar vienošanos, kā arī par to sadalījumu un lietojumu; |
| --- | --- |

56.

aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus šo ieņēmumu ievērojamas daļas izmantošanai un vajadzības gadījumā iesniegt budžeta grozījuma provizorisko projektu, kā arī priekšlikumus tiesiskajam pamatojumam; aicina Komisiju līdz 2006. gada 1. decembrim iesniegt Parlamentam ziņojumu par summām, kas saņemtas saskaņā ar vienošanos, kā arī par to sadalījumu un lietojumu;

| 57. | uzskata, ka vienošanās ar PMI ir tik nozīmīga, ka OLAF un Komisijai vajadzētu izmantot visas iespējas, lai noslēgtu līdzīgas vienošanās ar citiem starptautiskajiem cigarešu ražotājiem; aicina OLAF līdz 2006. gada 1. decembrim ziņot par progresu šajā jomā; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka vienošanās ar PMI ir tik nozīmīga, ka OLAF un Komisijai vajadzētu izmantot visas iespējas, lai noslēgtu līdzīgas vienošanās ar citiem starptautiskajiem cigarešu ražotājiem; aicina OLAF līdz 2006. gada 1. decembrim ziņot par progresu šajā jomā;

| 58. | turklāt aicina Komisiju līdz 2006. gada 1. decembrim informēt Parlamentu par sarunu gaitu attiecībā uz PVO Vispārējo konvenciju par tabakas uzraudzību, kā arī tās protokoliem; |
| --- | --- |

58.

turklāt aicina Komisiju līdz 2006. gada 1. decembrim informēt Parlamentu par sarunu gaitu attiecībā uz PVO Vispārējo konvenciju par tabakas uzraudzību, kā arī tās protokoliem;

| 59. | uzsver, ka tas piešķir jautājumam par cigarešu kontrabandu un viltotu produktu tirdzniecību tik lielu nozīmi, ka sagatavos ziņojumu šajā sakarā; turklāt ierosinās veikt pētījumu par cigarešu kontrabandas un viltotu produktu tirdzniecības ietekmi uz Kopienas pašu resursiem; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka tas piešķir jautājumam par cigarešu kontrabandu un viltotu produktu tirdzniecību tik lielu nozīmi, ka sagatavos ziņojumu šajā sakarā; turklāt ierosinās veikt pētījumu par cigarešu kontrabandas un viltotu produktu tirdzniecības ietekmi uz Kopienas pašu resursiem;

Cīņa pret krāpšanu ar pievienotās vērtības nodokli

| 60. | pauž īpašu sašutumu par finansiālajiem zaudējumiem, ko rada tā saucamie “karuseļveida” darījumi; Vācijas Ekonomikas pētījumu institūts aprēķinājis ikgadējos zaudējumus saistībā ar ieņēmumiem no PVN 2003.-2005. gadā EUR 17—18 miljardu apmērā; vispārinot pieejamo informāciju, dalībvalstis uzskata, ka tās ik gadu zaudē aptuveni 10% ieņēmumu no PVN; trešā daļa zaudējumu attiecināmi uz pārrobežu “karuseļveida” darījumiem; |
| --- | --- |

60.

pauž īpašu sašutumu par finansiālajiem zaudējumiem, ko rada tā saucamie “karuseļveida” darījumi; Vācijas Ekonomikas pētījumu institūts aprēķinājis ikgadējos zaudējumus saistībā ar ieņēmumiem no PVN 2003.-2005. gadā EUR 17—18 miljardu apmērā; vispārinot pieejamo informāciju, dalībvalstis uzskata, ka tās ik gadu zaudē aptuveni 10% ieņēmumu no PVN; trešā daļa zaudējumu attiecināmi uz pārrobežu “karuseļveida” darījumiem;

| 61. | atgādina, ka tikai patiesos ieņēmumus var izmantot, lai iekasētu PVN pašu resursiem; |
| --- | --- |

61.

atgādina, ka tikai patiesos ieņēmumus var izmantot, lai iekasētu PVN pašu resursiem;

| 62. | atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta (15) veiks pārbaudi par pārvaldes iestāžu sadarbību PVN pielietošanā Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tostarp PVN krāpšanas apkarošanā tā sauktajos “karuseļveida” darījumos (16); |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē to, ka Revīzijas palāta (15) veiks pārbaudi par pārvaldes iestāžu sadarbību PVN pielietošanā Kopienas iekšējā tirdzniecībā, tostarp PVN krāpšanas apkarošanā tā sauktajos “karuseļveida” darījumos (16);

| 63. | tāpat atzinīgi vērtē, ka Komisijas uzdevumā tiek veikts pētījums par cīņu pret krāpšanu ar PVN, un aicina Komisiju pēc pētījuma noslēguma vienu eksemplāru nosūtīt Budžeta kontroles komitejai; |
| --- | --- |

63.

tāpat atzinīgi vērtē, ka Komisijas uzdevumā tiek veikts pētījums par cīņu pret krāpšanu ar PVN, un aicina Komisiju pēc pētījuma noslēguma vienu eksemplāru nosūtīt Budžeta kontroles komitejai;

Iekšpolitikas jomas

| 64. | ar bažām konstatē, ka Revīzijas palāta 2004. gada pārskata 6.4 punktā atkal (tāpat kā iepriekšējos gados), ir norādījusi uz vājajām vietām iekšpolitikas jomu novērošanas un kontroles sistēmās, kas izraisa situāciju, ka kļūdas subsīdiju saņēmēju līmenī netiek laikā pamanītas; tai pat laikā pārbaužu skaits 2004. gadā, salīdzinot ar 2003. gadu, ir samazinājies; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, kā novērst šos tūkumus; |
| --- | --- |

64.

ar bažām konstatē, ka Revīzijas palāta 2004. gada pārskata 6.4 punktā atkal (tāpat kā iepriekšējos gados), ir norādījusi uz vājajām vietām iekšpolitikas jomu novērošanas un kontroles sistēmās, kas izraisa situāciju, ka kļūdas subsīdiju saņēmēju līmenī netiek laikā pamanītas; tai pat laikā pārbaužu skaits 2004. gadā, salīdzinot ar 2003. gadu, ir samazinājies; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu, kā novērst šos tūkumus;

| 65. | pauž nožēlu, ka Komisija līdz šim nav izveidojusi iekšējo melno sarakstu, aptverot visus ģenerāldirektorātus un visus attiecīgajā ĢD iekļautos direktorātus, attiecībā uz firmām, uzņēmumu filiālēm un laboratorijām, kas piedalās pētniecības un izstrādes programmās, kas saskaņā ar iekšējo revīziju, OLAF revīziju vai tiesu iestādes lēmumu ir atzītas par vainīgām krāpšanā; uzskata, ka minētajam sarakstam vajadzētu nodrošināt, ka šāds uzņēmums, laboratorija vai cita iestāde nevar saņem Kopienas finansējumu arī no tiem direktorātiem, kuri nav konstatējuši krāpšanu; |
| --- | --- |

65.

pauž nožēlu, ka Komisija līdz šim nav izveidojusi iekšējo melno sarakstu, aptverot visus ģenerāldirektorātus un visus attiecīgajā ĢD iekļautos direktorātus, attiecībā uz firmām, uzņēmumu filiālēm un laboratorijām, kas piedalās pētniecības un izstrādes programmās, kas saskaņā ar iekšējo revīziju, OLAF revīziju vai tiesu iestādes lēmumu ir atzītas par vainīgām krāpšanā; uzskata, ka minētajam sarakstam vajadzētu nodrošināt, ka šāds uzņēmums, laboratorija vai cita iestāde nevar saņem Kopienas finansējumu arī no tiem direktorātiem, kuri nav konstatējuši krāpšanu;

Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar Parlamenta 2005. gada 7. jūnija rezolūciju par Kopienu finanšu interešu aizsardzību un cīņu pret krāpšanu (17)

| 66. | atzīmē, ka Komisija 2005. gada 20. oktobrī iesniedza ziņojumu Eiropas Parlamentam par “melno sarakstu” izmantošanu lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

66.

atzīmē, ka Komisija 2005. gada 20. oktobrī iesniedza ziņojumu Eiropas Parlamentam par “melno sarakstu” izmantošanu lauksaimniecības nozarē;

| 67. | pieņem zināšanai Komisijas atbildi uz rezolūcijas 25. punktu par pārmaksāto vai nepareizi izmaksāto līdzekļu piedziņu; tomēr uzskata to par neapmierinošu; tāpēc norāda uz šādiem faktiem:






  — | tas ir lielā mērā Eiropas Parlamenta nopelns, ka šajā jomā vērojams progress; |
| --- | --- | --- |

67.

pieņem zināšanai Komisijas atbildi uz rezolūcijas 25. punktu par pārmaksāto vai nepareizi izmaksāto līdzekļu piedziņu; tomēr uzskata to par neapmierinošu; tāpēc norāda uz šādiem faktiem:

—

tas ir lielā mērā Eiropas Parlamenta nopelns, ka šajā jomā vērojams progress;

| — | Eiropas Parlaments piešķir šim jautājumam lielu nozīmi un tādēļ sagatavos patstāvīgu ziņojumu par šo tēmu; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlaments piešķir šim jautājumam lielu nozīmi un tādēļ sagatavos patstāvīgu ziņojumu par šo tēmu;

| — | atzinīgi vērtē faktu, ka 2004. gadā Komisija ir izlases kārtībā pārbaudījusi dalībvalstu piedziņas procedūras; šajā sakarā tāpat atzinīgi vērtē, ka Komisija 50 % gadījumu ir noraidījusi pieprasījumus atteikties no parādu piedziņas; tas atbilst EUR 35,46 miljoniem, kas dalībvalstīm jāpiedzen; |
| --- | --- |

—

atzinīgi vērtē faktu, ka 2004. gadā Komisija ir izlases kārtībā pārbaudījusi dalībvalstu piedziņas procedūras; šajā sakarā tāpat atzinīgi vērtē, ka Komisija 50 % gadījumu ir noraidījusi pieprasījumus atteikties no parādu piedziņas; tas atbilst EUR 35,46 miljoniem, kas dalībvalstīm jāpiedzen;

| — | lauksaimniecības jomā par 2004. gadu vēl jāiekasē EUR 63,76 miljoni; klāt jāpieskaita arī iepriekšējos gados nesamaksātās summas EUR 2078 miljonu apmērā; kopā EUR 811 miljoni šobrīd atrodas tiesas pārziņā; |
| --- | --- |

—

lauksaimniecības jomā par 2004. gadu vēl jāiekasē EUR 63,76 miljoni; klāt jāpieskaita arī iepriekšējos gados nesamaksātās summas EUR 2078 miljonu apmērā; kopā EUR 811 miljoni šobrīd atrodas tiesas pārziņā;

| — | struktūrfondu jomā par 2004. gadu vēl jāiekasē EUR 357,4 miljoni (kā arī EUR 40,5 miljoni saistībā ar kohēzijas fondiem); klāt jāpieskaita arī iepriekšējos gados nesamaksātās summas EUR 689,2 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

—

struktūrfondu jomā par 2004. gadu vēl jāiekasē EUR 357,4 miljoni (kā arī EUR 40,5 miljoni saistībā ar kohēzijas fondiem); klāt jāpieskaita arī iepriekšējos gados nesamaksātās summas EUR 689,2 miljonu apmērā;

| — | uzsver dalībvalstu primāro atbildību par ātru un efektīvu zaudēto budžeta līdzekļu piedzīšanu; pauž nožēlu, ka dalībvalstis līdz šim ir nepietiekami pildījušas šo savu pienākumu, galvenais nepilnīgi ziņojušas Komisijai; |
| --- | --- |

—

uzsver dalībvalstu primāro atbildību par ātru un efektīvu zaudēto budžeta līdzekļu piedzīšanu; pauž nožēlu, ka dalībvalstis līdz šim ir nepietiekami pildījušas šo savu pienākumu, galvenais nepilnīgi ziņojušas Komisijai;

| — | lūdz informāciju par dalībvalstu reakciju uz Komisijas vēstulēm, saskaņā ar kurām lauksaimniecības jomā vien tām ir jāpiedzen EUR 650 miljoni (18); |
| --- | --- |

—

lūdz informāciju par dalībvalstu reakciju uz Komisijas vēstulēm, saskaņā ar kurām lauksaimniecības jomā vien tām ir jāpiedzen EUR 650 miljoni (18);

| — | turklāt jautā, vai OLAF un Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) ir vienojušies par darbu sadali, kas paredz, ka OLAF turpmāk atbildēs par izmeklēšanu, turpretī ĢD AGRI būs atbildīgs par līdzekļu piedzīšanu (19); |
| --- | --- |

—

turklāt jautā, vai OLAF un Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) ir vienojušies par darbu sadali, kas paredz, ka OLAF turpmāk atbildēs par izmeklēšanu, turpretī ĢD AGRI būs atbildīgs par līdzekļu piedzīšanu (19);

| 68. | kritizē Komisiju, ka tā līdz 2005. gada 1. septembrim nav iesniegusi visu līgumu sarakstu, kuri kopš 2000. gada ir noslēgti ar iepirkuma aģentūrām; šajā sarakstā jābūt iekļautiem datiem par līguma darbības laiku, to piešķiršanas procedūru un attiecīgo maksājumu apjomu; |
| --- | --- |

68.

kritizē Komisiju, ka tā līdz 2005. gada 1. septembrim nav iesniegusi visu līgumu sarakstu, kuri kopš 2000. gada ir noslēgti ar iepirkuma aģentūrām; šajā sarakstā jābūt iekļautiem datiem par līguma darbības laiku, to piešķiršanas procedūru un attiecīgo maksājumu apjomu;

| 69. | atgādina OLAF par nepieciešamību turpināt 2004. gada novembrī uzsākto dialogu par informāciju, kāda varētu būt pieejama Eiropas Parlamentam saistībā ar OLAF darbu, ņemot vērā 2005. gada 30. jūnija vēstulē pausto gatavību dialogam; mērķis ir ievērot Eiropas Parlamenta kontroles funkcijas, vienlaicīgi saglabājot OLAF pārbaužu ticamību saskaņā ar likumā noteiktajam prasībām, īpaši OLAF regulas 12. panta 3. punktu; sagaida, ka OLAF līdz 2006. gada 1. septembrim Budžeta komitejai iesniegs rakstiskus priekšlikumus; |
| --- | --- |

69.

atgādina OLAF par nepieciešamību turpināt 2004. gada novembrī uzsākto dialogu par informāciju, kāda varētu būt pieejama Eiropas Parlamentam saistībā ar OLAF darbu, ņemot vērā 2005. gada 30. jūnija vēstulē pausto gatavību dialogam; mērķis ir ievērot Eiropas Parlamenta kontroles funkcijas, vienlaicīgi saglabājot OLAF pārbaužu ticamību saskaņā ar likumā noteiktajam prasībām, īpaši OLAF regulas 12. panta 3. punktu; sagaida, ka OLAF līdz 2006. gada 1. septembrim Budžeta komitejai iesniegs rakstiskus priekšlikumus;

| 70. | pauž kritiku par to, ka informācija par Eurostat lietu, ko Komisija pārsūtīja 2006. gada 12. aprīlī, ir ļoti vispārīga; pieprasa līdz 2006. gada 1. oktobrim nosūtīt detalizētu informāciju, it īpaši par pārkāpumu finansiālajām sekām (zaudētās summas, nepareizi iztērētās summas, saņemamo summu aprēķini un izdotie piedzīšanas rīkojumi, faktiski atgūtās summas, summas, kuras plānots atgūt, un norakstītās summas) un par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu, sevišķi par līgumiem, kas nav nodoti apakšuzņēmējiem (šādu līgumu labumguvēju saraksts, attiecīgās summas, atklātie pārkāpumi); |
| --- | --- |

70.

pauž kritiku par to, ka informācija par Eurostat lietu, ko Komisija pārsūtīja 2006. gada 12. aprīlī, ir ļoti vispārīga; pieprasa līdz 2006. gada 1. oktobrim nosūtīt detalizētu informāciju, it īpaši par pārkāpumu finansiālajām sekām (zaudētās summas, nepareizi iztērētās summas, saņemamo summu aprēķini un izdotie piedzīšanas rīkojumi, faktiski atgūtās summas, summas, kuras plānots atgūt, un norakstītās summas) un par publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu, sevišķi par līgumiem, kas nav nodoti apakšuzņēmējiem (šādu līgumu labumguvēju saraksts, attiecīgās summas, atklātie pārkāpumi);

| 71. | pauž nožēlu, ka Komisija līdz šim nav spējusi nodrošināt pārskatu par to, kādas starptautiskas konsultāciju firmas Komisijas uzdevumā ir strādājušas tiešo izdevumu jomā (20); pašreiz sagaida šādu ziņojumu līdz 2006. gada 1. novembrim; vienlaicīgi aicina Komisiju steidzināt dalībvalstis iesniegt informāciju netiešo izdevumu jomā; |
| --- | --- |

71.

pauž nožēlu, ka Komisija līdz šim nav spējusi nodrošināt pārskatu par to, kādas starptautiskas konsultāciju firmas Komisijas uzdevumā ir strādājušas tiešo izdevumu jomā (20); pašreiz sagaida šādu ziņojumu līdz 2006. gada 1. novembrim; vienlaicīgi aicina Komisiju steidzināt dalībvalstis iesniegt informāciju netiešo izdevumu jomā;

| 72. | pauž neapmierinātību ar Komisijas sniegto neskaidro informāciju par Berlaymont ēkas atjaunošanu; jautā, vai ir bijuši kādi trešo pušu pārkāpumi un kādus administratīvus pasākumus šajā sakarā ir veikusi Komisija; |
| --- | --- |

72.

pauž neapmierinātību ar Komisijas sniegto neskaidro informāciju par Berlaymont ēkas atjaunošanu; jautā, vai ir bijuši kādi trešo pušu pārkāpumi un kādus administratīvus pasākumus šajā sakarā ir veikusi Komisija;

| 73. | pauž satraukumu par ziņojumiem, kas norāda uz, iespējams, pārāk augsto īres maksu, ko Eiropas Parlaments maksāja Strasbūras pilsētai par Parlamenta SDM un WIC ēkām, kā arī minēto ēku pārāk augsto pirkuma cenu; apņemas izskatīt šos pieņēmumus, aktīvi, bargi un pārskatāmi izmeklējot jautājumu, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības, kā arī Eiropas nodokļu maksātāju finansiālās intereses tiek atbilstoši aizsargātas; |
| --- | --- |

73.

pauž satraukumu par ziņojumiem, kas norāda uz, iespējams, pārāk augsto īres maksu, ko Eiropas Parlaments maksāja Strasbūras pilsētai par Parlamenta SDM un WIC ēkām, kā arī minēto ēku pārāk augsto pirkuma cenu; apņemas izskatīt šos pieņēmumus, aktīvi, bargi un pārskatāmi izmeklējot jautājumu, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības, kā arī Eiropas nodokļu maksātāju finansiālās intereses tiek atbilstoši aizsargātas;

| 74. | atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija 2005. gada beigās apturēja eksporta kompensāciju izmaksu par kaušanai paredzētajiem lopiem; vienlaicīgi pieņem zināšanai, ka ir jāpiedzen EUR 218 560 par 2004. gadā neatbilstoši izmaksātajām eksporta kompensācijām (2003. gads — EUR 58 680); |
| --- | --- |

74.

atzinīgi vērtē faktu, ka Komisija 2005. gada beigās apturēja eksporta kompensāciju izmaksu par kaušanai paredzētajiem lopiem; vienlaicīgi pieņem zināšanai, ka ir jāpiedzen EUR 218 560 par 2004. gadā neatbilstoši izmaksātajām eksporta kompensācijām (2003. gads — EUR 58 680);

Dažādi

| 75. | atzinīgi vērtē atjaunoto diskusiju par Eiropas likumdevēja iestādes pilnvarām krimināltiesību jomā, kam par pamatu bija Eiropas Kopienu tiesas 2005. gada 13. septembra spriedums (21); uzsver, ka pretēji Komisijas nostājai (22), tas uzskata par nepieciešamu pašreizējos likumdošanas priekšlikumus izskatīt atsevišķi; nemainīgi uzskata, ka direktīvas projekts par Kopienas finanšu interešu krimināltiesisko aizsardzību ir jāpamato ar Līguma 280. pantu (23); aicina Padomi mainīt savu negatīvo nostāju attiecībā uz Kopienas finanšu interešu aizsardzības stiprināšanu, izmantojot krimināltiesiskos pasākumus, un uzsākt pirmo lasījumu; |
| --- | --- |

75.

atzinīgi vērtē atjaunoto diskusiju par Eiropas likumdevēja iestādes pilnvarām krimināltiesību jomā, kam par pamatu bija Eiropas Kopienu tiesas 2005. gada 13. septembra spriedums (21); uzsver, ka pretēji Komisijas nostājai (22), tas uzskata par nepieciešamu pašreizējos likumdošanas priekšlikumus izskatīt atsevišķi; nemainīgi uzskata, ka direktīvas projekts par Kopienas finanšu interešu krimināltiesisko aizsardzību ir jāpamato ar Līguma 280. pantu (23); aicina Padomi mainīt savu negatīvo nostāju attiecībā uz Kopienas finanšu interešu aizsardzības stiprināšanu, izmantojot krimināltiesiskos pasākumus, un uzsākt pirmo lasījumu;

| 76. | pašreizējos putnu gripas riska apstākļos pauž bažas par jaunas tendences pieņemšanos spēkā, kas tostarp ietver nelegālu putnu gaļas importu no tām valstīm (īpaši no Ķīnas), pret kurām Eiropas Savienība ir noteikusi importa aizliegumu; aicina Komisiju līdz 2006. gada 31. oktobrim iesniegt Parlamentam detalizētu informāciju par krāpšanas gadījumiem saistībā ar putnu gaļas importu, par kuriem kopš 2004. gada sākumā ziņots, izmantojot Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēmu (RASFF); aicina Komisiju un OLAF pēc iespējas drīz veikt nepieciešamos pasākumus; |
| --- | --- |

76.

pašreizējos putnu gripas riska apstākļos pauž bažas par jaunas tendences pieņemšanos spēkā, kas tostarp ietver nelegālu putnu gaļas importu no tām valstīm (īpaši no Ķīnas), pret kurām Eiropas Savienība ir noteikusi importa aizliegumu; aicina Komisiju līdz 2006. gada 31. oktobrim iesniegt Parlamentam detalizētu informāciju par krāpšanas gadījumiem saistībā ar putnu gaļas importu, par kuriem kopš 2004. gada sākumā ziņots, izmantojot Pārtikas un barības ātrās reaģēšanas sistēmu (RASFF); aicina Komisiju un OLAF pēc iespējas drīz veikt nepieciešamos pasākumus;

*

- *

| 77. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, OLAF Uzraudzības komitejai un OLAF. |
| --- | --- |

77.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Kopienu Tiesai, Revīzijas palātai, OLAF Uzraudzības komitejai un OLAF.

---

(1)  http://europa.eu.int/comm/anti_fraud/reports/olaf/2004-2004/en2.pdf.

(2)  OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.

(3)  Skatīt Komisijas dienestu darba dokumenta SEC(2005)0974 1.2. un 1.8. tabulu.

(4)  Visu OLAF un tā priekšgājēju pārbaudīto gadījumu pārkāpumu apjoms finanšu izteiksmē veido gandrīz EUR 5 800 miljonus.

(5)  OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

(6)  Revīzijas palātas atzinums Nr. 8/2005 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai attiecībā uz savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību OV C 313, 9.12.2005., 1. lpp.

(7)  OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

(8)  OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

(9)  Komisijas 2004. gada 20. jūlija priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par savstarpēju administratīvo palīdzību Kopienas finanšu interešu aizsardzībai pret krāpšanu vai citādu nelikumīgu rīcību (COM(2004)0509).

(10)  Revīzijas palātas īpašais ziņojums Nr. 1/2005 par to, kā tiek vadīts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) ar Komisijas atbildēmOV C 202, 18.8.2005., 3. lpp.

(11)  Skatīt Regulas (EK) Nr. 1073/1999 11. panta 1. punkta 1. apakšpunktu.

(12)  Lieta T-309, Camos Grau pret Komisiju, “Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēta.

(13)  OV C 89 E, 14.4.2004., 153. lpp.

(14)  Šie skaitļi ir pieņēmumi. Aprēķins balstās uz paziņojumiem no 24 dalībvalstīm par konfiscētajām cigaretēm. Turklāt OLAF pieņem, ka tikai 10 % nelegālo preču tiek konfiscētas.

(15)  Skatīt Revīzijas palātas 2006. gada darba programmu (10.1.2006., 3. lpp.).

(16)  Pārskatīšana attiecas uz Padomes 2003. gada 7. oktobra Regulas (EK) Nr. 1798/2003 par administratīvu sadarbību pievienotās vērtības nodokļu jomā īstenošanu un Regulas (EEK) Nr. 218/92 atcelšanu (OV L 264, 15.10.2003., 1. lpp.), ko groza ar Padomes Regulu (EK) Nr. 885/2004 (OV L 168, 1.5.2004., 1. lpp.).

(17)  

  OV C 124 E, 25.5.2006., 232. lpp.

(18)  Skat. tā iepriekš minētās 2005. gada 7. jūnija rezolūcijas 16. punktu.

(19)  Skat. tā iepriekš minētās 2005. gada 7. jūnija rezolūcijas 10. punktu.

(20)  Skat. tā iepriekš minētās 2005. gada 7. jūnija rezolūcijas 73. punktu.

(21)  Lieta C-176/03, Komisija pret Padomi (“Oficiālajā Vēstnesī” vēl nav publicēts).

(22)  Skatīt Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Tiesas 2005. gada 13. septembra sprieduma sekām (C-176/03 Komisija pret Padomi) (COM (2005)0583).

(23)  Skatīt Eiropas Parlamenta 2001. gada 29. novembra nostāja par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes rezolūcijai par Kopienas finanšu interešu krimināltiesisko aizsardzību (OV C 153 E, 27.6.2002., 253. lpp.), kā arī tā iepriekš minēto 2003. gada 4. decembra rezolūciju.

P6_TA(2006)0278

Austrumtimora

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Austrumtimoru

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Austrumtimoru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas par Austrumtimoru,

| — | ņemot vērā 2006. gada 31. maija paziņojumu par Austrumtimoru, ko veica prezidējošā valsts Eiropas Savienības vārdā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 31. maija paziņojumu par Austrumtimoru, ko veica prezidējošā valsts Eiropas Savienības vārdā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja paziņojumu Drošības padomei (5432. sanāksme), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra īpašā pārstāvja paziņojumu Drošības padomei (5432. sanāksme),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. pantu,

| A. | tā kā pēc 600 karavīru, kas ir viena trešdaļa bruņoto spēku sastāva, atlaišana no darba 2006. gada aprīlī Austrumtimorā plosās vardarbība; un tā kā 2006. gada 28.—29. aprīļa bruņotā konflikta laikā starp bruņotajiem spēkiem no vienas puses un atlaisto karaspēku un to atbalstošajiem pilsoņiem no otras puses tika nogalināti cilvēki, turklāt jautājums par to skaitu ir strīdīgs; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc 600 karavīru, kas ir viena trešdaļa bruņoto spēku sastāva, atlaišana no darba 2006. gada aprīlī Austrumtimorā plosās vardarbība; un tā kā 2006. gada 28.—29. aprīļa bruņotā konflikta laikā starp bruņotajiem spēkiem no vienas puses un atlaisto karaspēku un to atbalstošajiem pilsoņiem no otras puses tika nogalināti cilvēki, turklāt jautājums par to skaitu ir strīdīgs;

| B. | tā kā bandu izraisīto nemieru, nekārtību un vardarbības aktu laikā lielu skaitu cilvēku nogalināja, vēl lielāku skaitu ievainoja, un desmitiem tūkstošu iedzīvotāju panikā pameta galvaspilsētu un apmetās apkārtējos kalnos, vai arī tika pārvietoti baznīcas, ANO vai vēstniecību aizsardzībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā bandu izraisīto nemieru, nekārtību un vardarbības aktu laikā lielu skaitu cilvēku nogalināja, vēl lielāku skaitu ievainoja, un desmitiem tūkstošu iedzīvotāju panikā pameta galvaspilsētu un apmetās apkārtējos kalnos, vai arī tika pārvietoti baznīcas, ANO vai vēstniecību aizsardzībā;

| C. | tā kā saskaņā ar ANO sniegto informāciju 2006. gada 25. maijā karavīri atklāja uguni pret neapbruņotiem policistiem, nogalinot deviņus un ievainojot divdesmit septiņus no tiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ANO sniegto informāciju 2006. gada 25. maijā karavīri atklāja uguni pret neapbruņotiem policistiem, nogalinot deviņus un ievainojot divdesmit septiņus no tiem;

| D. | tā kā politiskā nestabilitāte Austrumtimorā saglabājas, neskatoties uz iekšlietu ministra un aizsardzības ministra atkāpšanos no amata, kā arī cita veida centieniem un pasākumiem no Autrumtimoras iestāžu puses; |
| --- | --- |

D.

tā kā politiskā nestabilitāte Austrumtimorā saglabājas, neskatoties uz iekšlietu ministra un aizsardzības ministra atkāpšanos no amata, kā arī cita veida centieniem un pasākumiem no Autrumtimoras iestāžu puses;

| E. | tā kā protestētāji pieprasa ministru prezidenta Mari Alkatiri atkāpšanos no amata; |
| --- | --- |

E.

tā kā protestētāji pieprasa ministru prezidenta Mari Alkatiri atkāpšanos no amata;

| F. | tā kā nopietnas bažas izraisošā drošības un politiskā krīze padziļinājās, liekot Austrumtimoras iestādēm lūgt ārvalstu karaspēku atbalstu, lai kontrolētu nepamatoto vardarbības uzliesmojumu un atjaunotu likumību un kārtību; |
| --- | --- |

F.

tā kā nopietnas bažas izraisošā drošības un politiskā krīze padziļinājās, liekot Austrumtimoras iestādēm lūgt ārvalstu karaspēku atbalstu, lai kontrolētu nepamatoto vardarbības uzliesmojumu un atjaunotu likumību un kārtību;

| G. | atbalstot prezidenta Xanana Gusmão un galvenā ministra Ramos Horta valdības vārdā uzsāktos pasākumus, kuru mērķis ir atjaunot politisko un sociālo stabilitāti, tostarp sarunas ar atlaisto karavīru un policistu pārstāvjiem, kā arī aģentiem, kas pameta savas organizatoriskās struktūras, klātesot ANO novērotājiem; |
| --- | --- |

G.

atbalstot prezidenta Xanana Gusmão un galvenā ministra Ramos Horta valdības vārdā uzsāktos pasākumus, kuru mērķis ir atjaunot politisko un sociālo stabilitāti, tostarp sarunas ar atlaisto karavīru un policistu pārstāvjiem, kā arī aģentiem, kas pameta savas organizatoriskās struktūras, klātesot ANO novērotājiem;

| H. | tā kā ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos ziņoja par vairāk nekā 100 000 pārvietoto personu, kas pēdējo nedēļu laikā bija spiestas pamest dzīvesvietas pēc nemieriem, kuri uzliesmoja pēc vienas trešdaļas bruņoto spēku sastāva atlaišanas un policijas spēku sadalīšanas un ko veicināja bandu vardarbības akti; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos ziņoja par vairāk nekā 100 000 pārvietoto personu, kas pēdējo nedēļu laikā bija spiestas pamest dzīvesvietas pēc nemieriem, kuri uzliesmoja pēc vienas trešdaļas bruņoto spēku sastāva atlaišanas un policijas spēku sadalīšanas un ko veicināja bandu vardarbības akti;

| I. | tā kā ANO misijas Austrumtimorā (pašreiz UNOTIL), kuras karaspēka sastāva un civilā personāla skaits reiz bija 11 000 cilvēku, kas samazinājās līdz 130 personāla locekļiem, policistiem un militārajiem padomdevējiem, mandāta termiņš, ko ANO Drošības padome pagarināja tikai uz vienu mēnesi, neskatoties uz ANO ģenerālsekretāra ierosinājumu to pagarināt par vienu gadu, beidzas 2006. gada 20. jūnijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO misijas Austrumtimorā (pašreiz UNOTIL), kuras karaspēka sastāva un civilā personāla skaits reiz bija 11 000 cilvēku, kas samazinājās līdz 130 personāla locekļiem, policistiem un militārajiem padomdevējiem, mandāta termiņš, ko ANO Drošības padome pagarināja tikai uz vienu mēnesi, neskatoties uz ANO ģenerālsekretāra ierosinājumu to pagarināt par vienu gadu, beidzas 2006. gada 20. jūnijā;

| J. | tā kā bezdarba līmenis Austrumtimorā ir apmēram 80 %, turklāt 40% no šiem bezdarbniekiem dzīvo zem nabadzības sliekšņa un 60 % ir 18 gadus veci vai jaunāki; |
| --- | --- |

J.

tā kā bezdarba līmenis Austrumtimorā ir apmēram 80 %, turklāt 40% no šiem bezdarbniekiem dzīvo zem nabadzības sliekšņa un 60 % ir 18 gadus veci vai jaunāki;

| K. | ņemot vērā Austrumtimoras iedzīvotāju neatņemamās suverenās tiesības, jo īpaši uz savas valsts dabas resursiem, |
| --- | --- |

K.

ņemot vērā Austrumtimoras iedzīvotāju neatņemamās suverenās tiesības, jo īpaši uz savas valsts dabas resursiem,

| 1. | aicina visas iesaistītās puses Austrumtimorā atturēties no vardarbības, iesaistīties visaptverošā dialogā, lai atrisinātu politiskās domstarpības, un piedalīties demokrātiskajā procesā, ievērojot tiesiskos un konstitucionālos principus, tādējādi sniedzot ieguldījumu sociālās un politiskās stabilitātes atjaunošanā; |
| --- | --- |

1.

aicina visas iesaistītās puses Austrumtimorā atturēties no vardarbības, iesaistīties visaptverošā dialogā, lai atrisinātu politiskās domstarpības, un piedalīties demokrātiskajā procesā, ievērojot tiesiskos un konstitucionālos principus, tādējādi sniedzot ieguldījumu sociālās un politiskās stabilitātes atjaunošanā;

| 2. | atzinīgi vērtē Austrumtimoras iestāžu lēmumu pieprasīt starptautisku izmeklēšanu saistībā ar 2006. gada 28. un 29. aprīļa un 23., 24. un 25. maija notikumiem, kad bruņota konflikta laikā starp bruņotajiem spēkiem no vienas puses un atlaisto karaspēku un to atbalstošajiem pilsoņiem no otras puses tika nogalināts nenoskaidrots cilvēku skaits; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Austrumtimoras iestāžu lēmumu pieprasīt starptautisku izmeklēšanu saistībā ar 2006. gada 28. un 29. aprīļa un 23., 24. un 25. maija notikumiem, kad bruņota konflikta laikā starp bruņotajiem spēkiem no vienas puses un atlaisto karaspēku un to atbalstošajiem pilsoņiem no otras puses tika nogalināts nenoskaidrots cilvēku skaits;

| 3. | aicina Austrumtimoras valdību un prezidentu veikt nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu vardarbību un atjaunotu drošu un stabilu situāciju, pilnībā ievērojot Austrumtimoras konstitūciju; |
| --- | --- |

3.

aicina Austrumtimoras valdību un prezidentu veikt nepieciešamos pasākumus, lai izbeigtu vardarbību un atjaunotu drošu un stabilu situāciju, pilnībā ievērojot Austrumtimoras konstitūciju;

| 4. | atzīmē, ka starptautiskās sabiedrības un jo īpaši ANO un tās Drošības padomes lomai ir liela nozīme Austrumtimoras stāvokļa, neatkarības un suverenitātes nostiprināšanā, kā arī demokrātijas veicināšanā šajā jaunajā valstī; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka starptautiskās sabiedrības un jo īpaši ANO un tās Drošības padomes lomai ir liela nozīme Austrumtimoras stāvokļa, neatkarības un suverenitātes nostiprināšanā, kā arī demokrātijas veicināšanā šajā jaunajā valstī;

| 5. | uzsver, ka ANO misijas Austrumtimorā samazināšanas process, kas notika pēdējo četru gadu laikā, jāmaina, un, saskaņā ar Austrumtimoras iestāžu lūgumu 2006. gada 13. jūnijā, lūdz izvietot ANO vadītus policijas spēkus un Apvienoto Nāciju pilnvarotos miera uzturēšanas spēkus, kas palīdzētu atjaunot stabilitāti; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ANO misijas Austrumtimorā samazināšanas process, kas notika pēdējo četru gadu laikā, jāmaina, un, saskaņā ar Austrumtimoras iestāžu lūgumu 2006. gada 13. jūnijā, lūdz izvietot ANO vadītus policijas spēkus un Apvienoto Nāciju pilnvarotos miera uzturēšanas spēkus, kas palīdzētu atjaunot stabilitāti;

| 6. | atzinīgi vērtē ANO mandāta termiņa pagarināšanu saskaņā ar ģenerālsekretāra ieteikumiem, un aicina saglabāt Austrumtimorā miera uzturēšanas un civilās policijas vienības, līdz šīs valsts bruņotie spēki un policija varēs pārņemt šo uzdevumu izpildi; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē ANO mandāta termiņa pagarināšanu saskaņā ar ģenerālsekretāra ieteikumiem, un aicina saglabāt Austrumtimorā miera uzturēšanas un civilās policijas vienības, līdz šīs valsts bruņotie spēki un policija varēs pārņemt šo uzdevumu izpildi;

| 7. | iesaka, ievērojot Austrumtimoras iestāžu suverenitāti un visu to starptautisko spēku pilnvaru specifiku, kas šobrīd atrodas valstī ANO uzraudzībā, izveidot efektīvus horizontālo sakaru un sadarbības kanālus starp starptautiskajiem spēkiem, lai pēc iespējas efektīvāk darbotos Austrumtimoras interešu labā, efektīvi atjaunotu sabiedrisko kārtību un nekavējoties atsāktu visu iestāžu normālu darbību; |
| --- | --- |

7.

iesaka, ievērojot Austrumtimoras iestāžu suverenitāti un visu to starptautisko spēku pilnvaru specifiku, kas šobrīd atrodas valstī ANO uzraudzībā, izveidot efektīvus horizontālo sakaru un sadarbības kanālus starp starptautiskajiem spēkiem, lai pēc iespējas efektīvāk darbotos Austrumtimoras interešu labā, efektīvi atjaunotu sabiedrisko kārtību un nekavējoties atsāktu visu iestāžu normālu darbību;

| 8. | atzinīgi vērtē Austrumtimoras iekļaušanu ĀKK valstu grupā; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Austrumtimoras iekļaušanu ĀKK valstu grupā;

| 9. | atzīst, ka Austrumtimorai ir nepieciešams politiskais, tehniskais un finansiālais atbalsts infrastruktūras un administratīvo struktūru atjaunošanā, jo tās ir nozīmīgas, lai atsāktu valsts attīstības plāna īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

atzīst, ka Austrumtimorai ir nepieciešams politiskais, tehniskais un finansiālais atbalsts infrastruktūras un administratīvo struktūru atjaunošanā, jo tās ir nozīmīgas, lai atsāktu valsts attīstības plāna īstenošanu;

| 10. | aicina Eiropas Savienību un starptautisko kopienu saglabāt un palielināt palīdzību, kas nepieciešama, lai stiprinātu demokrātiju un demokrātisko kultūru Austrumtimorā, galveno uzmanību veltot daudzpartiju kultūrai un iestāžu — proti, parlamenta, valdības, tiesu iekārtas, drošības, aizsardzības un tiesībaizsardzības spēku — veidošanai, un sniegt atbalstu informācijas nesēju neatliekamajai izplatīšanai visā valstī, kā arī izglītības un veselības aizsardzības sistēmas stiprināšanai, īpašu uzmanību veltot bērnu un sieviešu vajadzībām; |
| --- | --- |

10.

aicina Eiropas Savienību un starptautisko kopienu saglabāt un palielināt palīdzību, kas nepieciešama, lai stiprinātu demokrātiju un demokrātisko kultūru Austrumtimorā, galveno uzmanību veltot daudzpartiju kultūrai un iestāžu — proti, parlamenta, valdības, tiesu iekārtas, drošības, aizsardzības un tiesībaizsardzības spēku — veidošanai, un sniegt atbalstu informācijas nesēju neatliekamajai izplatīšanai visā valstī, kā arī izglītības un veselības aizsardzības sistēmas stiprināšanai, īpašu uzmanību veltot bērnu un sieviešu vajadzībām;

| 11. | aicina starptautisko kopienu būtiski palielināt atbalstu, lai efektīvi pārraudzītu cilvēktiesību ievērošanu Austrumtimorā, un sniegt palīdzību, kas nepieciešama, lai izveidotu vietējās cilvēktiesību aizsardzības grupas un sniegtu pakalpojumus cilvēktiesību pārkāpumu upuriem; |
| --- | --- |

11.

aicina starptautisko kopienu būtiski palielināt atbalstu, lai efektīvi pārraudzītu cilvēktiesību ievērošanu Austrumtimorā, un sniegt palīdzību, kas nepieciešama, lai izveidotu vietējās cilvēktiesību aizsardzības grupas un sniegtu pakalpojumus cilvēktiesību pārkāpumu upuriem;

| 12. | aicina ES Padomi un Komisiju mudināt Austrumeiropas iestādes aizliegt, izformēt un atbruņot visas paramilitārās grupas, bruņotās bandas un bruņotos civiliedzīvotājus, kā arī atzīmēt ES bažas par policijas vardarbības aktiem visās oficiālajās sanāksmēs ar Austrumtimoras valdību, kā arī augstākajā līmenī; |
| --- | --- |

12.

aicina ES Padomi un Komisiju mudināt Austrumeiropas iestādes aizliegt, izformēt un atbruņot visas paramilitārās grupas, bruņotās bandas un bruņotos civiliedzīvotājus, kā arī atzīmēt ES bažas par policijas vardarbības aktiem visās oficiālajās sanāksmēs ar Austrumtimoras valdību, kā arī augstākajā līmenī;

| 13. | aicina Austrumtimoras valsts pārstāvjus atbalstīt starptautiskos cilvēktiesību standartus un nodrošināt, ka tas, kā policija un bruņotie spēki izturas pret pilsoņiem, atbilst starptautiskajām cilvēktiesību normām un standartiem; |
| --- | --- |

13.

aicina Austrumtimoras valsts pārstāvjus atbalstīt starptautiskos cilvēktiesību standartus un nodrošināt, ka tas, kā policija un bruņotie spēki izturas pret pilsoņiem, atbilst starptautiskajām cilvēktiesību normām un standartiem;

| 14. | aicina priekšsēdētāju konferenci pilnvarot 2006. gada rudenī nosūtīt uz Austrumtimoru Eiropas Parlamenta ad hoc delegāciju, lai novērtētu politisko situāciju un izpētītu ES atbalsta programmu piemērotību; |
| --- | --- |

14.

aicina priekšsēdētāju konferenci pilnvarot 2006. gada rudenī nosūtīt uz Austrumtimoru Eiropas Parlamenta ad hoc delegāciju, lai novērtētu politisko situāciju un izpētītu ES atbalsta programmu piemērotību;

| 15. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Austrumtimoras valsts iestādēm (proti, prezidentam, parlamentam un valdībai), KĀDP Augstajam pārstāvim, ANO ģenerālsekretāram un ANO Drošības padomei. |
| --- | --- |

15.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Austrumtimoras valsts iestādēm (proti, prezidentam, parlamentam un valdībai), KĀDP Augstajam pārstāvim, ANO ģenerālsekretāram un ANO Drošības padomei.

P6_TA(2006)0279

Sīrija:

Cilvēktiesību pārkāpumi Eiropas Parlamenta rezolūcija par Sīriju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, īpaši 2005. gada 8. septembra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Sīriju, īpaši 2005. gada 8. septembra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ko parakstījusi gan Eiropas Savienība, gan Sīrija, un jo īpaši tā 2. pantu, kurš paredz, ka demokrātijas principu un pamattiesību ievērošana ir daļa no partiju iekšpolitikas un ārpolitikas, kā arī būtiski svarīgs nolīguma aspekts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumu, ko parakstījusi gan Eiropas Savienība, gan Sīrija, un jo īpaši tā 2. pantu, kurš paredz, ka demokrātijas principu un pamattiesību ievērošana ir daļa no partiju iekšpolitikas un ārpolitikas, kā arī būtiski svarīgs nolīguma aspekts,

| — | ņemot vērā 1995. gada 28. novembra Barselonas procesa deklarāciju, kurā cilvēktiesību ievērošanas veicināšana ir atzīta par prioritāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 28. novembra Barselonas procesa deklarāciju, kurā cilvēktiesību ievērošanas veicināšana ir atzīta par prioritāti,

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas 2005. gada EP prezidentūras politisko prioritāti sekmēt dialogu par cilvēktiesībām ar partnervalstu parlamentiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas 2005. gada EP prezidentūras politisko prioritāti sekmēt dialogu par cilvēktiesībām ar partnervalstu parlamentiem,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Barselonas procesa desmito gadadienu un mērķiem turpmākajiem 5 gadiem, it īpaši mērķi koncentrēt uzmanību uz tādiem jautājumiem kā cilvēktiesību aizsardzība (COM(2005)0139), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Barselonas procesa desmito gadadienu un mērķiem turpmākajiem 5 gadiem, it īpaši mērķi koncentrēt uzmanību uz tādiem jautājumiem kā cilvēktiesību aizsardzība (COM(2005)0139),

| — | ņemot vērā 2005. gada 27. oktobra ziņojumu par Barselonas procesa desmito gadadienu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 27. oktobra ziņojumu par Barselonas procesa desmito gadadienu (2),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes attiecībā uz trešām valstīm jautājumos par nāves sodu (1998. g.), spīdzināšanu un citiem vardarbīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās veidiem (2001. g.), kā arī ES pamatnostādnes par dialogu ar trešām valstīm par cilvēktiesībām (2001. g.) un cilvēktiesību aizstāvjiem (2004. g.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes attiecībā uz trešām valstīm jautājumos par nāves sodu (1998. g.), spīdzināšanu un citiem vardarbīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās veidiem (2001. g.), kā arī ES pamatnostādnes par dialogu ar trešām valstīm par cilvēktiesībām (2001. g.) un cilvēktiesību aizstāvjiem (2004. g.),

| — | ņemot vērā ES prezidentūras 2006. gada 19. maija deklarāciju par nesenajiem arestiem Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentūras 2006. gada 19. maija deklarāciju par nesenajiem arestiem Sīrijā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 1. punktu un EK līguma 177. pantu, kurā cilvēktiesību veicināšana noteikta kā viens no kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 1. punktu un EK līguma 177. pantu, kurā cilvēktiesību veicināšana noteikta kā viens no kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | ņemot vērā starp Eiropas Savienību un Sīriju pastāvošo politisko, ekonomikas un kultūras saikņu nozīmīgumu; |
| --- | --- |

A.

ņemot vērā starp Eiropas Savienību un Sīriju pastāvošo politisko, ekonomikas un kultūras saikņu nozīmīgumu;

| B. | tā kā pašreizējā prezidenta Bachar Al Assad nākšana pie varas deva cerības Sīrijai un padarīja nedaudz atvērtāku Sīrijas politisko sistēmu, kurā daudzus gadus dominēja Baath partija; |
| --- | --- |

B.

tā kā pašreizējā prezidenta Bachar Al Assad nākšana pie varas deva cerības Sīrijai un padarīja nedaudz atvērtāku Sīrijas politisko sistēmu, kurā daudzus gadus dominēja Baath partija;

| C. | tā kā Parlaments un tā priekšsēdētājs jau vairākkārt ir iejaukušies, cenšoties panākt Sīrijas cietumos turēto deputātu atbrīvošanu, un tā kā Eiropas prezidentūra 2006. gada 19. maijā aicināja Sīrijas valdību pilnībā ievērot Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām ietverto vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, ko Sīrija ratificēja 1969. gadā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments un tā priekšsēdētājs jau vairākkārt ir iejaukušies, cenšoties panākt Sīrijas cietumos turēto deputātu atbrīvošanu, un tā kā Eiropas prezidentūra 2006. gada 19. maijā aicināja Sīrijas valdību pilnībā ievērot Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām ietverto vārda brīvību un pulcēšanās brīvību, ko Sīrija ratificēja 1969. gadā;

| D. | tā kā ir ziņas par to, ka 2006. gada maijā tika arestēti un spīdzināti vairāki pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, to kas bija parakstījuši lūgumrakstu par Sīrijas un Libānas attiecību uzlabošanu, lai tiktu ievērota ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1608, un starp arestētajiem ir jurists Anwar al Bunni, rakstnieks Michel Kilo, kā arī Khalil Hussein, Dr. Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, Prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud un Mahmoud Meri'i un nesen Yasser Melham un Omar Adlabi; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir ziņas par to, ka 2006. gada maijā tika arestēti un spīdzināti vairāki pilsoniskās sabiedrības aktīvisti, to kas bija parakstījuši lūgumrakstu par Sīrijas un Libānas attiecību uzlabošanu, lai tiktu ievērota ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 1608, un starp arestētajiem ir jurists Anwar al Bunni, rakstnieks Michel Kilo, kā arī Khalil Hussein, Dr. Safwan Tayfour, Mahmoud Issa, Fateh Jammous, Prof. Suleiman Achmar, Nidal Derwiche, Suleiman Shummor, Ghalem Amer, Muhammad Mahfud un Mahmoud Meri'i un nesen Yasser Melham un Omar Adlabi;

| E. | tā kā jurists, kas specializējies cilvēktiesību jautājumos, Anwar Al Bunni tika arestēts Damaskas ielās īsi pirms tam, kad viņam vajadzēja sākt pildīt Eiropas Savienības finansētā cilvēktiesību centra direktora pienākumus; |
| --- | --- |

E.

tā kā jurists, kas specializējies cilvēktiesību jautājumos, Anwar Al Bunni tika arestēts Damaskas ielās īsi pirms tam, kad viņam vajadzēja sākt pildīt Eiropas Savienības finansētā cilvēktiesību centra direktora pienākumus;

| F. | tā kā jau 2005. gada novembrī organizācijas Amnesty International un Human Rights Watch ziņoja par to, ka cīnītājam par mieru Kamal Al-Labwani draud arests un spīdzināšana, bet šobrīd par sava viedokļa paušanu viņam draud mūža ieslodzījums; |
| --- | --- |

F.

tā kā jau 2005. gada novembrī organizācijas Amnesty International un Human Rights Watch ziņoja par to, ka cīnītājam par mieru Kamal Al-Labwani draud arests un spīdzināšana, bet šobrīd par sava viedokļa paušanu viņam draud mūža ieslodzījums;

| G. | tā kā ir saņemta informācija par to, ka pēdējo divu mēnešu laikā Sīrijas iestādes ir arestējušas virkni žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir saņemta informācija par to, ka pēdējo divu mēnešu laikā Sīrijas iestādes ir arestējušas virkni žurnālistu un cilvēktiesību aizstāvju;

| H. | tā kā šī arestu viļņa mērķis ir tiešā veidā apspiest2006. gada 12. maija lūgumraksta izplatīšanu, ko parakstījuši aptuveni 500 cilvēki, aicinot normalizēt Libānas un Sīrijas attiecības; tā kā šim lūgumrakstam ir īpaša nozīme, jo tas ir Sīrijas un Libānas inteliģences un cilvēktiesību aktīvistu kopējas iniciatīvas rezultāts un pirmais šāda veida dokuments; |
| --- | --- |

H.

tā kā šī arestu viļņa mērķis ir tiešā veidā apspiest2006. gada 12. maija lūgumraksta izplatīšanu, ko parakstījuši aptuveni 500 cilvēki, aicinot normalizēt Libānas un Sīrijas attiecības; tā kā šim lūgumrakstam ir īpaša nozīme, jo tas ir Sīrijas un Libānas inteliģences un cilvēktiesību aktīvistu kopējas iniciatīvas rezultāts un pirmais šāda veida dokuments;

| I. | tā kā 2005. gadā ANO Cilvēktiesību komiteja pauda bažas par šķēršļiem, ar kuriem sastopas nevalstiskas cilvēktiesību organizācijas Sīrijā, reģistrējoties un brīvi darbojoties, un par cilvēktiesību aizstāvju iebiedēšanu un vardarbību pret tiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2005. gadā ANO Cilvēktiesību komiteja pauda bažas par šķēršļiem, ar kuriem sastopas nevalstiskas cilvēktiesību organizācijas Sīrijā, reģistrējoties un brīvi darbojoties, un par cilvēktiesību aizstāvju iebiedēšanu un vardarbību pret tiem;

| J. | tā kā Sīrijā ir spēkā pirms 43 gadiem pieņemti ārkārtas likumi, kas tiek izmantoti cilvēktiesību pārkāpumu attaisnošanai, |
| --- | --- |

J.

tā kā Sīrijā ir spēkā pirms 43 gadiem pieņemti ārkārtas likumi, kas tiek izmantoti cilvēktiesību pārkāpumu attaisnošanai,

| 1. | mudina Sīrijas iestādes nekavējoties atbrīvot visus aktīvistus, kas aizturēti tādēļ, ka parakstījuši lūgumrakstu uzlabot Sīrijas un Libānas attiecības, un kuri vēl aizvien atrodas nebrīvē; |
| --- | --- |

1.

mudina Sīrijas iestādes nekavējoties atbrīvot visus aktīvistus, kas aizturēti tādēļ, ka parakstījuši lūgumrakstu uzlabot Sīrijas un Libānas attiecības, un kuri vēl aizvien atrodas nebrīvē;

| 2. | mudina Sīrijas iestādes atkārtoti izskatīt visu politieslodzīto lietas un nekavējoties atbrīvot visus, kas apcietināti pārliecības dēļ, kā arī:






  — | nodrošināt, ka pret ieslodzītajiem izturas labi un ka viņi netiek pakļauti spīdzināšanai un vardarbībai; |
| --- | --- | --- |

2.

mudina Sīrijas iestādes atkārtoti izskatīt visu politieslodzīto lietas un nekavējoties atbrīvot visus, kas apcietināti pārliecības dēļ, kā arī:

—

nodrošināt, ka pret ieslodzītajiem izturas labi un ka viņi netiek pakļauti spīdzināšanai un vardarbībai;

| — | nodrošināt, ka ieslodzītajiem nekavējoties, pastāvīgi un neierobežoti ir pieejami viņu advokāti, medicīnas darbinieki un ģimenes locekļi; |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka ieslodzītajiem nekavējoties, pastāvīgi un neierobežoti ir pieejami viņu advokāti, medicīnas darbinieki un ģimenes locekļi;

| 3. | aicina Sīrijas iestādes ratificēt Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem; |
| --- | --- |

3.

aicina Sīrijas iestādes ratificēt Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem apiešanās un sodīšanas veidiem;

| 4. | noteikti atbalsta ES prezidentūras 2006. gada 19. maijā Eiropas Savienības vārdā pieņemto deklarāciju par nesenajiem arestiem Sīrijā; |
| --- | --- |

4.

noteikti atbalsta ES prezidentūras 2006. gada 19. maijā Eiropas Savienības vārdā pieņemto deklarāciju par nesenajiem arestiem Sīrijā;

| 5. | norāda, ka cilvēktiesību ievērošana turpmāk būs jebkura ES un Sīrijas asociācijas nolīguma neatņemama sastāvdaļa un aicina Sīriju pildīt saistības, ko tai uzliek Barselonas process un kas ietvertas Eiropas kaimiņattiecību politikā; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka cilvēktiesību ievērošana turpmāk būs jebkura ES un Sīrijas asociācijas nolīguma neatņemama sastāvdaļa un aicina Sīriju pildīt saistības, ko tai uzliek Barselonas process un kas ietvertas Eiropas kaimiņattiecību politikā;

| 6. | atkārtoti pauž pārliecību, ka Komisijas un Padomei ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka asociācijas nolīgums ar Sīriju, kas vēl nav parakstīts, sekmē cilvēktiesību ievērošanu Sīrijā; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti pauž pārliecību, ka Komisijas un Padomei ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka asociācijas nolīgums ar Sīriju, kas vēl nav parakstīts, sekmē cilvēktiesību ievērošanu Sīrijā;

| 7. | aicina Komisiju ik gadu izvērtēt cilvēktiesību situāciju Sīrijā un to, kā Sīrija pilda Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma uzliktās saistības, un ziņot par rezultātiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības pasākumos; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju ik gadu izvērtēt cilvēktiesību situāciju Sīrijā un to, kā Sīrija pilda Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīguma uzliktās saistības, un ziņot par rezultātiem Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerības pasākumos;

| 8. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Sīrijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

8.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī Sīrijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0340.

(2)  Pieņemtie teksti, P6_TA(2005)0412.

P6_TA(2006)0280

Ziemeļkoreja: Cilvēktiesību pārkāpumi

Eiropas Parlamenta rezolūcija par Ziemeļkoreju

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Ziemeļkoreju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Ziemeļkoreju,

| — | ņemot vērā ES politikas pamatnostādnes attiecībā uz trešām valstīm jautājumos par nāvessodu (1998. g.), par spīdzināšanu un citiem vardarbīgiem, cieņu pazemojošiem apiešanās veidiem (2001. g.), kā arī ES pamatnostādnes par dialogu ar trešām valstīm par cilvēktiesībām (2001. g.) un cilvēktiesību aizstāvjiem (2004. g.), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES politikas pamatnostādnes attiecībā uz trešām valstīm jautājumos par nāvessodu (1998. g.), par spīdzināšanu un citiem vardarbīgiem, cieņu pazemojošiem apiešanās veidiem (2001. g.), kā arī ES pamatnostādnes par dialogu ar trešām valstīm par cilvēktiesībām (2001. g.) un cilvēktiesību aizstāvjiem (2004. g.),

| — | ņemot vērā 2003. gada 16. aprīļa rezolūciju, ko pieņēma ANO Cilvēktiesību komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2003. gada 16. aprīļa rezolūciju, ko pieņēma ANO Cilvēktiesību komiteja,

| — | ņemot vērā 2006. gada 31. maija paziņojumu, ko iesniedza ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessoda izpildi, ANO darba grupas jautājumos par nelikumīgu apcietināšanu priekšsēdētājs un referents, ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un ANO īpašais referents par situāciju cilvēktiesību jomā Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (KTDR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 31. maija paziņojumu, ko iesniedza ANO īpašais referents jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessoda izpildi, ANO darba grupas jautājumos par nelikumīgu apcietināšanu priekšsēdētājs un referents, ANO īpašais referents jautājumos par spīdzināšanu un ANO īpašais referents par situāciju cilvēktiesību jomā Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (KTDR),

| — | ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 115. panta 5. punktu,

| A. | tā kā ANO Cilvēktiesību komisijas rezolūcijā paustas nopietnas bažas par KTDR pastāvošo “spīdzināšanu un citiem vardarbīgiem, cieņu pazemojošiem apiešanās veidiem [un] publisku nāvessodu izpildi”, kā arī “aizvien pieaugošajiem un stingrajiem domas, apziņas, reliģiskās pārliecības, uzskatu un vārda brīvības ierobežojumiem”; |
| --- | --- |

A.

tā kā ANO Cilvēktiesību komisijas rezolūcijā paustas nopietnas bažas par KTDR pastāvošo “spīdzināšanu un citiem vardarbīgiem, cieņu pazemojošiem apiešanās veidiem [un] publisku nāvessodu izpildi”, kā arī “aizvien pieaugošajiem un stingrajiem domas, apziņas, reliģiskās pārliecības, uzskatu un vārda brīvības ierobežojumiem”;

| B. | tā kā KTDR valdība joprojām liedz ieceļot ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR un ANO īpašajam referentam jautājumos par tiesībām uz pārtiku, kā arī nevalstiskām cilvēktiesību organizācijām, kas kavē apzināt situāciju cilvēktiesību jomā; tā kā daudzie ziņojumi, jo īpaši no cietušajiem, kuriem izdevies izkļūt no valsts, tomēr liecina par ļoti smagiem vardarbības gadījumiem, tostarp nāvessodiem, spīdzināšanu, turēšanu apcietinājumā politisku iemeslu dēļ un nehumāniem apstākļiem ieslodzījuma vietā; |
| --- | --- |

B.

tā kā KTDR valdība joprojām liedz ieceļot ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR un ANO īpašajam referentam jautājumos par tiesībām uz pārtiku, kā arī nevalstiskām cilvēktiesību organizācijām, kas kavē apzināt situāciju cilvēktiesību jomā; tā kā daudzie ziņojumi, jo īpaši no cietušajiem, kuriem izdevies izkļūt no valsts, tomēr liecina par ļoti smagiem vardarbības gadījumiem, tostarp nāvessodiem, spīdzināšanu, turēšanu apcietinājumā politisku iemeslu dēļ un nehumāniem apstākļiem ieslodzījuma vietā;

| C. | tā kā jebkāda veida opozīcija netiek pieļauta un visas personas, kuras pauž pretēju viedokli valdošajai Korejas Strādnieku partijai, tiek bargi sodītas, kā arī daudzos gadījumos sodītas tiek opozīcijas pārstāvju ģimenes; |
| --- | --- |

C.

tā kā jebkāda veida opozīcija netiek pieļauta un visas personas, kuras pauž pretēju viedokli valdošajai Korejas Strādnieku partijai, tiek bargi sodītas, kā arī daudzos gadījumos sodītas tiek opozīcijas pārstāvju ģimenes;

| D. | tā kā Son Jong Nam, kurš agrāk dzīvoja Ķīnā un tur apmeklēja baznīcu, pieņemdams kristietību, saskaņā ar saņemtajām ziņām spīdzināja Valsts drošības aģentūras darbinieki un piesprieda nāvessodu par iespējamo nodevību bez tiesas un bez jebkādām starptautisko cilvēktiesību likumos paredzētām aizstāvības procedūrām; |
| --- | --- |

D.

tā kā Son Jong Nam, kurš agrāk dzīvoja Ķīnā un tur apmeklēja baznīcu, pieņemdams kristietību, saskaņā ar saņemtajām ziņām spīdzināja Valsts drošības aģentūras darbinieki un piesprieda nāvessodu par iespējamo nodevību bez tiesas un bez jebkādām starptautisko cilvēktiesību likumos paredzētām aizstāvības procedūrām;

| E. | tā kā četri ANO cilvēktiesību eksperti, tostarp īpašais referents par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR, kuri aicināja KTDR valdību atlikt soda izpildi un pārskatīt apsūdzību, ir neizpratnē par valdības atbildi, kurā ekspertu vēstule raksturota kā “konspirācijas produkts, kura nelietīgais nolūks ir izplatīt safabricētu informāciju pēc šo naidīgo spēku mēģinājumiem apmelot, dezintegrēt un iznīcināt KTDR valsti un sociālo sistēmu, aizbildinoties ar cilvēktiesībām”; |
| --- | --- |

E.

tā kā četri ANO cilvēktiesību eksperti, tostarp īpašais referents par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR, kuri aicināja KTDR valdību atlikt soda izpildi un pārskatīt apsūdzību, ir neizpratnē par valdības atbildi, kurā ekspertu vēstule raksturota kā “konspirācijas produkts, kura nelietīgais nolūks ir izplatīt safabricētu informāciju pēc šo naidīgo spēku mēģinājumiem apmelot, dezintegrēt un iznīcināt KTDR valsti un sociālo sistēmu, aizbildinoties ar cilvēktiesībām”;

| F. | tā kā KTDR ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

F.

tā kā KTDR ir ratificējusi Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām;

| G. | tā kā KTDR valdība kopš 2001. gada ir samazinājusi ar nāvessodu sodāmo nodarījumu skaitu no 33 līdz 5, bet tā kā 4 gadījumos soda iemesls ir tikai un vienīgi politiska rakstura; |
| --- | --- |

G.

tā kā KTDR valdība kopš 2001. gada ir samazinājusi ar nāvessodu sodāmo nodarījumu skaitu no 33 līdz 5, bet tā kā 4 gadījumos soda iemesls ir tikai un vienīgi politiska rakstura;

| H. | tā kā vietējos plašsaziņas līdzekļus pakļauj stingrai cenzūrai, un starptautisko plašsaziņas līdzekļu pieejamība ir ierobežota; tā kā radio aparāti un televizori ir noregulēti, lai uztvertu tikai valsts pārraides, un tie, kuri klausās ārzemju raidstacijas, ir pakļauti sodīšanas riskam; |
| --- | --- |

H.

tā kā vietējos plašsaziņas līdzekļus pakļauj stingrai cenzūrai, un starptautisko plašsaziņas līdzekļu pieejamība ir ierobežota; tā kā radio aparāti un televizori ir noregulēti, lai uztvertu tikai valsts pārraides, un tie, kuri klausās ārzemju raidstacijas, ir pakļauti sodīšanas riskam;

| I. | tā kā ikvienu neatļautu biedrību vai organizāciju uzskata par “sabiedriskās kārtības traucēšanu”, par ko pienākas sods; tā kā, lai gan konstitūcijā ir garantēta reliģiskā brīvība, praksē to stingri ierobežo; tā kā ir saņemti ziņojumi par smagām represijām pret cilvēkiem, kuri iesaistīti sabiedriskos vai privātos reliģiskos pasākumos, piespriežot cietumsodu, spīdzinot un sodot ar nāvi; |
| --- | --- |

I.

tā kā ikvienu neatļautu biedrību vai organizāciju uzskata par “sabiedriskās kārtības traucēšanu”, par ko pienākas sods; tā kā, lai gan konstitūcijā ir garantēta reliģiskā brīvība, praksē to stingri ierobežo; tā kā ir saņemti ziņojumi par smagām represijām pret cilvēkiem, kuri iesaistīti sabiedriskos vai privātos reliģiskos pasākumos, piespriežot cietumsodu, spīdzinot un sodot ar nāvi;

| J. | tā kā liecinieki lēš, ka “pāraudzināšanas (darba) nometnēs”, “aizturēšanās nometnēs” un cietumos atrodas līdz pat 200 000 tūkstošiem ieslodzīto, un šie liecinieki, jo īpaši tie, kuri ir atbrīvoti no tādām nometnēm kā Kang Chol Hwan, ziņo, ka tajās plaši izplatīta ir spīdzināšana un vardarbīga apiešanās, un dzīves apstākļi ir īpaši smagi; |
| --- | --- |

J.

tā kā liecinieki lēš, ka “pāraudzināšanas (darba) nometnēs”, “aizturēšanās nometnēs” un cietumos atrodas līdz pat 200 000 tūkstošiem ieslodzīto, un šie liecinieki, jo īpaši tie, kuri ir atbrīvoti no tādām nometnēm kā Kang Chol Hwan, ziņo, ka tajās plaši izplatīta ir spīdzināšana un vardarbīga apiešanās, un dzīves apstākļi ir īpaši smagi;

| K. | tā kā daudziem KTDR iedzīvotājiem trūkst pārtikas, un viņi ir atkarīgi no humānās palīdzības, ko sniedz līdzekļu piešķīrēji, piemēram, ES, kas ir nolēmusi KTDR 2005. gadā piešķirt EUR 13 715 000, un saistībā ar ANO Pasaules pārtikas programmu (PPP) 2006. gada 10. maijā ir panākta vienošanās ar KTDR valdību par preču piegādi Ziemeļkorejai 150 000 tonnu apjomā 1,9 miljoniem Ziemeļkorejas iedzīvotāju divu gadu laikā; |
| --- | --- |

K.

tā kā daudziem KTDR iedzīvotājiem trūkst pārtikas, un viņi ir atkarīgi no humānās palīdzības, ko sniedz līdzekļu piešķīrēji, piemēram, ES, kas ir nolēmusi KTDR 2005. gadā piešķirt EUR 13 715 000, un saistībā ar ANO Pasaules pārtikas programmu (PPP) 2006. gada 10. maijā ir panākta vienošanās ar KTDR valdību par preču piegādi Ziemeļkorejai 150 000 tonnu apjomā 1,9 miljoniem Ziemeļkorejas iedzīvotāju divu gadu laikā;

| L. | tā kā desmitiem tūkstošu Ziemeļkorejas iedzīvotāju ir devušies bēgļu gaitās uz Ķīnu, pametot KTDR, represiju un plaši izplatītā bada dēļ, |
| --- | --- |

L.

tā kā desmitiem tūkstošu Ziemeļkorejas iedzīvotāju ir devušies bēgļu gaitās uz Ķīnu, pametot KTDR, represiju un plaši izplatītā bada dēļ,

| 1. | nosoda KTDR nesadarbošanos ar starptautiskajām cilvēktiesību aizsardzības organizācijām, jo īpaši KTDR atteikumu ievērot ANO Cilvēktiesību komisijas procedūras; |
| --- | --- |

1.

nosoda KTDR nesadarbošanos ar starptautiskajām cilvēktiesību aizsardzības organizācijām, jo īpaši KTDR atteikumu ievērot ANO Cilvēktiesību komisijas procedūras;

| 2. | aicina Ziemeļkorejas valdību:






  — | ievērot principus, kas noteikti starptautisko cilvēktiesību līgumos, kurus Ziemeļkoreja ir ratificējusi (tādus kā Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām), un šos principus iekļaut valsts tiesību aktos; |
| --- | --- | --- |

2.

aicina Ziemeļkorejas valdību:

—

ievērot principus, kas noteikti starptautisko cilvēktiesību līgumos, kurus Ziemeļkoreja ir ratificējusi (tādus kā Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām), un šos principus iekļaut valsts tiesību aktos;

| — | atcelt nāvessodu; |
| --- | --- |

—

atcelt nāvessodu;

| — | atbrīvot visus cilvēkus, kuri ir apcietināti vai ieslodzīti par cilvēka pamattiesību miermīlīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

atbrīvot visus cilvēkus, kuri ir apcietināti vai ieslodzīti par cilvēka pamattiesību miermīlīgu īstenošanu;

| — | visiem Ziemeļkorejas iedzīvotājiem nodrošināt vārda brīvību un pārvietošanās brīvību; |
| --- | --- |

—

visiem Ziemeļkorejas iedzīvotājiem nodrošināt vārda brīvību un pārvietošanās brīvību;

| — | pārskatīt pašreizējos tiesību aktus, lai nodrošinātu to atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un īstenotu drošības pasākumus, kas iedzīvotājiem sniegtu aizsardzību un aizstāvības līdzekļus cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos; |
| --- | --- |

—

pārskatīt pašreizējos tiesību aktus, lai nodrošinātu to atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un īstenotu drošības pasākumus, kas iedzīvotājiem sniegtu aizsardzību un aizstāvības līdzekļus cilvēktiesību pārkāpumu gadījumos;

| 3. | prasa KTDR valdībai sniegt informāciju par Son Jong Nam lietu un atcelt viņam piespriestā nāvessoda izpildi; |
| --- | --- |

3.

prasa KTDR valdībai sniegt informāciju par Son Jong Nam lietu un atcelt viņam piespriestā nāvessoda izpildi;

| 4. | aicina Komisiju un Padomi prasīt KTDR valdībai izbeigt cilvēktiesību pārkāpumus un sniegt informāciju par Son Jong Nam lietu, kā arī atcelt viņam piespriestā nāvessoda izpildi; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju un Padomi prasīt KTDR valdībai izbeigt cilvēktiesību pārkāpumus un sniegt informāciju par Son Jong Nam lietu, kā arī atcelt viņam piespriestā nāvessoda izpildi;

| 5. | aicina KTDR valdību rūpīgi izvērtēt visu uz nāvi notiesāto situāciju un garantēt nāvessoda atcelšanu, kā arī aicina atļaut ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā Ziemeļkorejā profesoram Vitit Muntarbhorn notiesātos apciemot; |
| --- | --- |

5.

aicina KTDR valdību rūpīgi izvērtēt visu uz nāvi notiesāto situāciju un garantēt nāvessoda atcelšanu, kā arī aicina atļaut ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā Ziemeļkorejā profesoram Vitit Muntarbhorn notiesātos apciemot;

| 6. | prasa KTDR valdībai izbeigt smagos cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp ieslodzīšanu un nāvessodus reliģiskās pārliecības vai uzskatu dēļ, pret iedzīvotājiem, kuri nav pievienojušies valsts sponsorētām reliģiskām apvienībām, un ļaut ticīgajiem brīvi pulcēties dievkalpojumu noturēšanai, būvēt un uzturēt dievkalpojumu norises vietas, kā arī brīvi publicēt reliģisko literatūru; |
| --- | --- |

6.

prasa KTDR valdībai izbeigt smagos cilvēktiesību pārkāpumus, tostarp ieslodzīšanu un nāvessodus reliģiskās pārliecības vai uzskatu dēļ, pret iedzīvotājiem, kuri nav pievienojušies valsts sponsorētām reliģiskām apvienībām, un ļaut ticīgajiem brīvi pulcēties dievkalpojumu noturēšanai, būvēt un uzturēt dievkalpojumu norises vietas, kā arī brīvi publicēt reliģisko literatūru;

| 7. | atzīst, ka ES bija pirmā un vienīgā puse, kas iesaistījās cilvēktiesību dialogā ar KTDR pēc trijotnes apmeklējuma 2001. gadā, ko vadīja Zviedrijas premjerministrs un Eiropadomes priekšsēdētājs Göran Persson, Augstais pārstāvis Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos un Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs Javier Solana un komisārs ārējo attiecību jautājumos Chris Patten, un ka 2003. gadā dialogu pārtrauca, kad Eiropas Savienības Padome finansiāli atbalstīja cilvēktiesību rezolūciju ANO Cilvēktiesību komisijā, par to neinformējot Ziemeļkorejas iedzīvotājus, līdz ar to mudina abas puses censties panākt, lai atsāktos cilvēktiesību dialogs starp ES un KTDR; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka ES bija pirmā un vienīgā puse, kas iesaistījās cilvēktiesību dialogā ar KTDR pēc trijotnes apmeklējuma 2001. gadā, ko vadīja Zviedrijas premjerministrs un Eiropadomes priekšsēdētājs Göran Persson, Augstais pārstāvis Kopējās ārpolitikas un drošības politikas jautājumos un Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs Javier Solana un komisārs ārējo attiecību jautājumos Chris Patten, un ka 2003. gadā dialogu pārtrauca, kad Eiropas Savienības Padome finansiāli atbalstīja cilvēktiesību rezolūciju ANO Cilvēktiesību komisijā, par to neinformējot Ziemeļkorejas iedzīvotājus, līdz ar to mudina abas puses censties panākt, lai atsāktos cilvēktiesību dialogs starp ES un KTDR;

| 8. | aicina KTDR valdību izpildīt tās saistības saskaņā ar cilvēktiesību līgumiem, kurus tā ir apstiprinājusi kā parakstītāja puse, un nodrošināt, ka humānās palīdzības organizācijām, neatkarīgiem cilvēktiesību novērotājiem, ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR un ANO īpašajam referentam jautājumos par reliģiskās pārliecības vai uzskatu brīvību tiek atļauts brīvi ieceļot valstī; |
| --- | --- |

8.

aicina KTDR valdību izpildīt tās saistības saskaņā ar cilvēktiesību līgumiem, kurus tā ir apstiprinājusi kā parakstītāja puse, un nodrošināt, ka humānās palīdzības organizācijām, neatkarīgiem cilvēktiesību novērotājiem, ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR un ANO īpašajam referentam jautājumos par reliģiskās pārliecības vai uzskatu brīvību tiek atļauts brīvi ieceļot valstī;

| 9. | atzinīgi vērtē vienošanos starp PPP vadītājiem un KTDR valdību attiecībā uz atbalstu, kas sniedzams 1,9 miljoniem mazāk aizsargātu iedzīvotāju, jo īpaši sievietēm un bērniem; nosoda pašreiz notiekošās un nevajadzīgās Ziemeļkorejas iedzīvotāju ciešanas, kas ir valdības īstenotās politikas sekas; uzsver, ka valstī vienmēr jāpastāv organizētai un taisnīgai pārtikas sadalei; prasa KTDR valdībai izbeigt diskrimināciju, kas notiek saistībā ar pārtikas sadali par labu augstām Strādnieku partijas amatpersonām, militārā dienesta, izlūkdienesta un policijas ierēdņiem; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē vienošanos starp PPP vadītājiem un KTDR valdību attiecībā uz atbalstu, kas sniedzams 1,9 miljoniem mazāk aizsargātu iedzīvotāju, jo īpaši sievietēm un bērniem; nosoda pašreiz notiekošās un nevajadzīgās Ziemeļkorejas iedzīvotāju ciešanas, kas ir valdības īstenotās politikas sekas; uzsver, ka valstī vienmēr jāpastāv organizētai un taisnīgai pārtikas sadalei; prasa KTDR valdībai izbeigt diskrimināciju, kas notiek saistībā ar pārtikas sadali par labu augstām Strādnieku partijas amatpersonām, militārā dienesta, izlūkdienesta un policijas ierēdņiem;

| 10. | aicina KTDR valdību beidzot un pilnā apjomā sniegt visu informāciju par Dienvidkorejas un Japānas iedzīvotājiem, kuri vardarbīgi aizvesti pēdējās desmitgadēs, un nekavējoties atbrīvot gūstekņus, kuri valstī joprojām atrodas ieslodzījumā; |
| --- | --- |

10.

aicina KTDR valdību beidzot un pilnā apjomā sniegt visu informāciju par Dienvidkorejas un Japānas iedzīvotājiem, kuri vardarbīgi aizvesti pēdējās desmitgadēs, un nekavējoties atbrīvot gūstekņus, kuri valstī joprojām atrodas ieslodzījumā;

| 11. | aicina Ķīnas Tautas Republiku izbeigt Ziemeļkorejas iedzīvotāju repatriāciju uz KTDR, kurā, neatkarīgi no izceļošanas iemesliem, ar viņiem apietas vardarbīgi, piemērojot ieslodzīšanu un spīdzināšanu, ilgus apcietinājuma termiņus un pat nāvessodu; aicina Korejas Republiku uzņemties atbildību par Ziemeļkorejas bēgļiem Ķīnā, kā arī aicina Korejas Republikas valdību šiem bēgļiem atļaut ieceļot Dienvidkorejā; |
| --- | --- |

11.

aicina Ķīnas Tautas Republiku izbeigt Ziemeļkorejas iedzīvotāju repatriāciju uz KTDR, kurā, neatkarīgi no izceļošanas iemesliem, ar viņiem apietas vardarbīgi, piemērojot ieslodzīšanu un spīdzināšanu, ilgus apcietinājuma termiņus un pat nāvessodu; aicina Korejas Republiku uzņemties atbildību par Ziemeļkorejas bēgļiem Ķīnā, kā arī aicina Korejas Republikas valdību šiem bēgļiem atļaut ieceļot Dienvidkorejā;

| 12. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KTDR valdībai, Korejas Republikas valdībai, Ķīnas Tautas Republikas valdībai, ANO īpašajam referentam jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, ANO Cilvēktiesību komisijas darba grupas jautājumos par nelikumīgu apcietināšanu priekšsēdētājam un referentam, ANO īpašajam referentam jautājumos par spīdzināšanu un ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR. |
| --- | --- |

12.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, KTDR valdībai, Korejas Republikas valdībai, Ķīnas Tautas Republikas valdībai, ANO īpašajam referentam jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi, ANO Cilvēktiesību komisijas darba grupas jautājumos par nelikumīgu apcietināšanu priekšsēdētājam un referentam, ANO īpašajam referentam jautājumos par spīdzināšanu un ANO īpašajam referentam par situāciju cilvēktiesību jomā KTDR.

---