# Euroopan unionin C 51/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 51 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta6. maaliskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 51

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta6. maaliskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 11. — 12. lokakuuta 2006 pidetty 66. täysistunto |
| 2007/C 051/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta | 1 |
| 2007/C 051/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta | 7 |
| 2007/C 051/03 | Alueiden komitean lausunto aiheista Vuoden 2005 laajentumispaketti 2005/ELAR/001 ja Komission tiedonanto — Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta: vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen | 16 |
| 2007/C 051/04 | Alueiden komitean lausunto aiheista Vihreä kirja — Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi, Komission tiedonanto — Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma ja Komission tiedonanto — EU:n biopolttoainestrategia | 23 |
| 2007/C 051/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta | 27 |
| 2007/C 051/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalaiset alueelliset sopimukset: ehdotus kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten tarkistamiseksi | 31 |
| 2007/C 051/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten tilanne maahanmuuttoprosessissa — Alue- ja paikallisviranomaisten rooli ja ehdotukset | 35 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

11. — 12. lokakuuta 2006 pidetty 66. täysistunto

2007/C 051/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta

1

2007/C 051/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta

7

2007/C 051/03

Alueiden komitean lausunto aiheista Vuoden 2005 laajentumispaketti 2005/ELAR/001 ja Komission tiedonanto — Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta: vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen

16

2007/C 051/04

Alueiden komitean lausunto aiheista Vihreä kirja — Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi, Komission tiedonanto — Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma ja Komission tiedonanto — EU:n biopolttoainestrategia

23

2007/C 051/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta

27

2007/C 051/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalaiset alueelliset sopimukset: ehdotus kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten tarkistamiseksi

31

2007/C 051/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten tilanne maahanmuuttoprosessissa — Alue- ja paikallisviranomaisten rooli ja ehdotukset

35

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

11. — 12. lokakuuta 2006 pidetty 66. täysistunto

| 6.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta

(2007/C 51/01)

Alueiden komitea, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta KOM(2006) 91 lopullinen — 2006/0033 COD,

ottaa huomioon neuvoston 27. maaliskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 22. helmikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa ”Komission tiedonanto — Rakenneuudistukset ja työllisyys –Rakenneuudistusten ennakointi ja tukeminen työllisyyden kehittämiseksi: Euroopan unionin tehtävät” KOM(2005) 120 lopullinen (CdR 148/2005 fin),

ottaa huomioon päätöslauselmansa ”Alueiden komitean tärkeimmät tavoitteet vuonna 2006” (CdR 275/2005 fin),

ottaa huomioon3. heinäkuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 137/2006 rev. 1), jonka esittelijä oli Irene Oldfather, Skotlannin parlamentin jäsen (UK, PSE),

hyväksyi 11.–12. lokakuuta 2006 pitämässään 66. täysistunnossa (lokakuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

| 1.1 | katsoo, että Euroopan talouden keskeinen sosiaalinen luonne — riittävän hyvinvoinnin varmistaminen olipa kyseessä työttömyystuki, eläkkeet ja muut sosiaaliedut sekä tietty työsuhdeturvan taso — on säilytettävä. Sitä on kuitenkin ajanmukaistettava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toimivaltaisella eurooppalaisella, kansallisella tai alueellisella tasolla, jotta varmistetaan Euroopan talouden kilpailukyky sekä asema, jonka avulla EU kykenee kohtaamaan väestökehityksen tulevat paineet ja maailmanlaajuistumisen haasteen. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että Euroopan talouden keskeinen sosiaalinen luonne — riittävän hyvinvoinnin varmistaminen olipa kyseessä työttömyystuki, eläkkeet ja muut sosiaaliedut sekä tietty työsuhdeturvan taso — on säilytettävä. Sitä on kuitenkin ajanmukaistettava toissijaisuusperiaatteen mukaisesti toimivaltaisella eurooppalaisella, kansallisella tai alueellisella tasolla, jotta varmistetaan Euroopan talouden kilpailukyky sekä asema, jonka avulla EU kykenee kohtaamaan väestökehityksen tulevat paineet ja maailmanlaajuistumisen haasteen.

| 1.2 | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa Euroopan globalisaatiorahasto (EGR), jonka avulla yhteisö voi osoittaa solidaarisuuttaan maailmankaupan rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääville työntekijöille. Komitea katsoo, että yksittäisten työntekijöiden avustaminen kouluttautumisessa uutta työtä varten ei ole ”työn tukemista”. Näin sitä vastoin vähennetään työttömyydestä yksilölle ja valtiolle koituvaa taakkaa, maksimoidaan tärkeän taloudellisen resurssin hyödyntäminen sekä edistetään valveutuneisuutta, maailmanlaajuistumisen hyväksymistä ja työmarkkinoiden joustavuutta. Komitea panee merkille, että rakenneuudistukset johtuvat EU:ssa usein joko teknologisista tai kuluttajien tottumusten muutoksista, jotka eivät liity millään tavalla maailmankauppaan, eikä niillä näin ollen voitaisi perustella Euroopan globalisaatiorahastosta annettavaa tukea. Komission ehdotuksessa rajoitetaan EGR:n tuki tapauksiin, joissa voidaan osoittaa työpaikkojen menetyksen ja maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys. Komitea katsoo, että etenkin EU:n sisäisestä yritystoiminnan siirtämisestä johtuvaa työttömyyttä tulisi torjua rakennerahastotoimin sekä nykyisin käytettävissä olevin välinein ja että yhteisrahoituksen ja suhteutetun rahoituksen periaatetta tulisi soveltaa myös Euroopan globalisaatiorahastoon. Näin voitaisiin varmistaa, että tukihakemuksissa on asianmukaiset kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason perustelut. |
| --- | --- |

1.2

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen perustaa Euroopan globalisaatiorahasto (EGR), jonka avulla yhteisö voi osoittaa solidaarisuuttaan maailmankaupan rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääville työntekijöille. Komitea katsoo, että yksittäisten työntekijöiden avustaminen kouluttautumisessa uutta työtä varten ei ole ”työn tukemista”. Näin sitä vastoin vähennetään työttömyydestä yksilölle ja valtiolle koituvaa taakkaa, maksimoidaan tärkeän taloudellisen resurssin hyödyntäminen sekä edistetään valveutuneisuutta, maailmanlaajuistumisen hyväksymistä ja työmarkkinoiden joustavuutta. Komitea panee merkille, että rakenneuudistukset johtuvat EU:ssa usein joko teknologisista tai kuluttajien tottumusten muutoksista, jotka eivät liity millään tavalla maailmankauppaan, eikä niillä näin ollen voitaisi perustella Euroopan globalisaatiorahastosta annettavaa tukea. Komission ehdotuksessa rajoitetaan EGR:n tuki tapauksiin, joissa voidaan osoittaa työpaikkojen menetyksen ja maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välinen yhteys. Komitea katsoo, että etenkin EU:n sisäisestä yritystoiminnan siirtämisestä johtuvaa työttömyyttä tulisi torjua rakennerahastotoimin sekä nykyisin käytettävissä olevin välinein ja että yhteisrahoituksen ja suhteutetun rahoituksen periaatetta tulisi soveltaa myös Euroopan globalisaatiorahastoon. Näin voitaisiin varmistaa, että tukihakemuksissa on asianmukaiset kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason perustelut.

| 1.3 | on sitä mieltä, että hyvä ennakointi, suunnittelu ja asianmukaiset investointistrategiat, henkilöresursseihin kohdennetut investoinnit mukaan luettuina, ovat soveltuvia pitkän aikavälin strategioita maailmanlaajuistumisen haasteen kohtaamiseksi. Euroopan globalisaatiorahaston tarkoitus ja tuki (Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajuuskaudella joulukuussa 2005 järjestetyn huippukokouksen päätelmien mukaan) rajoitetaan maailmankaupan rakenteellisista muutoksista johtuvien haittavaikutusten käsittelyyn jälkikäteen toteutettavien toimien avulla. |
| --- | --- |

1.3

on sitä mieltä, että hyvä ennakointi, suunnittelu ja asianmukaiset investointistrategiat, henkilöresursseihin kohdennetut investoinnit mukaan luettuina, ovat soveltuvia pitkän aikavälin strategioita maailmanlaajuistumisen haasteen kohtaamiseksi. Euroopan globalisaatiorahaston tarkoitus ja tuki (Yhdistyneen kuningaskunnan puheenjohtajuuskaudella joulukuussa 2005 järjestetyn huippukokouksen päätelmien mukaan) rajoitetaan maailmankaupan rakenteellisista muutoksista johtuvien haittavaikutusten käsittelyyn jälkikäteen toteutettavien toimien avulla.

| 1.4 | painottaa maailmanlaajuistumisen yleistä myönteistä vaikutusta kasvuun ja työllisyyteen yhteisössä ja korostaa, että maailmanlaajuistumisen haittavaikutuksia lieventävällä rahastolla tulisi olla käytettävissään asianmukaiset varat. Alueiden komitea ehdottaa, että rahaston vuosittain käytettävissä olevat enimmäismäärärahat olisivat 1 000 miljoonaa euroa, mikäli se on mahdollista ajanjaksoa 2007–2013 koskevissa rahoitusnäkymissä tehtyjen varausten puitteissa. |
| --- | --- |

1.4

painottaa maailmanlaajuistumisen yleistä myönteistä vaikutusta kasvuun ja työllisyyteen yhteisössä ja korostaa, että maailmanlaajuistumisen haittavaikutuksia lieventävällä rahastolla tulisi olla käytettävissään asianmukaiset varat. Alueiden komitea ehdottaa, että rahaston vuosittain käytettävissä olevat enimmäismäärärahat olisivat 1 000 miljoonaa euroa, mikäli se on mahdollista ajanjaksoa 2007–2013 koskevissa rahoitusnäkymissä tehtyjen varausten puitteissa.

| 1.5 | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on aktiivinen rooli reagoitaessa huomattavaiin irtisanomisiin. Näin ollen komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset tulisi nivoa rahastotuen hakemiseen. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että jäsenvaltioilta edellytettävä suostumus rahastotuen hakemiseksi on katsottava tilanteen vakavuuden hiljaiseksi hyväksymiseksi, mikä velvoittaa jäsenvaltioita kantamaan vastuun tilanteesta. Euroopan globalisaatiorahaston ei tule heikentää jäsenvaltioiden vastuuta etsiä oma ratkaisunsa talouden rakennemuutoksiin. |
| --- | --- |

1.5

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on aktiivinen rooli reagoitaessa huomattavaiin irtisanomisiin. Näin ollen komitea katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset tulisi nivoa rahastotuen hakemiseen. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että jäsenvaltioilta edellytettävä suostumus rahastotuen hakemiseksi on katsottava tilanteen vakavuuden hiljaiseksi hyväksymiseksi, mikä velvoittaa jäsenvaltioita kantamaan vastuun tilanteesta. Euroopan globalisaatiorahaston ei tule heikentää jäsenvaltioiden vastuuta etsiä oma ratkaisunsa talouden rakennemuutoksiin.

| 1.6 | panee merkille, että tarkoituksellisia päällekkäisyyksiä rakennerahastojen kanssa ei ole, eivätkä ne ole mahdollisia tai toivottavia (hankalien ja aikaa vievien suunnittelu- ja hallinnointi/tarkastusmenettelyjen vuoksi) ja että jäsenvaltioiden on todistettava hakemuksissaan sekä päällekkäisyyksien puuttuminen että täydentävyys eri rahoitusvälineiden kanssa. Komitea toteaa, että Euroopan globalisaatiorahaston tavoitteena ei ole kehittää yleisesti tiettyä aluetta vaan että sen avulla reagoidaan yksittäisen yrityksen mahdollisiin joukkoirtisanomisiin. Tässä yhteydessä otetaan huomioon, että irtisanomiset saattavat vaikuttaa laajemminkin alueen hyvinvointiin, koska niillä on kerrannaisvaikutuksia niihin tavaroiden ja palvelujen toimittajiin, jotka yhdessä voivat vaikuttaa huomattavasti alueen kehitykseen. |
| --- | --- |

1.6

panee merkille, että tarkoituksellisia päällekkäisyyksiä rakennerahastojen kanssa ei ole, eivätkä ne ole mahdollisia tai toivottavia (hankalien ja aikaa vievien suunnittelu- ja hallinnointi/tarkastusmenettelyjen vuoksi) ja että jäsenvaltioiden on todistettava hakemuksissaan sekä päällekkäisyyksien puuttuminen että täydentävyys eri rahoitusvälineiden kanssa. Komitea toteaa, että Euroopan globalisaatiorahaston tavoitteena ei ole kehittää yleisesti tiettyä aluetta vaan että sen avulla reagoidaan yksittäisen yrityksen mahdollisiin joukkoirtisanomisiin. Tässä yhteydessä otetaan huomioon, että irtisanomiset saattavat vaikuttaa laajemminkin alueen hyvinvointiin, koska niillä on kerrannaisvaikutuksia niihin tavaroiden ja palvelujen toimittajiin, jotka yhdessä voivat vaikuttaa huomattavasti alueen kehitykseen.

| 1.7 | panee merkille, että toisin kuin rakennerahastoista, Euroopan globalisaatiorahastosta ei myönnetä tukea suhteellisen kehitysasteen perusteella, vaan varat kohdennetaan sinne, missä työttömyyttä tosiasiassa esiintyy. |
| --- | --- |

1.7

panee merkille, että toisin kuin rakennerahastoista, Euroopan globalisaatiorahastosta ei myönnetä tukea suhteellisen kehitysasteen perusteella, vaan varat kohdennetaan sinne, missä työttömyyttä tosiasiassa esiintyy.

| 1.8 | toteaa, että vaikka lopullinen edunsaaja on yksittäinen työntekijä, Euroopan globalisaatiorahaston toimia (kuten neuvontapalvelujen perustaminen) ei toteuteta yksittäisen työntekijän vaan paikallis-, alue- tai jäsenvaltiotason viranomaisten tai yritysten kautta. |
| --- | --- |

1.8

toteaa, että vaikka lopullinen edunsaaja on yksittäinen työntekijä, Euroopan globalisaatiorahaston toimia (kuten neuvontapalvelujen perustaminen) ei toteuteta yksittäisen työntekijän vaan paikallis-, alue- tai jäsenvaltiotason viranomaisten tai yritysten kautta.

| 1.9 | muistuttaa komission toteamuksesta, jonka mukaan Euroopan globalisaatiorahaston ”on oltava väline, jota voidaan käyttää nopeasti ja epäbyrokraattisesti”. Komitea pahoitteleekin sitä, että ehdotettu päätöksentekomenettely edellyttää, että EU:n budjettivallan käyttäjän (neuvoston ja Euroopan parlamentin) on hyväksyttävä kaikki EGR:n toimet erikseen ja erissä. Tämä estää nopean reagoinnin, jota tarvitaan sekä moraalisesti että tosiasiallisesti. |
| --- | --- |

1.9

muistuttaa komission toteamuksesta, jonka mukaan Euroopan globalisaatiorahaston ”on oltava väline, jota voidaan käyttää nopeasti ja epäbyrokraattisesti”. Komitea pahoitteleekin sitä, että ehdotettu päätöksentekomenettely edellyttää, että EU:n budjettivallan käyttäjän (neuvoston ja Euroopan parlamentin) on hyväksyttävä kaikki EGR:n toimet erikseen ja erissä. Tämä estää nopean reagoinnin, jota tarvitaan sekä moraalisesti että tosiasiallisesti.

2.   Alueiden komitean suositukset

Suositus 1

Johdanto-osan 5. perustelukappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (5) | Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavat toimet eivät saisi saada rahoitustukea muista yhteisön rahoitusvälineistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(5)

Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavat toimet eivät saisi saada rahoitustukea muista yhteisön rahoitusvälineistä.

| (5) | Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavat toimet eivät saisi saada
  voivat saada täydentävää rahoitustukea muista yhteisön rahoitusvälineistä. |
| --- | --- |

(5)

Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavat toimet eivät saisi saada
  voivat saada täydentävää rahoitustukea muista yhteisön rahoitusvälineistä.

Perustelu

| — | EU:n rakennerahastot tarjoavat osarahoitusta kansallisille mekanismeille, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden toimet joukkoirtisanomisten yhteydessä. Näihin mekanismeihin ei kuitenkaan välttämättä liity lyhyen tai keskipitkän aikavälin toimia. Sen vuoksi EGR:n rahoittamilla toimilla olisi voitava lyhyellä aikavälillä täydentää muista yhteisön rahoitusvälineistä myönnettävää tukea. |
| --- | --- |

—

EU:n rakennerahastot tarjoavat osarahoitusta kansallisille mekanismeille, jotka mahdollistavat jäsenvaltioiden toimet joukkoirtisanomisten yhteydessä. Näihin mekanismeihin ei kuitenkaan välttämättä liity lyhyen tai keskipitkän aikavälin toimia. Sen vuoksi EGR:n rahoittamilla toimilla olisi voitava lyhyellä aikavälillä täydentää muista yhteisön rahoitusvälineistä myönnettävää tukea.

| — | Lisäksi alkuperäisen tekstin johdanto-osan 5. perustelukappale on ristiriidassa 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan kanssa. Siinä todetaan, että ”hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot: d) rahoitettavaksi tulevat erityiset toimet ja niiden arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa”. |
| --- | --- |

—

Lisäksi alkuperäisen tekstin johdanto-osan 5. perustelukappale on ristiriidassa 5 artiklan 2 kohdan d alakohdan kanssa. Siinä todetaan, että ”hakemuksen on sisällettävä seuraavat tiedot: d) rahoitettavaksi tulevat erityiset toimet ja niiden arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa”.

Suositus 2

Johdanto-osan 6. perustelukappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| (6) | Yhteisön tukea olisi annettava ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion hakemuksesta. Komission olisi varmistettava jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertainen käsittely. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

(6)

Yhteisön tukea olisi annettava ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion hakemuksesta. Komission olisi varmistettava jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertainen käsittely.

| (6) | Yhteisön tukea olisi annettava ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion hakemuksesta ja yhteistyössä asianomaisten paikallis- ja/tai alueviranomaisten kanssa kyseisen jäsenvaltion sisäisten perustuslaillisten järjestelyjen mukaisesti. Komission olisi varmistettava jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertainen käsittely, mutta rahastovarojen yleiseen maantieteelliseen jakautumiseen ei tule pyrkiä. |
| --- | --- |

(6)

Yhteisön tukea olisi annettava ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion hakemuksesta ja yhteistyössä asianomaisten paikallis- ja/tai alueviranomaisten kanssa kyseisen jäsenvaltion sisäisten perustuslaillisten järjestelyjen mukaisesti. Komission olisi varmistettava jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertainen käsittely, mutta rahastovarojen yleiseen maantieteelliseen jakautumiseen ei tule pyrkiä.

Perustelu

Muutosehdotuksessa korostetaan, että paikallis- ja alueviranomaisilla sekä jäsenvaltioilla on aktiivinen rooli lievennettäessä maailmanlaajuistumisen haittavaikutuksia. Koska EGR:n toimista päätettäessä on ehdotetun asetuksen mukaan arvioitava alueisiin kohdistuvaa vaikutusta, paikallis- ja alueviranomaiset tulisi nivoa rahastotuen hakemiseen toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Tukea tulisi myöntää tukikelpoisuuskriteereissä määritellyn tarpeen mukaisesti. Komission tulisi torjua kaikki jäsenvaltioiden taholta tuleva paine kohdentaa varoja ”tasapuolisesti”.

Suositus 3

2 artikla

Toimintakriteerit

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| EGR:n rahoitustukea myönnetään tapauksissa, joissa maailmankaupan rakenteissa tapahtuvat merkittävät muutokset johtavat vakavaan talouden häiriötilanteeseen, kuten EU:hun suuntautuvan tuonnin mittavaan lisääntymiseen, EU:n markkinaosuuden asteittaiseen pienenemiseen jollakin tietyllä alalla tai toimintojen siirtämiseen kolmansiin maihin, minkä tuloksena:






  (a) | vähintään 1 000 työntekijää vähennetään yhdestä yrityksestä, mukaan luettuna työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, alueella, jossa työttömyys on NUTS III -tasolla mitattuna korkeampi kuin EU:n tai kansallinen keskiarvo,
  tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

EGR:n rahoitustukea myönnetään tapauksissa, joissa maailmankaupan rakenteissa tapahtuvat merkittävät muutokset johtavat vakavaan talouden häiriötilanteeseen, kuten EU:hun suuntautuvan tuonnin mittavaan lisääntymiseen, EU:n markkinaosuuden asteittaiseen pienenemiseen jollakin tietyllä alalla tai toimintojen siirtämiseen kolmansiin maihin, minkä tuloksena:

(a)

vähintään 1 000 työntekijää vähennetään yhdestä yrityksestä, mukaan luettuna työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, alueella, jossa työttömyys on NUTS III -tasolla mitattuna korkeampi kuin EU:n tai kansallinen keskiarvo,

tai

| (b) | vähintään 1 000 työntekijää vähennetään yhdessä tai useammassa NACE 2 -tasolla mitatun alan yrityksessä kuuden kuukauden aikana, mikä on vähintään 1 prosentti alueellisesta työttömyydestä mitattuna NUTS II -tasolla. |
| --- | --- |

(b)

vähintään 1 000 työntekijää vähennetään yhdessä tai useammassa NACE 2 -tasolla mitatun alan yrityksessä kuuden kuukauden aikana, mikä on vähintään 1 prosentti alueellisesta työttömyydestä mitattuna NUTS II -tasolla.

EGR:n rahoitustukea myönnetään tapauksissa, joissa maailmankaupan rakenteissa tapahtuvat merkittävät muutokset johtavat vakavaan talouden häiriötilanteeseen, kuten EU:hun suuntautuvan tuonnin mittavaan lisääntymiseen, EU:n markkinaosuuden asteittaiseen pienenemiseen jollakin tietyllä alalla tai toimintojen siirtämiseen kolmansiin maihin, minkä tuloksena:

| (a) | vähintään 1 000
  500 työntekijää vähennetään yhdestä yrityksestä, mukaan luettuna työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, alueella, jossa työttömyys on NUTS III -tasolla mitattuna korkeampi kuin EU:n tai kansallinen keskiarvo,
  tai |
| --- | --- |

(a)

vähintään 1 000
  500 työntekijää vähennetään yhdestä yrityksestä, mukaan luettuna työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta, alueella, jossa työttömyys on NUTS III -tasolla mitattuna korkeampi kuin EU:n tai kansallinen keskiarvo,

tai

| (b) | vähintään 1 000
  500 työntekijää vähennetään yhdessä tai useammassa NACE 2 -tasolla mitatun alan yrityksessä kuuden
  kahdentoista kuukauden aikana, mikä on vähintään 1 prosentti alueellisesta työttömyydestä mitattuna NUTS II -tasolla, tai NUTS II-tasolla mitattu alueellinen työttömyys on pudonnut vähintään 10 prosentilla samana ajanjaksona. |
| --- | --- |

(b)

vähintään 1 000
  500 työntekijää vähennetään yhdessä tai useammassa NACE 2 -tasolla mitatun alan yrityksessä kuuden
  kahdentoista kuukauden aikana, mikä on vähintään 1 prosentti alueellisesta työttömyydestä mitattuna NUTS II -tasolla, tai NUTS II-tasolla mitattu alueellinen työttömyys on pudonnut vähintään 10 prosentilla samana ajanjaksona.

| (c) | mikäli a ja b kohdissa mainitut määrälliset kriteerit eivät täyty, komissio voi
  poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa
  olosuhteissa katsoa, että jäsenvaltio voi kuitenkin hakea EGR:n tukea. |
| --- | --- |

(c)

mikäli a ja b kohdissa mainitut määrälliset kriteerit eivät täyty, komissio voi
  poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa
  olosuhteissa katsoa, että jäsenvaltio voi kuitenkin hakea EGR:n tukea.

Perustelu

Parametreja tulisi muuttaa välineen joustavoittamiseksi. On myös tärkeää, että asetukseen sisällytetään poliittisen perusteen sisältävä suojalauseke hakijoiden tukikelpoisuuden harkintaa silmälläpitäen.

Suositus 4

5 artiklan 1 kohta

Hakemukset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltion on jätettävä komissiolle hakemus EGR:n tuesta
  ... | 1.   Jäsenvaltion on yhteistyössä asianomaisten paikallis- ja/tai alueviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa jätettävä komissiolle hakemus EGR:n tuesta
  ... |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jäsenvaltion on jätettävä komissiolle hakemus EGR:n tuesta

...

1.   Jäsenvaltion on yhteistyössä asianomaisten paikallis- ja/tai alueviranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa jätettävä komissiolle hakemus EGR:n tuesta

...

Perustelu

Yritystoiminnan siirtäminen ja yritysten sulkeminen vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisiin ja niiden edustamiin yhteisöihin, joten ne tulisi ottaa mukaan korvausstrategioiden suunnitteluun. Niiden tulisi osallistua tuen hakemiseen, jotta varmistettaisiin myös paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason toimien keskinäinen täydentävyys.

Suositus 5

5 artiklan 6 kohta

Hakemukset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 6.   Komissio varmistaa jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertaisen käsittelyn. | 6.   Komissio varmistaa jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertaisen käsittelyn, mutta rahastovarojen yleiseen maantieteelliseen jakautumiseen ei tule pyrkiä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

6.   Komissio varmistaa jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertaisen käsittelyn.

6.   Komissio varmistaa jäsenvaltioiden esittämien hakemusten yhdenvertaisen käsittelyn, mutta rahastovarojen yleiseen maantieteelliseen jakautumiseen ei tule pyrkiä.

Perustelu

Tukea tulisi myöntää tukikelpoisuuskriteereissä määritellyn tarpeen mukaisesti. Komission tulisi torjua kaikki jäsenvaltioiden taholta tuleva paine kohdentaa varoja ”tasapuolisesti”.

Suositus 6

6 artikla

Täydentävyys, vaatimustenmukaisuus ja koordinointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 5.   Jäsenvaltion on varmistettava, että EGR:n rahoitusta saaviin erityisiin toimiin ei saada tukea myös muista yhteisön rahoitusvälineistä. | 5.   Jäsenvaltion on varmistettava, että EGR:n rahoitusta saaviin erityisiin toimiin ei
  voidaan saada tukea myös muista yhteisön rahoitusvälineistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

5.   Jäsenvaltion on varmistettava, että EGR:n rahoitusta saaviin erityisiin toimiin ei saada tukea myös muista yhteisön rahoitusvälineistä.

5.   Jäsenvaltion on varmistettava, että EGR:n rahoitusta saaviin erityisiin toimiin ei
  voidaan saada tukea myös muista yhteisön rahoitusvälineistä.

Perustelu

Komission ehdotuksen 15 artiklan 1 kohdassa viitataan nimenomaan toimien mahdolliseen täydentävyyteen laajamittaisten irtisanomisten yhteydessä käytettävien muiden yhteisön rahoitusvälineiden (ts. rakennerahastojen ja Euroopan sosiaalirahaston) kanssa.

Suositus 7

12 artikla

Talousarviomenettely

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Jos komissio toteaa, että EGR:stä olisi myönnettävä rahoitustukea, se tekee budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen 10 artiklan mukaisesti vahvistettua määrää vastaavien määrärahojen hyväksymisestä.
  ...
  2.   Komissio esittää ehdotukset erissä budjettivallan käyttäjälle.
  ...
  3.   Kun budjettivallan käyttäjä on antanut määrärahat käyttöön, komissio tekee päätöksen rahoitustuesta. | 1.    Jos komissio toteaa, että EGR:stä olisi myönnettävä rahoitustukea, se hyväksyy 10 artiklan mukaisesti vahvistettua määrää vastaavat määrärahat.
  tekee budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen 10 artiklan mukaisesti vahvistettua määrää vastaavien määrärahojen hyväksymisestä.

  ...
  2.   Komissio esittää ehdotukset erissä
  tiedottaa asiasta budjettivallan käyttäjälle.
  ...
  3.   Kun budjettivallan käyttäjä on antanut määrärahat käyttöön, komissio tekee päätöksen rahoitustuesta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Jos komissio toteaa, että EGR:stä olisi myönnettävä rahoitustukea, se tekee budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen 10 artiklan mukaisesti vahvistettua määrää vastaavien määrärahojen hyväksymisestä.

...

2.   Komissio esittää ehdotukset erissä budjettivallan käyttäjälle.

...

3.   Kun budjettivallan käyttäjä on antanut määrärahat käyttöön, komissio tekee päätöksen rahoitustuesta.

1.    Jos komissio toteaa, että EGR:stä olisi myönnettävä rahoitustukea, se hyväksyy 10 artiklan mukaisesti vahvistettua määrää vastaavat määrärahat.
  tekee budjettivallan käyttäjälle ehdotuksen 10 artiklan mukaisesti vahvistettua määrää vastaavien määrärahojen hyväksymisestä.

...

2.   Komissio esittää ehdotukset erissä
  tiedottaa asiasta budjettivallan käyttäjälle.

...

3.   Kun budjettivallan käyttäjä on antanut määrärahat käyttöön, komissio tekee päätöksen rahoitustuesta.

Perustelu

Jos sekä neuvoston että Euroopan parlamentin on hyväksyttävä jokainen hakemus, viivästyy prosessi, jossa tavoitteena on välittömän lyhytaikaisen tuen antaminen. Viivästystä pidentää aikomus pidättää hakemuksia, kunnes ne voidaan esittää erissä. Komissiolla tulisi olla delegoidut valtuudet tehdä itsenäisiä päätöksiä ja tiedottaa budjettivallan käyttäjälle siitä, miten se käyttää EGR:n varoja.

Suositus 8

16 artiklan 2 kohta

Vuosikertomus

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Kertomus toimitetaan tiedoksi työmarkkinaosapuolille. | 2.   Kertomus toimitetaan tiedoksi työmarkkinaosapuolille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Kertomus toimitetaan tiedoksi työmarkkinaosapuolille.

2.   Kertomus toimitetaan tiedoksi työmarkkinaosapuolille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

Perustelu

Rahaston toiminnan tulokset, joilla on välitöntä merkitystä paikallis- ja alueviranomaisille, kiinnostavat myös alueiden komiteaa. On tärkeää noudattaa laajapohjaista kuulemista ja avoimuutta suhteessa Euroopan unionin toimielimiin ja työmarkkinaosapuoliin, koska sillä on huomattava merkitys hankkeen onnistumisen kannalta.

Suositus 9

17 artiklan 2 kohta

Arviointi

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2.   Arvioinnin tulokset toimitetaan tiedoksi budjettivallan käyttäjälle ja työmarkkinaosapuolille. | 2.   Arvioinnin tulokset toimitetaan tiedoksi budjettivallan käyttäjälle ja, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja työmarkkinaosapuolille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.   Arvioinnin tulokset toimitetaan tiedoksi budjettivallan käyttäjälle ja työmarkkinaosapuolille.

2.   Arvioinnin tulokset toimitetaan tiedoksi budjettivallan käyttäjälle ja, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja työmarkkinaosapuolille.

Perustelu

Rahaston toiminnan tulokset, joilla on välitöntä merkitystä paikallis- ja alueviranomaisille, kiinnostavat myös alueiden komiteaa. On tärkeää noudattaa laajapohjaista kuulemista ja avoimuutta suhteessa Euroopan unionin toimielimiin ja työmarkkinaosapuoliin, koska sillä on huomattava merkitys hankkeen onnistumisen kannalta.

Suositus 10

Talousarvio

Rahaston menojen enimmäismääräksi vahvistetaan 500 1000 miljoonaa euroa vuodessa käypiin hintoihin, mikäli se on mahdollista ajanjaksoa 2007–2013 koskevissa rahoitusnäkymissä tehtyjen varausten puitteissa.

Perustelu

Talousarviossa varatut määrärahat ovat liian alhaiset, kun ajatellaan maailmankaupan muutoksista vuosittain aiheutuvia yritystoiminnan siirtämisiä ja niiden vaikutuksista kärsivien työntekijöiden arvioitua määrää. Menojen enimmäismäärän kaksinkertaistaminen onkin perusteltua, ja se voidaan toteuttaa helposti yhteisön talousarviossa yleensä käyttämättä jäänein varoin.

Bryssel 11. lokakuuta 2006

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/7

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta

(2007/C 51/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta, KOM(2005) 646 lopullinen — 2005/0260 COD,

ottaa huomioon neuvoston 7. helmikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 16. helmikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kulttuuri, koulutus ja tutkimus” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 3. päivänä lokakuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/552/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Audiovisuaalialan sääntelyn tulevaisuus Euroopassa” (1), CdR 67/2004 fin (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission neljäs kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle direktiivin 89/552/ETY 'televisio ilman rajoja' soveltamisesta” (3), CdR 90/2003 fin (4),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman aiheesta ”Televisio ilman rajoja”, 2003/2033(INI),

ottaa huomioon komission viidennen kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle direktiivin 89/552/ETY ”televisio ilman rajoja” soveltamisesta, KOM(2006) 49 lopullinen,

ottaa huomioon komission seitsemännen tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”televisio ilman rajoja” -direktiivin 89/552/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/36/EY, 4 ja 5 artiklan soveltamisesta vuosina 2003–2004, KOM(2006) 459 lopullinen,

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuorovaikutteisten digitaalitelevisiopalvelujen yhteentoimivuuden uudelleentarkastelusta 30. heinäkuuta 2004 annetun tiedonannon KOM(2004) 541 lopullinen — mukaisesti, KOM(2006) 37 lopullinen,

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Euroopan sähköisen viestinnän sääntely ja markkinat vuonna 2005 (11. raportti), KOM(2006) 68 lopullinen,

ottaa huomioon”kulttuuri, koulutus ja tutkimus” -valiokunnan 20. kesäkuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 106/2006 rev. 2, jonka esittelijä oli Belgian saksankielisen yhteisön pääministeri Karl-Heinz Lambertz (BE, PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Sen jälkeen, kun televisiodirektiivi annettiin vuonna 1989 ja kun sitä muutettiin vuonna 1997, teknologian kehitys on edennyt. Nykyistä sääntelykehystä on etenkin digitalisoinnin ja medioiden lähentymisen vuoksi mukautettava. Tulevaisuudessa on mahdollista levittää viestinnän sisältö digitaalisesti erilaisia jakelukanavia pitkin ja tarjota näin vastaanottajille laaja-alaisesti tietoa ja ajanvietettä minkä tahansa päätelaitteen kautta. |
| --- | --- |

1)

Sen jälkeen, kun televisiodirektiivi annettiin vuonna 1989 ja kun sitä muutettiin vuonna 1997, teknologian kehitys on edennyt. Nykyistä sääntelykehystä on etenkin digitalisoinnin ja medioiden lähentymisen vuoksi mukautettava. Tulevaisuudessa on mahdollista levittää viestinnän sisältö digitaalisesti erilaisia jakelukanavia pitkin ja tarjota näin vastaanottajille laaja-alaisesti tietoa ja ajanvietettä minkä tahansa päätelaitteen kautta.

| 2) | Sääntelyssä on otettava huomioon kyseinen kehitys jo siitäkin syystä, että vältyttäisiin perinteisten televisiopalvelujen ja muiden mediapalvelujen välisen kilpailun vääristymistä. Alueiden komitea ja Euroopan parlamentti ovat useaan otteeseen kannattaneet nykyisen televisiodirektiivin mukauttamista rakenteellisiin muutoksiin ja teknologian kehitykseen sekä vaatineet kaikkia mediapalveluja koskevien perussääntöjen käyttöönottoa. |
| --- | --- |

2)

Sääntelyssä on otettava huomioon kyseinen kehitys jo siitäkin syystä, että vältyttäisiin perinteisten televisiopalvelujen ja muiden mediapalvelujen välisen kilpailun vääristymistä. Alueiden komitea ja Euroopan parlamentti ovat useaan otteeseen kannattaneet nykyisen televisiodirektiivin mukauttamista rakenteellisiin muutoksiin ja teknologian kehitykseen sekä vaatineet kaikkia mediapalveluja koskevien perussääntöjen käyttöönottoa.

| 3) | Koska audiovisuaaliset mediat ovat keskeisellä sijalla Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja moniarvoisen yhteiskunnan kehittämisessä, unionin sääntelykehystä on mukautettava siten, että mahdollistetaan audiovisuaalisten medioiden myönteinen kehitys ja tuetaan sitä. Mediat ovat kaiken kaikkiaan erittäin tärkeitä alueellisen ja paikallisen kulttuurin monimuotoisuuden sekä alueellisen ja paikallisen identiteetin säilyttämiselle. Lisäksi alueelliset ja paikalliset mediat edistävät osaltaan asianomaisen ohjelmasisällön sekä usein myös vähemmistökielten levittämistä. |
| --- | --- |

3)

Koska audiovisuaaliset mediat ovat keskeisellä sijalla Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämisessä ja moniarvoisen yhteiskunnan kehittämisessä, unionin sääntelykehystä on mukautettava siten, että mahdollistetaan audiovisuaalisten medioiden myönteinen kehitys ja tuetaan sitä. Mediat ovat kaiken kaikkiaan erittäin tärkeitä alueellisen ja paikallisen kulttuurin monimuotoisuuden sekä alueellisen ja paikallisen identiteetin säilyttämiselle. Lisäksi alueelliset ja paikalliset mediat edistävät osaltaan asianomaisen ohjelmasisällön sekä usein myös vähemmistökielten levittämistä.

| 4) | Monipuolinen sähköinen tarjonta, jonka kanssa kuluttajat ovat nykyään jatkuvasti tekemisissä hyvin erilaisin tavoin, on muuttanut käsitystä kaupallisesta viestinnästä. Siksi mainontaa koskevia määrällisiä rajoituksia on direktiiviä tarkistettaessa syytä mukauttaa asian- ja ajanmukaisesti. Tietyin laadullisin rajoituksin on kuitenkin huolehdittava siitä, että audiovisuaalisten mediapalvelujen toimituksellinen ja ohjelmatoiminnallinen riippumattomuus säilyy, sillä se on välttämätöntä jäsenvaltio- ja aluetason demokraattisen mielipiteenmuodostuksen kannalta. Samalla on myös otettava asianmukaisesti huomioon alaikäisten suojeluun ja kuluttajansuojaan liittyvät näkökohdat. |
| --- | --- |

4)

Monipuolinen sähköinen tarjonta, jonka kanssa kuluttajat ovat nykyään jatkuvasti tekemisissä hyvin erilaisin tavoin, on muuttanut käsitystä kaupallisesta viestinnästä. Siksi mainontaa koskevia määrällisiä rajoituksia on direktiiviä tarkistettaessa syytä mukauttaa asian- ja ajanmukaisesti. Tietyin laadullisin rajoituksin on kuitenkin huolehdittava siitä, että audiovisuaalisten mediapalvelujen toimituksellinen ja ohjelmatoiminnallinen riippumattomuus säilyy, sillä se on välttämätöntä jäsenvaltio- ja aluetason demokraattisen mielipiteenmuodostuksen kannalta. Samalla on myös otettava asianmukaisesti huomioon alaikäisten suojeluun ja kuluttajansuojaan liittyvät näkökohdat.

hyväksyi 11.–12. lokakuuta 2006 pitämässään 66. täysistunnossa (lokakuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

Direktiivin soveltamisala

| 1.1 | suhtautuu myönteisesti direktiivin soveltamisalan laajentamiseen. Kun ajatellaan lisääntyvää lähentymistä, on — eurooppalaisia ja riippumattomia teoksia edistettäessä sekä harjoitettaessa oikeutta raportoida lyhyesti yleisesti kiinnostavista tapahtumista — järkevää ulottaa kaikkiin mediapalveluihin tietyt alaikäisten ja ihmisarvon suojelun vähimmäisstandardit. |
| --- | --- |

1.1

suhtautuu myönteisesti direktiivin soveltamisalan laajentamiseen. Kun ajatellaan lisääntyvää lähentymistä, on — eurooppalaisia ja riippumattomia teoksia edistettäessä sekä harjoitettaessa oikeutta raportoida lyhyesti yleisesti kiinnostavista tapahtumista — järkevää ulottaa kaikkiin mediapalveluihin tietyt alaikäisten ja ihmisarvon suojelun vähimmäisstandardit.

| 1.2 | katsoo kuitenkin, ettei komission ehdotus ole tältä osin riittävä. Teknisen lähentymisen ja sen seurauksena lisääntyvän sisällöllisen lähentymisen vuoksi komitea pitää välttämättömänä, että televisiodirektiiviä kehitetään vieläkin voimakkaammin teknologisesti neutraaliksi direktiiviksi, jonka piiriin kuuluvat kaikentyyppiset sähköisesti levitetyt ja liikkuvaa kuvaa hyödyntävät ohjelmasisällöt. |
| --- | --- |

1.2

katsoo kuitenkin, ettei komission ehdotus ole tältä osin riittävä. Teknisen lähentymisen ja sen seurauksena lisääntyvän sisällöllisen lähentymisen vuoksi komitea pitää välttämättömänä, että televisiodirektiiviä kehitetään vieläkin voimakkaammin teknologisesti neutraaliksi direktiiviksi, jonka piiriin kuuluvat kaikentyyppiset sähköisesti levitetyt ja liikkuvaa kuvaa hyödyntävät ohjelmasisällöt.

| 1.3 | katsoo, että mediapalveluihin, jotka tarjoavat äänen tai tekstin lisäksi liikkuvaa kuvaa, tulee soveltaa myös alaikäisten ja ihmisarvon suojelua koskevia vähimmäisstandardeja eikä pelkästään taloudellis-oikeudellisia säädöksiä, esimerkiksi sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä. |
| --- | --- |

1.3

katsoo, että mediapalveluihin, jotka tarjoavat äänen tai tekstin lisäksi liikkuvaa kuvaa, tulee soveltaa myös alaikäisten ja ihmisarvon suojelua koskevia vähimmäisstandardeja eikä pelkästään taloudellis-oikeudellisia säädöksiä, esimerkiksi sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä.

Eriytetty sääntely

| 1.4 | katsoo, että komission esittämä lineaarisiin ja ei-lineaarisiin audiovisuaalisiin mediapalveluihin sovellettava eriytetty sääntely on käyttäjien valinta- ja hallintamahdollisuuksia ajatellen asianmukainen, ja kannattaa sitä, että kaikkiin audiovisuaalisiin mediapalveluihin sovelletaan tiettyjä perussääntöjä. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että komission esittämä lineaarisiin ja ei-lineaarisiin audiovisuaalisiin mediapalveluihin sovellettava eriytetty sääntely on käyttäjien valinta- ja hallintamahdollisuuksia ajatellen asianmukainen, ja kannattaa sitä, että kaikkiin audiovisuaalisiin mediapalveluihin sovelletaan tiettyjä perussääntöjä.

Lähettäjämaaperiaate

| 1.5 | on tyytyväinen siihen, että komissio pitää kiinni lähettäjämaaperiaatteesta. Komitea kehottaa kuitenkin tehostamaan vastaanottavan jäsenvaltion toimintamahdollisuuksia sellaisissa tapauksissa, joissa mediapalvelujen tarjoaja kohdistaa toimintansa kokonaan tai pääosin jonkin muun kuin lähettävän jäsenvaltion alueelle. |
| --- | --- |

1.5

on tyytyväinen siihen, että komissio pitää kiinni lähettäjämaaperiaatteesta. Komitea kehottaa kuitenkin tehostamaan vastaanottavan jäsenvaltion toimintamahdollisuuksia sellaisissa tapauksissa, joissa mediapalvelujen tarjoaja kohdistaa toimintansa kokonaan tai pääosin jonkin muun kuin lähettävän jäsenvaltion alueelle.

Itsesääntely

| 1.6 | on tyytyväinen siihen, että komissio kannattaa itsesääntelyn käyttöönottoa ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään asianomaisia järjestelyjä. |
| --- | --- |

1.6

on tyytyväinen siihen, että komissio kannattaa itsesääntelyn käyttöönottoa ja kehottaa jäsenvaltioita edistämään asianomaisia järjestelyjä.

| 1.7 | katsoo, että toimivaltasyistä tulisi kuitenkin pitäytyä tarkasteltavassa säädöksessä. Jäsenvaltioissa ja alueilla sovellettavan itsesääntelyn sisältöä koskevista säännöksistä on kulttuurista monimuotoisuutta ja toissijaisuusperiaatetta ajatellen luovuttava. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että toimivaltasyistä tulisi kuitenkin pitäytyä tarkasteltavassa säädöksessä. Jäsenvaltioissa ja alueilla sovellettavan itsesääntelyn sisältöä koskevista säännöksistä on kulttuurista monimuotoisuutta ja toissijaisuusperiaatetta ajatellen luovuttava.

Oikeus lyhyisiin uutisraportteihin

| 1.8 | kannattaa sitä, että rajatylittävän tietovirran ja tiedon vapaan saatavuuden varmistamiseksi säädetään oikeudesta lyhyisiin uutisraportteihin. Näin edistetään huomattavasti näkemysten moninaisuutta sekä tiedottamista muiden alueiden merkittävistä tapahtumista yli rajojen. Lisäksi näin sovitetaan televisiotoimintaa koskevia sääntelyaloja Euroopan neuvoston asiaa koskevan yleissopimuksen mukaisiksi. |
| --- | --- |

1.8

kannattaa sitä, että rajatylittävän tietovirran ja tiedon vapaan saatavuuden varmistamiseksi säädetään oikeudesta lyhyisiin uutisraportteihin. Näin edistetään huomattavasti näkemysten moninaisuutta sekä tiedottamista muiden alueiden merkittävistä tapahtumista yli rajojen. Lisäksi näin sovitetaan televisiotoimintaa koskevia sääntelyaloja Euroopan neuvoston asiaa koskevan yleissopimuksen mukaisiksi.

| 1.9 | toteaa toistamiseen, että oikeus lyhyisiin uutisraportteihin on taattava erityisesti vähemmistökielisiin lähetyksiin keskittyville palveluntarjoajille. |
| --- | --- |

1.9

toteaa toistamiseen, että oikeus lyhyisiin uutisraportteihin on taattava erityisesti vähemmistökielisiin lähetyksiin keskittyville palveluntarjoajille.

Eurooppalaisen ja riippumattoman tuotannon edistäminen

| 1.10 | kannattaa painokkaasti kiintiöjärjestelmän säilyttämistä eurooppalaisen tuotannon tukemiseksi, sillä näin edistetään merkittävästi alueellisten identiteettien säilyttämistä ja kehittämistä. Komitea kehottaa kuitenkin soveltamaan järjestelmää nykyistä tiukemmin ja yhtenäisemmin. |
| --- | --- |

1.10

kannattaa painokkaasti kiintiöjärjestelmän säilyttämistä eurooppalaisen tuotannon tukemiseksi, sillä näin edistetään merkittävästi alueellisten identiteettien säilyttämistä ja kehittämistä. Komitea kehottaa kuitenkin soveltamaan järjestelmää nykyistä tiukemmin ja yhtenäisemmin.

| 1.11 | katsoo, että jäsenvaltioiden on käytännön toteutettavuuden ja asiaankuuluvien varojen puitteissa ehdottomasti huolehdittava siitä, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat ei-lineaaristen mediapalvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisten ja riippumattomien teosten tuotantoa ja saatavuutta. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että jäsenvaltioiden on käytännön toteutettavuuden ja asiaankuuluvien varojen puitteissa ehdottomasti huolehdittava siitä, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvat ei-lineaaristen mediapalvelujen tarjoajat edistävät eurooppalaisten ja riippumattomien teosten tuotantoa ja saatavuutta.

Mainontaa koskevat säännökset

| 1.12 | on sitä mieltä, että ehdotetussa direktiivissä ensimmäistä kertaa sallittua tuotesijoittelua koskevat säännökset ovat liian väljiä. Tämä vaarantaa huomattavasti toimituksellista riippumattomuutta, vaikka ehdotetun direktiivin 3 h artiklan 1 kohdan a alakohdassa tämä uhka pyritään sulkemaan pois. |
| --- | --- |

1.12

on sitä mieltä, että ehdotetussa direktiivissä ensimmäistä kertaa sallittua tuotesijoittelua koskevat säännökset ovat liian väljiä. Tämä vaarantaa huomattavasti toimituksellista riippumattomuutta, vaikka ehdotetun direktiivin 3 h artiklan 1 kohdan a alakohdassa tämä uhka pyritään sulkemaan pois.

| 1.13 | katsoo, että 11 artiklan säännökset mainoskatkojen välisestä ajasta ja 18 artiklan säännökset mainospalojen tuntikohtaisesta aikarajoituksesta eivät ole enää asianmukaisia, ja kehottaa siksi vähentämään mainonnan määrällisiä sääntelyä lineaaristen palvelujen tarjoajien osalta nykyistä enemmän. |
| --- | --- |

1.13

katsoo, että 11 artiklan säännökset mainoskatkojen välisestä ajasta ja 18 artiklan säännökset mainospalojen tuntikohtaisesta aikarajoituksesta eivät ole enää asianmukaisia, ja kehottaa siksi vähentämään mainonnan määrällisiä sääntelyä lineaaristen palvelujen tarjoajien osalta nykyistä enemmän.

| 1.14 | pitää alaikäisten suojelun ja kuluttajansuojan vuoksi kuitenkin välttämättömänä, että lastenohjelmien ja uutislähetysten keskeyttäminen mainoksin kielletään, jos määrälliset säännökset poistetaan. |
| --- | --- |

1.14

pitää alaikäisten suojelun ja kuluttajansuojan vuoksi kuitenkin välttämättömänä, että lastenohjelmien ja uutislähetysten keskeyttäminen mainoksin kielletään, jos määrälliset säännökset poistetaan.

| 1.15 | suosittaa, että säännöstä, jonka mukaan yksittäiset mainospalat ovat sallittuja ainoastaan poikkeuksellisesti, muutetaan siten, että siitä voidaan asiasyistä poiketa. |
| --- | --- |

1.15

suosittaa, että säännöstä, jonka mukaan yksittäiset mainospalat ovat sallittuja ainoastaan poikkeuksellisesti, muutetaan siten, että siitä voidaan asiasyistä poiketa.

Kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus

| 1.16 | kannattaa ehdotusta kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuuden takaamisesta, mutta katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioiden ja lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden on periaatteessa edelleen voitava päättää mediavalvonnan muodosta, erityisesti siinä tapauksessa, että niiden julkisen palvelun yleisradioyhtiöiden toiminta perustuu monimuotoisuutta edistäviin sisäisiin edustusjärjestelyihin. |
| --- | --- |

1.16

kannattaa ehdotusta kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuuden takaamisesta, mutta katsoo kuitenkin, että jäsenvaltioiden ja lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden on periaatteessa edelleen voitava päättää mediavalvonnan muodosta, erityisesti siinä tapauksessa, että niiden julkisen palvelun yleisradioyhtiöiden toiminta perustuu monimuotoisuutta edistäviin sisäisiin edustusjärjestelyihin.

2.   Alueiden komitean suositukset

Suositus 1

2 kohta, 1 artiklan a alakohdan korvaaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla

  Tässä direktiivissä tarkoitetaan:






  (a) | ’audiovisuaalisella mediapalvelulla’ yhteisön perustamissopimuksen 49 ja 50 artiklan mukaista palvelua, jonka pääasiallisena tarkoituksena on liikkuvan kuvan tarjoaminen äänen kanssa tai ilman ääntä tiedonvälitys-, viihdytys- tai valistustarkoituksessa yleisölle Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen sähköisten viestintäverkkojen välityksellä;” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

(a)

’audiovisuaalisella mediapalvelulla’ yhteisön perustamissopimuksen 49 ja 50 artiklan mukaista palvelua, jonka pääasiallisena tarkoituksena on liikkuvan kuvan tarjoaminen äänen kanssa tai ilman ääntä tiedonvälitys-, viihdytys- tai valistustarkoituksessa yleisölle Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen sähköisten viestintäverkkojen välityksellä;”

| 2. | Korvataan 1 artikla seuraavasti:
  ”1 artikla

  Tässä direktiivissä tarkoitetaan:






  (a) | ’audiovisuaalisella mediapalvelulla’ yhteisön perustamissopimuksen 49 ja 50 artiklan mukaista palvelua, jonka pääasiallisena tarkoituksena on myös liikkuvan kuvan tarjoaminen äänen kanssa tai ilman ääntä tiedonvälitys-, viihdytys- tai valistustarkoituksessa yleisölle Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen sähköisten viestintäverkkojen välityksellä, mukaan luettuina ohessa tarjottavat tekstitelevisiopalvelut mutta ei arpajaistoimintaa, johon liittyy rahallista arvoa omaavien panosten asettaminen esimerkiksi rahapeleissä, arvonnoissa ja veikkauksessa tai vedonlyönnissä;” |
| --- | --- | --- |

2.

Korvataan 1 artikla seuraavasti:

”1 artikla

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

(a)

’audiovisuaalisella mediapalvelulla’ yhteisön perustamissopimuksen 49 ja 50 artiklan mukaista palvelua, jonka pääasiallisena tarkoituksena on myös liikkuvan kuvan tarjoaminen äänen kanssa tai ilman ääntä tiedonvälitys-, viihdytys- tai valistustarkoituksessa yleisölle Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/21/EY 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettujen sähköisten viestintäverkkojen välityksellä, mukaan luettuina ohessa tarjottavat tekstitelevisiopalvelut mutta ei arpajaistoimintaa, johon liittyy rahallista arvoa omaavien panosten asettaminen esimerkiksi rahapeleissä, arvonnoissa ja veikkauksessa tai vedonlyönnissä;”

Perustelut

Juuri tekninen lähentyminen, josta seuraa yhä enemmän myös sisällön lähentyminen, on syynä siihen, ettei ole järkevää sisällyttää direktiiviin vain sellaisia mediapalveluja, joiden pääasiallisena tarkoituksena on liikkuvan kuvan tarjoaminen äänen kanssa tai ilman ääntä. Vääristymätöntä kilpailua ajatellen olisi pikemminkin asianmukaista soveltaa 3 d–h artiklassa säädettyjä vähimmäisstandardeja kaikkiin mediapalveluihin, joissa hyödynnetään myös liikkuvaa kuvaa. Tätä tukee ensinnäkin se, että raja sellaisten mediapalvelujen välillä, joissa liikkuvan kuvan tarjoaminen äänen kanssa tai ilman ääntä on joko pääasiallinen tarkoitus tai toissijainen tarkoitus (esimerkiksi lehtien sähköiset versiot tai Internetin kautta kuunneltava radio), on yhä häilyvämpi. Ei myöskään ole perusteltua, että mediapalveluihin, jotka tarjoavat pääasiallisesti tai liikkuvan kuvan ohella samassa määrin ääntä tai tekstiä, ei ole määrä soveltaa alaikäisten ja ihmisarvon suojelua koskevia vähimmäisstandardeja vaan pelkästään taloudellis-oikeudellisia säädöksiä, kuten sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä.

Direktiivin tulisi kattaa myös audiovisuaalisiin mediapalveluihin liittyvät tekstitelevisiopalvelut. Ne kuuluvat nykyisenkin direktiivin soveltamisalaan. Tekstitelevisiopalvelut tulisi siis mainita nimenomaisesti 1 artiklan a alakohdassa.

Arpajaistoiminta ei ole yleisen turvallisuuden ja järjestyksen, rikosten ennaltaehkäisemisen ja kuluttajansuojan kannalta tavanomaista taloudellista toimintaa. Samoin kuin sähköistä kaupankäyntiä koskevassa direktiivissä tulee myös audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä siis tehdä selväksi, etteivät siihen sisältyvät säännökset rajatylittävän toiminnan helpottamisesta koske kaikentyyppisiä arpajaisia. Audiovisuaalisia mediapalveluja koskevassa direktiivissä ei erikseen mainita arpajaistoimintaa, mutta koska soveltamisalaa suunnitellaan laajennettavan ei-lineaarisiin audiovisuaalisiin mediapalveluihin, direktiivi saattaa vaikuttaa arpajaispalveluihin. Tästä syystä 1 artiklan a alakohtaan tulisi lisätä sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin 1 artiklan 5 alakohdan mukainen maininta soveltamisalaa koskevasta poikkeuksesta.

Suositus 2

2 kohta, 1 artiklan c alakohdan korvaaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1 artiklan c alakohta:







  ”(c) | ’televisiolähetystoiminnalla’ tai ’televisiolähetyksellä’ lineaarista audiovisuaalista mediapalvelua, jossa mediapalvelun tarjoaja päättää tietyn ohjelman lähetysajankohdasta ja laatii ohjelma-aikataulun;” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1 artiklan c alakohta:

”(c)

’televisiolähetystoiminnalla’ tai ’televisiolähetyksellä’ lineaarista audiovisuaalista mediapalvelua, jossa mediapalvelun tarjoaja päättää tietyn ohjelman lähetysajankohdasta ja laatii ohjelma-aikataulun;”

1 artiklan c alakohta:

| ”(c) | ’televisiolähetystoiminnalla’ tai ’televisiolähetyksellä’ lineaarista audiovisuaalista mediapalvelua, jossa mediapalvelun tarjoaja päättää tietyn ohjelman lähetysajankohdasta ja laatii ohjelma-aikataulun
  ’lineaarisella palvelulla’ (eli televisiolähetyksellä) audiovisuaalista mediapalvelua, joka muodostuu rajoittamattomalle määrälle potentiaalisia televisionkatsojia vastaanotettavaksi tarkoitettujen televisio-ohjelmien lähettämisestä salaamattomina tai salattuina kun katsojille toimitetaan samat kuvat samanaikaisesti kuvansiirtotekniikasta riippumatta;” |
| --- | --- |

”(c)

’televisiolähetystoiminnalla’ tai ’televisiolähetyksellä’ lineaarista audiovisuaalista mediapalvelua, jossa mediapalvelun tarjoaja päättää tietyn ohjelman lähetysajankohdasta ja laatii ohjelma-aikataulun
  ’lineaarisella palvelulla’ (eli televisiolähetyksellä) audiovisuaalista mediapalvelua, joka muodostuu rajoittamattomalle määrälle potentiaalisia televisionkatsojia vastaanotettavaksi tarkoitettujen televisio-ohjelmien lähettämisestä salaamattomina tai salattuina kun katsojille toimitetaan samat kuvat samanaikaisesti kuvansiirtotekniikasta riippumatta;”

Perustelut

Lineaarisen palvelun määritelmää voidaan täsmentää hyödyntämällä käsitettä ”televisiolähetys” koskevia selvityksiä, jotka yhteisöjen tuomioistuin esittää asiassa ”Mediakabel” antamassaan tuomiossa. Jotta lineaarisen ja ei-lineaarisen palvelun käsitteet olisivat selkeärajaisempia, tulisi lisäksi mainita yleisinä esimerkkeinä Euroopan komission direktiiviehdotuksensa perusteluissa (ks. KOM(2005) 646 lopullinen, ”Perustelut”, kohta 5) mainitsemat esimerkit sekä rajaavat esimerkit, jotka komissio esittää helmikuussa 2006 julkaisemansa epävirallisen asiakirjan johdanto-osassa.

Suositus 3

2 kohta, 1 artiklan h alakohdan korvaaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1 artiklan h alakohta:







  ”(h) | ’piilomainonnalla’ tavaranvalmistajan tai palveluntarjoajan tavaroiden, palvelujen, nimen, tavaramerkin tai toiminnan sanallista tai kuvallista esittämistä ohjelmissa siten, että lähetystoiminnan harjoittajan tarkoituksena on käyttää kyseistä esittämistä mainostarkoituksessa ja että se saattaa johtaa yleisöä harhaan esittämisen luonteen suhteen; tällainen esittäminen katsotaan tarkoitukselliseksi erityisesti, jos se tehdään maksua tai muuta samankaltaista vastiketta vastaan;” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1 artiklan h alakohta:

”(h)

’piilomainonnalla’ tavaranvalmistajan tai palveluntarjoajan tavaroiden, palvelujen, nimen, tavaramerkin tai toiminnan sanallista tai kuvallista esittämistä ohjelmissa siten, että lähetystoiminnan harjoittajan tarkoituksena on käyttää kyseistä esittämistä mainostarkoituksessa ja että se saattaa johtaa yleisöä harhaan esittämisen luonteen suhteen; tällainen esittäminen katsotaan tarkoitukselliseksi erityisesti, jos se tehdään maksua tai muuta samankaltaista vastiketta vastaan;”

1 artiklan h alakohta:

| ”(h) | ’piilomainonnalla’ tavaranvalmistajan tai palveluntarjoajan tavaroiden, palvelujen, nimen, tavaramerkin tai toiminnan sanallista tai kuvallista esittämistä ohjelmissa siten, että audiovisuaalisen mediapalvelun tarjoajan
  lähetystoiminnan harjoittajan tarkoituksena on käyttää kyseistä esittämistä mainostarkoituksessa ja että se saattaa johtaa yleisöä harhaan esittämisen luonteen suhteen; tällainen esittäminen katsotaan tarkoitukselliseksi erityisesti, jos se tehdään maksua tai muuta samankaltaista vastiketta vastaan tai jos tuotetta, palvelua, nimeä, tavaramerkkiä tai toimintaa esitellään sopimattoman silmäänpistävästi; esittely on sopimattoman silmäänpistävää, ellei se ole oikeutettua ohjelman toimituksellisten vaatimusten perusteella ja erityisesti todentuntuisuuden varmistamiseksi;” |
| --- | --- |

”(h)

’piilomainonnalla’ tavaranvalmistajan tai palveluntarjoajan tavaroiden, palvelujen, nimen, tavaramerkin tai toiminnan sanallista tai kuvallista esittämistä ohjelmissa siten, että audiovisuaalisen mediapalvelun tarjoajan
  lähetystoiminnan harjoittajan tarkoituksena on käyttää kyseistä esittämistä mainostarkoituksessa ja että se saattaa johtaa yleisöä harhaan esittämisen luonteen suhteen; tällainen esittäminen katsotaan tarkoitukselliseksi erityisesti, jos se tehdään maksua tai muuta samankaltaista vastiketta vastaan tai jos tuotetta, palvelua, nimeä, tavaramerkkiä tai toimintaa esitellään sopimattoman silmäänpistävästi; esittely on sopimattoman silmäänpistävää, ellei se ole oikeutettua ohjelman toimituksellisten vaatimusten perusteella ja erityisesti todentuntuisuuden varmistamiseksi;”

Perustelut

Myös piilomainontakieltoa tulisi laajentaa soveltamisalan laajentamista vastaavasti koskemaan kaikkia audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoajia eikä vain lähetystoiminnan harjoittajia ja lineaarisia palveluita. Direktiivin 1 artiklan h alakohdassa tulee siis korvata sanat ”lähetystoiminnan harjoittajan” sanoilla ”audiovisuaalisen mediapalvelun tarjoajan”.

Direktiivin 1 artiklan h alakohdassa esitettyä kielletyn piilomainonnan määritelmää tulee täsmentää televisiomainontaa koskevan komission tulkitsevan tiedonannon kohdan 33 avulla (sopimattoman silmänpistävyyden tunnusmerkit). Jäljempänä esitetään 3 h artiklan 1 kohdan laajentamista. Kyseisessä yhteydessä kuvaillaan tarkasti tiukat vaatimukset, jotka on täytettävä, jotta tuotteita voidaan tarjota audiovisuaalituotantoihin.

Suositus 4

4 kohta, uuden c alakohdan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | c) | Lisätään 2 a artiklaan 4 kohta seuraavasti:
  ”Ei-lineaaristen palvelujen yhteydessä jäsenvaltiot voivat toteuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin) 3 artiklan 3–5 kohdan ja 12 artiklan 3 kohdan mukaisia toimenpiteitä.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

c)

c)

Lisätään 2 a artiklaan 4 kohta seuraavasti:

”Ei-lineaaristen palvelujen yhteydessä jäsenvaltiot voivat toteuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin) 3 artiklan 3–5 kohdan ja 12 artiklan 3 kohdan mukaisia toimenpiteitä.”

Ei-lineaaristen palvelujen yhteydessä jäsenvaltiot voivat toteuttaa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2000/31/EY (sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin) 3 artiklan 3–5 kohdan ja 12 artiklan 3 kohdan mukaisia toimenpiteitä.

Perustelut

Alueiden komitea kannattaa direktiivin perusperiaatteena olevaa alkuperämaaperiaatetta. Jäsenvaltioiden tulisi kuitenkin voida vastaisuudessakin torjua esimerkiksi äärioikeistolainen sisältö. Jäsenvaltio voisi vastustaa tällaisen sisällön tarjoamista lineaaristen palvelujen yhteydessä direktiivin 2 a artiklan 2 kohdan a alakohdan perusteella, mutta ei-lineaaristen palvelujen osalta lainsäädäntöön syntyisi aukko, sillä audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi kaventaisi nykyisiä, sähköistä kaupankäyntiä koskevaan direktiiviin perustuvia mahdollisuuksia. Jäsenvaltioiden tulisikin voida määrätä ei-lineaarisia palveluja koskevista kielloista nykyiseen tapaan sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiiviin perusteella. Lisäksi 2 a artiklaan lisättävässä uudessa 4 kohdassa tulisi nimenomaisesti säätää, että jäsenvaltiot voivat toteuttaa ei-lineaaristen palvelujen osalta sähköistä kaupankäyntiä koskevan direktiivin 3 artiklan 3–5 kohdan ja 12 artiklan 3 kohdan mukaisia toimenpiteitä.

Suositus 5

5 kohta, 3 artiklan 3 kohdan muuttaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 3 artiklan 3 kohta:
  ”Jäsenvaltioiden on edistettävä yhteissääntelyjärjestelmien toteuttamista niillä osa-alueilla, joita tämän direktiivin mukainen yhteensovittaminen koskee. Näiden järjestelmien on oltava keskeisten toimijoiden laajasti hyväksymiä, ja niiden on mahdollistettava tehokas sääntöjen noudattamisen valvonta.” | 3 artiklan 3 kohta:
  ”Jäsenvaltioiden on edistettävä itse- ja yhteissääntelyjärjestelmiä
  en
  tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi ja toteuttamiseksi.
  toteuttamista niillä osa-alueilla, joita tämän direktiivin mukainen yhteensovittaminen koskee. Näiden järjestelmien on oltava kulloisenkin jäsenvaltion
  keskeisten toimijoiden laajasti hyväksymiä, ja niiden on mahdollistettava tehokas sääntöjen noudattamisen valvonta.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3 artiklan 3 kohta:

”Jäsenvaltioiden on edistettävä yhteissääntelyjärjestelmien toteuttamista niillä osa-alueilla, joita tämän direktiivin mukainen yhteensovittaminen koskee. Näiden järjestelmien on oltava keskeisten toimijoiden laajasti hyväksymiä, ja niiden on mahdollistettava tehokas sääntöjen noudattamisen valvonta.”

3 artiklan 3 kohta:

”Jäsenvaltioiden on edistettävä itse- ja yhteissääntelyjärjestelmiä
  en
  tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi ja toteuttamiseksi.
  toteuttamista niillä osa-alueilla, joita tämän direktiivin mukainen yhteensovittaminen koskee. Näiden järjestelmien on oltava kulloisenkin jäsenvaltion
  keskeisten toimijoiden laajasti hyväksymiä, ja niiden on mahdollistettava tehokas sääntöjen noudattamisen valvonta.”

itse- ja

ä

en

tämän direktiivin täytäntöönpanemiseksi ja toteuttamiseksi.

toteuttamista niillä osa-alueilla, joita tämän direktiivin mukainen yhteensovittaminen koskee.

kulloisenkin jäsenvaltion

keskeisten

Perustelut

Direktiivejä tulisi voida vastaisuudessakin panna täytäntöön itsesääntely- ja omavalvontajärjestelmien avulla. Direktiivin kyseisessä kohdassa ja lisäksi myös johdanto-osassa tulisikin todeta selvästi, että itsesääntely sisältyy direktiiviin, mikäli sääntelyyn liittyvät valtion lopullinen vastuu ja valtion asianmukaiset toimintamahdollisuudet. Lisäksi tulisi tehdä selväksi, että ilmauksella ”laajasti hyväksymiä” tarkoitetaan laajaa hyväksyntää kulloisessakin jäsenvaltiossa eikä koko yhteisössä.

Suositus 6

6 kohta, 3 b artiklan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”3 b artikla

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita lähetystoiminnan harjoittajia ei estetä saamasta lyhyitä uutisraportteja varten käyttöönsä tasapuolisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin aineistoa yleisöä suuresti kiinnostavista tapahtumista, jotka niiden lainkäyttövaltaan kuuluva lähetystoiminnan harjoittaja lähettää.
  2.   Lähetystoiminnan harjoittajat voivat valita vapaasti lyhyissä uutisraporteissa käytettävän aineiston lähetyksestä huolehtivan lähetystoiminnan harjoittajan signaalista, kunhan ne vähintään nimeävät aineistonsa lähteen.” | ”3 b artikla

  1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita tai vähemmistökielistä ohjelmaa lähettäviä lähetystoiminnan harjoittajia ei estetä saamasta lyhyitä uutisraportteja varten käyttöönsä tasapuolisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin aineistoa yleisöä suuresti kiinnostavista tapahtumista, jotka niiden lainkäyttövaltaan kuuluva lähetystoiminnan harjoittaja lähettää.
  2.   Lähetystoiminnan harjoittajat voivat joko valita vapaasti lyhyissä uutisraporteissa käytettävän aineiston lähetyksestä huolehtivan lähetystoiminnan harjoittajan signaalista, kunhan ne vähintään nimeävät aineistonsa lähteen, tai päästä itse tapahtumaan lähetystarkoituksessa jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”3 b artikla

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita lähetystoiminnan harjoittajia ei estetä saamasta lyhyitä uutisraportteja varten käyttöönsä tasapuolisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin aineistoa yleisöä suuresti kiinnostavista tapahtumista, jotka niiden lainkäyttövaltaan kuuluva lähetystoiminnan harjoittaja lähettää.

2.   Lähetystoiminnan harjoittajat voivat valita vapaasti lyhyissä uutisraporteissa käytettävän aineiston lähetyksestä huolehtivan lähetystoiminnan harjoittajan signaalista, kunhan ne vähintään nimeävät aineistonsa lähteen.”

”3 b artikla

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneita tai vähemmistökielistä ohjelmaa lähettäviä lähetystoiminnan harjoittajia ei estetä saamasta lyhyitä uutisraportteja varten käyttöönsä tasapuolisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin aineistoa yleisöä suuresti kiinnostavista tapahtumista, jotka niiden lainkäyttövaltaan kuuluva lähetystoiminnan harjoittaja lähettää.

2.   Lähetystoiminnan harjoittajat voivat joko valita vapaasti lyhyissä uutisraporteissa käytettävän aineiston lähetyksestä huolehtivan lähetystoiminnan harjoittajan signaalista, kunhan ne vähintään nimeävät aineistonsa lähteen, tai päästä itse tapahtumaan lähetystarkoituksessa jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.”

Perustelut

Alueellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden kannalta on ratkaisevan tärkeää, että myös vähemmistökieliset kotimaiset lähetystoiminnan harjoittajat saavat käyttöönsä aineistoa tapahtumista, jotka kiinnostavat yleisöä suuresti. Vähemmistökieliset lähetystoiminnan harjoittajat ovatkin tässä mielessä samankaltaisessa asemassa kuin muihin jäsenvaltioihin sijoittautuneet lähetystoiminnan harjoittajat.

Näkemysten moninaisuuden edistämisen näkökulmasta vaikuttaa riittämättömältä säätää vain oikeudesta käyttää jo olemassa olevaa signaalia. Direktiivissä tulisi pikemminkin antaa jäsenvaltioille vapaus päättää, taataanko oikeus lyhyisiin uutisraportteihin suoraan paikalle pääsyn vai signaalin käyttöoikeuden avulla. Ehdotettuun 3 b artiklan 2 kohtaan tuleekin lisätä maininta suorasta pääsyoikeudesta tapahtumaan jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.

Suositus 7

6 kohta, 3 e artiklan muuttaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”3 e artikla
  Jäsenvaltioiden on tarkoituksenmukaisin keinoin varmistettava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien tarjoajien tarjoamat audiovisuaaliset mediapalvelut ja audiovisuaalinen kaupallinen viestintä eivät sisällä aineksia, jotka yllyttävät vihaan sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella.” | ”3 e artikla
  Jäsenvaltioiden on tarkoituksenmukaisin keinoin varmistettava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien tarjoajien tarjoamat audiovisuaaliset mediapalvelut ja audiovisuaalinen kaupallinen viestintä eivät sisällä aineksia, jotka yllyttävät vihaan sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden
  vamman, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella, tai loukkaavat muulla tavoin ihmisarvoa.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”3 e artikla

Jäsenvaltioiden on tarkoituksenmukaisin keinoin varmistettava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien tarjoajien tarjoamat audiovisuaaliset mediapalvelut ja audiovisuaalinen kaupallinen viestintä eivät sisällä aineksia, jotka yllyttävät vihaan sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vamman, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella.”

”3 e artikla

Jäsenvaltioiden on tarkoituksenmukaisin keinoin varmistettava, että niiden lainkäyttövaltaan kuuluvien tarjoajien tarjoamat audiovisuaaliset mediapalvelut ja audiovisuaalinen kaupallinen viestintä eivät sisällä aineksia, jotka yllyttävät vihaan sukupuolen, rodun tai etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden
  vamman, iän tai sukupuolisen suuntautumisen perusteella, tai loukkaavat muulla tavoin ihmisarvoa.”

vammaisuuden

vamman

, tai loukkaavat muulla tavoin ihmisarvoa

Perustelut

Suojelunormien yhtenäisyyden vuoksi tekstin tulisi olla yhdenmukainen primäärioikeuden (EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan) kanssa. Lisäksi tulee joka tapauksessa mainita ihmisarvo, joka on suojeltavista asioista tärkein ja mainitaan myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1 artiklassa.

Suositus 8

6 kohta, 3 h artiklan lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”3 h artikla

  1.   Audiovisuaalisten mediapalvelujen, jotka ovat sponsoroituja tai joissa on tuotesijoittelua, on täytettävä seuraavat vaatimukset:
  [– –]






  (c) | Katsojille on ilmoitettava selvästi sponsorointisopimuksesta ja/tai tuotesijoittelusta. Sponsoroidut ohjelmat on selkeästi yksilöitävä sponsoroiduiksi käyttämällä ohjelmien kannalta asianmukaisesti sponsorin nimeä, tunnusta ja/tai muuta symbolia, kuten viittausta sponsorin tuotteisiin tai palveluihin, taikka selvästi erottuvaa sponsoroinnin ilmaisevaa merkkiä ohjelmien alussa, keskellä ja/tai lopussa. Ohjelmien sisältämästä tuotesijoittelusta on ilmoitettava asianmukaisesti ohjelman alussa katsojien mahdollisten väärinkäsitysten välttämiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”3 h artikla

1.   Audiovisuaalisten mediapalvelujen, jotka ovat sponsoroituja tai joissa on tuotesijoittelua, on täytettävä seuraavat vaatimukset:

[– –]

(c)

Katsojille on ilmoitettava selvästi sponsorointisopimuksesta ja/tai tuotesijoittelusta. Sponsoroidut ohjelmat on selkeästi yksilöitävä sponsoroiduiksi käyttämällä ohjelmien kannalta asianmukaisesti sponsorin nimeä, tunnusta ja/tai muuta symbolia, kuten viittausta sponsorin tuotteisiin tai palveluihin, taikka selvästi erottuvaa sponsoroinnin ilmaisevaa merkkiä ohjelmien alussa, keskellä ja/tai lopussa. Ohjelmien sisältämästä tuotesijoittelusta on ilmoitettava asianmukaisesti ohjelman alussa katsojien mahdollisten väärinkäsitysten välttämiseksi.

[– –]

4.   Uutis- ja ajankohtaisohjelmat eivät saa olla sponsoroituja eivätkä sisältää tuotesijoittelua. Dokumenttiohjelmat ja lapsille tarkoitetut audiovisuaaliset mediapalvelut eivät saa sisältää tuotesijoittelua.”

”3 h artikla

1.   Audiovisuaalisten mediapalvelujen, jotka ovat sponsoroituja tai joissa on tuotesijoittelua, on täytettävä seuraavat vaatimukset:

[– –]

| (c) | Katsojille on ilmoitettava selvästi sponsorointisopimuksesta ja/tai tuotesijoittelusta. Sponsoroidut ohjelmat on selkeästi yksilöitävä sponsoroiduiksi käyttämällä ohjelmien kannalta asianmukaisesti sponsorin nimeä, tunnusta ja/tai muuta symbolia, kuten viittausta sponsorin tuotteisiin tai palveluihin, taikka selvästi erottuvaa sponsoroinnin ilmaisevaa merkkiä ohjelmien alussa, keskellä ja/tai lopussa. Ohjelmien sisältämästä tuotesijoittelusta on ilmoitettava asianmukaisesti
  selvästi sekä ohjelman alussa ja lopussa että sen aikana katsojien mahdollisten väärinkäsitysten välttämiseksi. |
| --- | --- |

(c)

Katsojille on ilmoitettava selvästi sponsorointisopimuksesta ja/tai tuotesijoittelusta. Sponsoroidut ohjelmat on selkeästi yksilöitävä sponsoroiduiksi käyttämällä ohjelmien kannalta asianmukaisesti sponsorin nimeä, tunnusta ja/tai muuta symbolia, kuten viittausta sponsorin tuotteisiin tai palveluihin, taikka selvästi erottuvaa sponsoroinnin ilmaisevaa merkkiä ohjelmien alussa, keskellä ja/tai lopussa. Ohjelmien sisältämästä tuotesijoittelusta on ilmoitettava asianmukaisesti
  selvästi sekä ohjelman alussa ja lopussa että sen aikana katsojien mahdollisten väärinkäsitysten välttämiseksi.

[– –]

4.   Uutis- ja ajankohtaisohjelmat eivät saa olla sponsoroituja eivätkä sisältää tuotesijoittelua. Dokumenttiohjelmat ja lapsille tarkoitetut audiovisuaaliset mediapalvelut eivät saa sisältää tuotesijoittelua.
  Tuotesijoittelu on sallittua ainoastaan elokuvateoksissa ja televisioelokuvissa sekä viihdesarjoissa, joita ei ole tarkoitettu lapsille.”

Perustelut

Nykyisistä säädöksistä poiketen ehdotetussa direktiivissä mahdollistetaan ensi kertaa tuotesijoittelu audiovisuaalisen kaupallisen viestinnän eri muodoissa. Aiempaa vaatimusta erottaa mainokset ja ohjelmat tiukasti toisistaan onkin nyt höllennetty liikaa, eikä ehdotuksessa kiinnitetä riittävästi huomiota niihin vaaroihin, joita tämä aiheuttaa ohjelmatoiminnalliselle ja toimitukselliselle riippumattomuudelle. Ehdotetussa direktiivissä kyllä kielletään tuotesijoittelu tietyissä lähetyksissä. Tämä koskee kuitenkin vain uutisia, ajankohtaislähetyksiä sekä lasten- ja dokumenttiohjelmia. Näin ollen tuotesijoittelu on sallittua esimerkiksi sellaisissa ohjelmissa, joissa käsitellään kuluttajansuoja-asioita taikka annetaan tietoa matkoista tai tuotteista. Tästä aiheutuvia uhkia ei voida sulkea pois edes ehdotetun direktiivin 3 h artiklan 1 kohdan a alakohdan säännöksin. Tähänastinen käytäntö on osoittanut, että tuotesijoittelu vaikuttaa myös kyseisen lähetyksen sisältöön. On kuitenkin myös totta, että perinteinen mainonta kohtaa rajansa ja että tuotesijoittelua on jo kauan käytetty laajalti tietyissä ohjelmamuodoissa, esimerkiksi elokuvissa. Tämän vuoksi komitea kannattaa tuotesijoittelun sallimista ainoastaan elokuvateoksissa ja televisioelokuvissa. Jo nykyäänkin tuotesijoittelu on tavanomaista esimerkiksi Yhdysvalloissa tuotetuissa elokuvissa.

Tuotesijoittelun osittaisen sallimisen vastapainoksi tulee tiukentaa komission ehdottaman direktiivin 3 h artiklan 1 kohdan c alakohdassa olevia, tuotesijoittelua sisältävien lähetysten merkitsemistä koskevia säännöksiä ja säätää, että tuotesijoittelusta kertovien merkkien on oltava katsojien nähtävillä koko lähetyksen ajan. Näin myös ne katsojat, jotka näkevät lähetyksestä vain osan, saavat tiedon mainonnasta. Tällöin tuotesijoittelu voidaan sallia myös viihdesarjoissa edellyttäen, että niitä ei ole suunnattu lapsille.

merkitsemistä

Suositus 9

10 kohta, 11 artiklan korvaaminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 10. | Korvataan 11 artikla seuraavasti:
  ”11 artikla

  2.   Televisiota varten tehtyjen elokuvien (lukuun ottamatta tv-sarjoja, sarjafilmejä, kevyitä viihdeohjelmia ja dokumenttiohjelmia), elokuvateosten, lastenohjelmien ja uutisohjelmien lähetyksen saa keskeyttää mainoksilla ja/tai teleostoslähetyksillä kerran kutakin 35 minuutin jaksoa kohti.
  Uskonnollisten tilaisuuksien lähetyksiin ei saa sijoittaa mainoksia eikä teleostoslähetyksiä.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

10.

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

11 artikla

2.   Televisiota varten tehtyjen elokuvien (lukuun ottamatta tv-sarjoja, sarjafilmejä, kevyitä viihdeohjelmia ja dokumenttiohjelmia), elokuvateosten, lastenohjelmien ja uutisohjelmien lähetyksen saa keskeyttää mainoksilla ja/tai teleostoslähetyksillä kerran kutakin 35 minuutin jaksoa kohti.

Uskonnollisten tilaisuuksien lähetyksiin ei saa sijoittaa mainoksia eikä teleostoslähetyksiä.”

| 10. | Korvataan 11 artikla seuraavasti:
  ”11 artikla

  2.   Televisiota varten tehtyjen elokuvien (lukuun ottamatta tv-sarjoja, sarjafilmejä, kevyitä viihdeohjelmia ja dokumenttiohjelmia), ja elokuvateosten, lastenohjelmien ja uutisohjelmien lähetyksen saa keskeyttää mainoksilla ja/tai teleostoslähetyksillä kerran kutakin 35
  30 minuutin jaksoa kohti.
  Uskonnollisten tilaisuuksien lähetyksiin, lastenohjelmiin ja uutislähetyksiin ei saa sijoittaa mainoksia eikä teleostoslähetyksiä.” |
| --- | --- |

10.

Korvataan 11 artikla seuraavasti:

”11 artikla

11 artikla

2.   Televisiota varten tehtyjen elokuvien (lukuun ottamatta tv-sarjoja, sarjafilmejä, kevyitä viihdeohjelmia ja dokumenttiohjelmia), ja elokuvateosten, lastenohjelmien ja uutisohjelmien lähetyksen saa keskeyttää mainoksilla ja/tai teleostoslähetyksillä kerran kutakin 35
  30 minuutin jaksoa kohti.

ja

, lastenohjelmien ja uutisohjelmien

35

30

Uskonnollisten tilaisuuksien lähetyksiin, lastenohjelmiin ja uutislähetyksiin ei saa sijoittaa mainoksia eikä teleostoslähetyksiä.”

, lastenohjelmiin ja uutislähetyksiin

Perustelut

Rajoituksen höllentäminen muutosehdotuksen mukaisesti lisäisi mediapalvelujen tarjoajien mahdollisuuksia toteuttaa ohjelmansa entistä joustavammin. Komission ehdotusta on kuitenkin välttämätöntä täydentää kieltämällä mainoskatkot myös lastenohjelmissa ja uutislähetyksissä. Lastenohjelmissa tämä on aiheellista alaikäisten suojelemiseksi, sillä lapset eivät vielä osaa erottaa mainoksia kunnolla muusta ohjelmasta eivätkä suhtautua mainosviesteihin oikein. Uutislähetyksissä mainoskielto taas on aiheellinen siksi, että uutisilla on erityinen merkitys riippumattoman mielipiteenmuodostuksen kannalta.

Suositus 10

20 kohta, 23 b artiklan tekstin lisääminen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 20. | Lisätään 23 b artikla seuraavasti:
  ”23 b artikla

  1.   Jäsenvaltioiden on taattava kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja varmistettava, että nämä käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti.
  2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on annettava toisilleen sekä komissiolle tiedot, joita tämän direktiivin säännösten soveltaminen edellyttää.” |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

20.

Lisätään 23 b artikla seuraavasti:

”23 b artikla

23 b artikla

1.   Jäsenvaltioiden on taattava kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja varmistettava, että nämä käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti.

2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on annettava toisilleen sekä komissiolle tiedot, joita tämän direktiivin säännösten soveltaminen edellyttää.”

| 20. | Lisätään 23 b artikla seuraavasti:
  ”23 b artikla

  1.   Jäsenvaltioiden on taattava kansallisten ja — siellä missä niitä on — alueellisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja varmistettava, että nämä käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta julkisen palvelun periaatetta noudattavia mediapalvelun tarjoajia koskevan jäsenvaltiokohtaisen lainsäädännön soveltamista.
  2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on annettava toisilleen sekä komissiolle tiedot, joita tämän direktiivin säännösten soveltaminen edellyttää.” |
| --- | --- |

20.

Lisätään 23 b artikla seuraavasti:

”23 b artikla

23 b artikla

1.   Jäsenvaltioiden on taattava kansallisten ja — siellä missä niitä on — alueellisten sääntelyviranomaisten riippumattomuus ja varmistettava, että nämä käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti ja avoimesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta julkisen palvelun periaatetta noudattavia mediapalvelun tarjoajia koskevan jäsenvaltiokohtaisen lainsäädännön soveltamista.

ja — siellä missä niitä on — alueellisten

, sanotun kuitenkaan rajoittamatta julkisen palvelun periaatetta noudattavia mediapalvelun tarjoajia koskevan jäsenvaltiokohtaisen lainsäädännön soveltamista

2.   Kansallisten sääntelyviranomaisten on annettava toisilleen sekä komissiolle tiedot, joita tämän direktiivin säännösten soveltaminen edellyttää.”

Perustelut

Kansallisten sääntelyviranomaisten riippumattomuuden takaaminen on olennaisen tärkeää ja siihen on suhtauduttava myönteisesti, mutta jäsenvaltioiden ja lainsäädäntävaltaa käyttävien alueiden on edelleen voitava päättää mediavalvonnan muodosta. Ehdotetussa 23 b artiklassa ei myöskään saa heikentää julkisen palvelun yleisradiotoiminnan asemaa eikä säätää, että kaikkien televisio- ja radiotoiminnan harjoittajien on oltava ulkoisen valvonnan alaisia. Monet jäsenvaltiot ja alueet ovat nimittäin perustuslakinsa mukaisesti järjestäneet julkisen palvelun yleisradioyhtiöiden valvonnan yhtiöiden sisäisin edustusjärjestelyin, jolloin oikeudellinen valvonta kuuluu vain rajoitetusti valtiolle.

Takeet riippumattomuudesta ja avoimuudesta tulisi ulottaa koskemaan myös kaikkia alueellisia sääntelyviranomaisia, jotka on perustettu tai voitaisiin perustaa alueilla, joilla on lainsäädäntävaltaa viestinnän alalla, tai liittovaltiomuotoisissa jäsenvaltioissa tai autonomisissa yhteisöissä. Ehdotuksella ei pyritä muuttamaan kansallisten viranomaisten toimivaltaa vaan ainoastaan ulottamaan paikallistasolle yhtäläiset takeet riippumattomuudesta ja avoimuudesta Maastrichtin sopimukseen sisältyvän toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

Bryssel 11. lokakuuta 2006

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  KOM(2003) 784 lopullinen.

1

(2)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 30.

2

(3)  KOM(2002) 778 lopullinen.

3

(4)  EUVL C 256, 24.10.2003, s. 85.

4

---

| 6.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/16

---

Alueiden komitean lausunto aiheista Vuoden 2005 laajentumispaketti 2005/ELAR/001 ja Komission tiedonanto — Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta: vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen

(2007/C 51/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Länsi-Balkanin maat matkalla kohti EU:ta: vakauden varmistaminen ja hyvinvoinnin lisääminen”, KOM(2006) 27 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 27. tammikuuta 2006 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 28. helmikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa laajentumisprosessin edistymistä koskevaa Euroopan komission strategiaa käsittelevän lausunnon valmistelu ”ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon vuoden 2005 laajentumispaketin 2005/ELAR/001,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus — neuvoston päätös Kroatian Eurooppa-kumppanuuden periaatteista, ensisijaisista tavoitteista ja ehdoista” (CdR 499/2004 fin) ja aikoo keskittyä tarkastelemaan — Kroatiaa lukuun ottamatta — vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvia valtioita: Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa sekä Serbia ja Montenegroa, Kosovo mukaan luettuna,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Euroopan unionin alue- ja paikallisyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella” (CdR 101/2003 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — EU:n ja ehdokasmaiden kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelu” (CdR 50/2006 rev. 1),

ottaa huomioon Salzburgissa 11. maaliskuuta 2006 EU:n jäsenvaltioiden, unioniin liittyvien maiden, ehdokasmaiden ja Länsi-Balkanin mahdollisten ehdokasmaiden ulkoministerien antaman, EU:ta ja Länsi-Balkania koskevan yhteisen lehdistötiedotteen, jossa vahvistetaan Länsi-Balkanin maille avatut lähentymismahdollisuudet sekä Thessalonikissa vuonna 2003 pidetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen päätelmien mukaisesti EU:n jäsenyys lopullisena tavoitteena,

ottaa huomioon Euroopan komission sekä 40 kumppanuusmaan ja -organisaation 10. kesäkuuta 1999 tekemän Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen konfliktien estämisen ja jälleenrakentamisen välineenä Balkanilla,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 16. maaliskuuta 2006 antaman päätöslauselman (2) komission laajentumisstrategiasta,

ottaa huomioon Prištinassa 22. kesäkuuta 2005 aiheesta ”Euroopan unionin paikallis- ja alueyhteisöjen rooli demokratian vakiinnuttamisprosessissa Länsi-Balkanin alueella” järjestetyn konferenssin loppujulistuksen (CdR 145/2005),

ottaa huomioon Wienissä (Itävallassa) 17. maaliskuuta 2006 järjestetyn CONST-valiokunnan konferenssin ”Paikallis- ja alueviranomaisten osuus vähemmistöoikeuksien suojaamisessa ja syrjinnän torjunnassa” loppupäätelmät,

ottaa huomioon pienyrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan sekä selvityksen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan eurooppalaisen peruskirjan soveltamisesta Moldovassa ja Länsi-Balkanin valtioissa, SEC(2006) 283,

ottaa huomioon”ulkosuhteet ja hajautettu yhteistyö” -valiokunnan 22. kesäkuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 115/2006 rev. 1, jonka esittelijä oli Franz Schausberger (AT, PPE),

sekä katsoo seuraavaa:

AK on käsitellyt Kroatiaa erillisessä lausunnossaan, ja siksi tässä lausunnossa keskitytään tarkastelemaan muita Länsi-Balkanin alueen maita: Albaniaa, Bosnia ja Hertsegovinaa, Montenegroa, entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa sekä Serbiaa, Kosovo mukaan luettuna.

hyväksyi 11.–12. lokakuuta 2006 pitämässään 66. täysistunnossa (lokakuun 11. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

1.1   Yleistä

Alueiden komitea

| 1.1.1 | pitää Länsi-Balkanin valtioiden kehittämistä yhteiseurooppalaisena rauhanprojektina, joka vastaa täysin yhteisöjen perusajatusta, ja korostaa, että Länsi-Balkanin valtioista, jotka ovat erottamaton osa eurooppalaista perhettä, tulee ajan mittaan muodostua vastuun lisääntymisen myötä ja Euroopan unionin avustuksella kestävästi rauhaan, vapauteen, turvallisuuteen ja hyvinvointiin perustuva alue. |
| --- | --- |

1.1.1

pitää Länsi-Balkanin valtioiden kehittämistä yhteiseurooppalaisena rauhanprojektina, joka vastaa täysin yhteisöjen perusajatusta, ja korostaa, että Länsi-Balkanin valtioista, jotka ovat erottamaton osa eurooppalaista perhettä, tulee ajan mittaan muodostua vastuun lisääntymisen myötä ja Euroopan unionin avustuksella kestävästi rauhaan, vapauteen, turvallisuuteen ja hyvinvointiin perustuva alue.

| 1.1.2 | katsoo, että menneisyyden käsitteleminen on Länsi-Balkanin valtioiden, kansojen ja etnisten ryhmien välisen sovittelun perusedellytys. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että asianomaisten valtioiden on tehtävä täysimittaista yhteistyötä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa. |
| --- | --- |

1.1.2

katsoo, että menneisyyden käsitteleminen on Länsi-Balkanin valtioiden, kansojen ja etnisten ryhmien välisen sovittelun perusedellytys. Komitea painottaa tässä yhteydessä, että asianomaisten valtioiden on tehtävä täysimittaista yhteistyötä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen (ICTY) kanssa.

| 1.1.3 | toteaa, että Euroopan unionin jäsenyyteen kuuluvat sisämarkkinoiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden lisäksi yhtä lailla myös Euroopan unionin kansojen ja jäsenvaltioiden yhteiset arvot: ihmisarvo, vapaus, demokratia, yhdenvertaisuus, oikeusvaltioperiaate sekä ihmisoikeuksien ja myös vähemmistöön kuuluvien oikeuksien kunnioittaminen. |
| --- | --- |

1.1.3

toteaa, että Euroopan unionin jäsenyyteen kuuluvat sisämarkkinoiden ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden lisäksi yhtä lailla myös Euroopan unionin kansojen ja jäsenvaltioiden yhteiset arvot: ihmisarvo, vapaus, demokratia, yhdenvertaisuus, oikeusvaltioperiaate sekä ihmisoikeuksien ja myös vähemmistöön kuuluvien oikeuksien kunnioittaminen.

| 1.1.4 | on tyytyväinen poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin, joita on toteutettu Länsi-Balkanin valtioissa Thessalonikissa vuonna 2003 avautuneiden ja Salzburgissa 11. maaliskuuta 2006 uudelleen vahvistettujen lähentymismahdollisuuksien johdosta, ja myöntää, että Euroopalla ja valtioiden muodostamalla yhteisöllä on suuri vastuu kyseisiä valtioita kohtaan. |
| --- | --- |

1.1.4

on tyytyväinen poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin, joita on toteutettu Länsi-Balkanin valtioissa Thessalonikissa vuonna 2003 avautuneiden ja Salzburgissa 11. maaliskuuta 2006 uudelleen vahvistettujen lähentymismahdollisuuksien johdosta, ja myöntää, että Euroopalla ja valtioiden muodostamalla yhteisöllä on suuri vastuu kyseisiä valtioita kohtaan.

| 1.1.5 | suhtautuu myönteisesti siihen, että Länsi-Balkanin valtioita koskevia kysymyksiä käsitellään sekä kaikissa neuvoston kokoonpanoissa että yleisten asiain neuvostossa ja että tulokset on määrä koota yhteen kesäkuussa 2006. |
| --- | --- |

1.1.5

suhtautuu myönteisesti siihen, että Länsi-Balkanin valtioita koskevia kysymyksiä käsitellään sekä kaikissa neuvoston kokoonpanoissa että yleisten asiain neuvostossa ja että tulokset on määrä koota yhteen kesäkuussa 2006.

| 1.1.6 | suhtautuu myönteisesti vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvottelujen aloittamiseen Bosnia ja Hertsegovinan kanssa. |
| --- | --- |

1.1.6

suhtautuu myönteisesti vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta käytävien neuvottelujen aloittamiseen Bosnia ja Hertsegovinan kanssa.

| 1.1.7 | toivoo, että Serbian kanssa käytäviä neuvotteluja vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta jatketaan heti kun Serbia on jälleen luonut siihen edellytykset. |
| --- | --- |

1.1.7

toivoo, että Serbian kanssa käytäviä neuvotteluja vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta jatketaan heti kun Serbia on jälleen luonut siihen edellytykset.

| 1.1.8 | on tyytyväinen siihen, että Montenegron kanssa aloitettiin neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta 26. syyskuuta 2006. |
| --- | --- |

1.1.8

on tyytyväinen siihen, että Montenegron kanssa aloitettiin neuvottelut vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta 26. syyskuuta 2006.

| 1.1.9 | toteaa, että Länsi-Balkanin valtiot ovat — osin myös alue- ja paikallistasolla — poliittisilta ja hallinnollisilta rakenteiltaan ja perinteiltään sekä kehitystasoltaan hyvin erilaisia, mikä tulee ottaa asianmukaisesti huomioon siirtymä-, vakautus- ja demokratisoitumisprosessissa. |
| --- | --- |

1.1.9

toteaa, että Länsi-Balkanin valtiot ovat — osin myös alue- ja paikallistasolla — poliittisilta ja hallinnollisilta rakenteiltaan ja perinteiltään sekä kehitystasoltaan hyvin erilaisia, mikä tulee ottaa asianmukaisesti huomioon siirtymä-, vakautus- ja demokratisoitumisprosessissa.

| 1.1.10 | suhtautuu myönteisesti Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin puheenjohtajamaan Kroatian työohjelmaan, joka kattaa ajanjakson toukokuusta 2006 toukokuuhun 2007. Työohjelman onnistuminen riippuu viime kädessä Kaakkois-Euroopan valtioiden rakentavasta yhteistyöstä, ja se on merkittävä askel kyseisen alueen lähentymismahdollisuuksien edistämisessä. |
| --- | --- |

1.1.10

suhtautuu myönteisesti Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin puheenjohtajamaan Kroatian työohjelmaan, joka kattaa ajanjakson toukokuusta 2006 toukokuuhun 2007. Työohjelman onnistuminen riippuu viime kädessä Kaakkois-Euroopan valtioiden rakentavasta yhteistyöstä, ja se on merkittävä askel kyseisen alueen lähentymismahdollisuuksien edistämisessä.

1.2   Periaatteelliset laajentumisnäkymät

| 1.2.1 | korostaa Länsi-Balkanin valtioiden nykyisiä lähentymismahdollisuuksia, joihin liittyy lopullisena tavoitteena EU:n jäsenyys. Sen vuoksi nykyinen keskustelu periaatteellisista laajentumisnäkymistä ei koske Länsi-Balkanin valtioita. Laajentumisvauhdissa on otettava huomioon EU:n vastaanottokyky. |
| --- | --- |

1.2.1

korostaa Länsi-Balkanin valtioiden nykyisiä lähentymismahdollisuuksia, joihin liittyy lopullisena tavoitteena EU:n jäsenyys. Sen vuoksi nykyinen keskustelu periaatteellisista laajentumisnäkymistä ei koske Länsi-Balkanin valtioita. Laajentumisvauhdissa on otettava huomioon EU:n vastaanottokyky.

| 1.2.2 | tiedostaa, että Länsi-Balkanin alueella sekä sen yksittäisillä mailla ja kansoilla on tärkeä merkitys ja että ne tuovat rikkautta ja lisäarvoa koko Euroopan unionille. |
| --- | --- |

1.2.2

tiedostaa, että Länsi-Balkanin alueella sekä sen yksittäisillä mailla ja kansoilla on tärkeä merkitys ja että ne tuovat rikkautta ja lisäarvoa koko Euroopan unionille.

| 1.2.3 | toistaa olevansa sitä mieltä, että Euroopan unionin perustavoitteista ja rajoista sekä naapurivaltioiden kanssa mahdollisesti tehtävän yhteistyön muodoista (esim. naapuruuspolitiikka tai etuoikeutetut kumppanuudet) tulee keskustella. Se tarkoittaa, että valtioille, joille ei ole toistaiseksi tarjottu liittymismahdollisuuksia, esitetään ehdotuksia selkeiden taloudellisten, poliittisten ja strategisten suhteiden luomiseksi yhteisöön. Kyseessä on kannustusstrategia, jonka tarkoituksena on kyseisten maiden asteittainen integroiminen Euroopan poliittiseen ja taloudelliseen rakenteeseen. |
| --- | --- |

1.2.3

toistaa olevansa sitä mieltä, että Euroopan unionin perustavoitteista ja rajoista sekä naapurivaltioiden kanssa mahdollisesti tehtävän yhteistyön muodoista (esim. naapuruuspolitiikka tai etuoikeutetut kumppanuudet) tulee keskustella. Se tarkoittaa, että valtioille, joille ei ole toistaiseksi tarjottu liittymismahdollisuuksia, esitetään ehdotuksia selkeiden taloudellisten, poliittisten ja strategisten suhteiden luomiseksi yhteisöön. Kyseessä on kannustusstrategia, jonka tarkoituksena on kyseisten maiden asteittainen integroiminen Euroopan poliittiseen ja taloudelliseen rakenteeseen.

| 1.2.4 | tukee Euroopan parlamentin komissiolle esittämää pyyntöä laatia joulukuun 31. päivään 2006 mennessä selonteko Euroopan unionin vastaanottokyvystä, luonteesta ja maantieteellisistä rajoista. Komitea on valmis antamaan panoksensa Euroopan parlamentin kyseisestä aiheesta kaavailemaan oma-aloitteiseen mietintöön. |
| --- | --- |

1.2.4

tukee Euroopan parlamentin komissiolle esittämää pyyntöä laatia joulukuun 31. päivään 2006 mennessä selonteko Euroopan unionin vastaanottokyvystä, luonteesta ja maantieteellisistä rajoista. Komitea on valmis antamaan panoksensa Euroopan parlamentin kyseisestä aiheesta kaavailemaan oma-aloitteiseen mietintöön.

| 1.2.5 | pitää erittäin tärkeänä sitä, että kansalaiset suhtautuvat myönteisesti laajentumisprosessiin sekä unioniin liittyvässä valtiossa että nykyisessä EU:ssa, mutta korostaa, että siitä ei tulisi tehdä uutta liittymiskriteeriä. |
| --- | --- |

1.2.5

pitää erittäin tärkeänä sitä, että kansalaiset suhtautuvat myönteisesti laajentumisprosessiin sekä unioniin liittyvässä valtiossa että nykyisessä EU:ssa, mutta korostaa, että siitä ei tulisi tehdä uutta liittymiskriteeriä.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

2.1   Vakaa alue- ja paikallisdemokratia, moniarvoinen yhteiskunta

| 2.1.1 | painottaa, että pysyvä vakaus edellyttää demokraattisesti oikeutettuja ja riittävästi rahoitettuja poliittisia instituutioita sekä tehokasta hallintoa alue- ja paikallistasolla, sillä niiden avulla varmistetaan toissijaisuus-, kansalaisläheisyys- ja kumppanuusperiaatteiden sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisten perusoikeuksien noudattaminen. |
| --- | --- |

2.1.1

painottaa, että pysyvä vakaus edellyttää demokraattisesti oikeutettuja ja riittävästi rahoitettuja poliittisia instituutioita sekä tehokasta hallintoa alue- ja paikallistasolla, sillä niiden avulla varmistetaan toissijaisuus-, kansalaisläheisyys- ja kumppanuusperiaatteiden sekä ihmisoikeuksien ja kansalaisten perusoikeuksien noudattaminen.

| 2.1.2 | korostaa, että kestävien tulosten saaminen mahdollista tulevaa EU-jäsenyyttä pohjustavista vakautus- ja assosiaatiosopimuksista edellyttää alue- ja paikallisyhteisöjen vahvaa osallistumista. |
| --- | --- |

2.1.2

korostaa, että kestävien tulosten saaminen mahdollista tulevaa EU-jäsenyyttä pohjustavista vakautus- ja assosiaatiosopimuksista edellyttää alue- ja paikallisyhteisöjen vahvaa osallistumista.

| 2.1.3 | kehottaa Länsi-Balkanin valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan rajatylittävää yhteistyötä koskevan eurooppalaisen puiteyleissopimuksen, alueellisten tai vähemmistökielten eurooppalaisen peruskirjan ja Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan (3) sekä varmistamaan, että niitä sovelletaan. Soveltamista koskeva huomio pätee myös kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan puiteyleissopimukseen. |
| --- | --- |

2.1.3

kehottaa Länsi-Balkanin valtioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan rajatylittävää yhteistyötä koskevan eurooppalaisen puiteyleissopimuksen, alueellisten tai vähemmistökielten eurooppalaisen peruskirjan ja Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan (3) sekä varmistamaan, että niitä sovelletaan. Soveltamista koskeva huomio pätee myös kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan puiteyleissopimukseen.

| 2.1.4 | kehottaa Länsi-Balkanin valtioita noudattamaan alue- ja paikallistason tehokkaasta demokraattisesta hallinnosta Zagrebissa 24.–25. lokakuuta 2004 järjestetyssä Kaakkois-Euroopan alueellisessa ministerikonferenssissa tekemiään sitoumuksia sekä valmistautumaan Skopjessa (entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa) 8.–9. marraskuuta 2006 Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen yhteydessä sekä Euroopan neuvoston suojeluksessa järjestettävää seurantakonferenssia varten. |
| --- | --- |

2.1.4

kehottaa Länsi-Balkanin valtioita noudattamaan alue- ja paikallistason tehokkaasta demokraattisesta hallinnosta Zagrebissa 24.–25. lokakuuta 2004 järjestetyssä Kaakkois-Euroopan alueellisessa ministerikonferenssissa tekemiään sitoumuksia sekä valmistautumaan Skopjessa (entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa) 8.–9. marraskuuta 2006 Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen yhteydessä sekä Euroopan neuvoston suojeluksessa järjestettävää seurantakonferenssia varten.

| 2.1.5 | kehottaa toissijaisuusperiaatetta ajatellen Länsi-Balkanin valtioita vahvistamaan valtiotasoa alempaa hallintoaan, laatimaan sitä varten tarvittavat oikeudelliset puitteet ja varmistamaan, että alueilla ja kunnilla on riittävät resurssit (uusien) tehtäviensä hoitamiseksi. |
| --- | --- |

2.1.5

kehottaa toissijaisuusperiaatetta ajatellen Länsi-Balkanin valtioita vahvistamaan valtiotasoa alempaa hallintoaan, laatimaan sitä varten tarvittavat oikeudelliset puitteet ja varmistamaan, että alueilla ja kunnilla on riittävät resurssit (uusien) tehtäviensä hoitamiseksi.

| 2.1.6 | kehottaa Länsi-Balkanin maiden hallituksia sekä alue- ja paikallisviranomaisten järjestöjä tekemään yhteistyötä ja laatimaan valmiuksien parantamista koskevia aloitteita ja ohjelmia, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaiset voivat tehokkaasti huolehtia tehtävistään. Komitean kiittää Euroopan neuvoston käynnistämää aloitetta paikallishallintouudistuksen asiantuntijakeskuksen perustamiseksi ja kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta luoda kumppanuuksia keskuksen kanssa tukiohjelmiensa tehokasta toteuttamista varten. |
| --- | --- |

2.1.6

kehottaa Länsi-Balkanin maiden hallituksia sekä alue- ja paikallisviranomaisten järjestöjä tekemään yhteistyötä ja laatimaan valmiuksien parantamista koskevia aloitteita ja ohjelmia, joiden avulla alue- ja paikallisviranomaiset voivat tehokkaasti huolehtia tehtävistään. Komitean kiittää Euroopan neuvoston käynnistämää aloitetta paikallishallintouudistuksen asiantuntijakeskuksen perustamiseksi ja kehottaa komissiota harkitsemaan mahdollisuutta luoda kumppanuuksia keskuksen kanssa tukiohjelmiensa tehokasta toteuttamista varten.

| 2.1.7 | kannustaa mahdollistamaan kaikkien kansan- ja väestöryhmien ja erityisesti vähemmistöjen (muut kuin enemmistöryhmät) osallistumisen julkiseen elämään kaikissa poliittisissa elimissä, hallintorakenteissa ja julkisissa yrityksissä sekä tukemaan sitä. Lisäksi tulee voimistaa yhteisöjen vuoropuhelua ja yhteistyötä erityisesti usean väestöryhmän asuttamilla alueilla sekä laatia ja toteuttaa sitä varten keskipitkän aikavälin strategisia suunnitelmia. |
| --- | --- |

2.1.7

kannustaa mahdollistamaan kaikkien kansan- ja väestöryhmien ja erityisesti vähemmistöjen (muut kuin enemmistöryhmät) osallistumisen julkiseen elämään kaikissa poliittisissa elimissä, hallintorakenteissa ja julkisissa yrityksissä sekä tukemaan sitä. Lisäksi tulee voimistaa yhteisöjen vuoropuhelua ja yhteistyötä erityisesti usean väestöryhmän asuttamilla alueilla sekä laatia ja toteuttaa sitä varten keskipitkän aikavälin strategisia suunnitelmia.

| 2.1.8 | kehottaa hyödyntämään jäsenvaltioiden alueiden kokemuksia ihmisoikeuksien kunnioittamista ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevista toimintalinjoista. Pysyvää ja vakaata on vain sellainen lainsäädäntö ja politiikka, joka koskee pientä aluetta ja jolla on asukkaiden hyväksyntä ja tuki. |
| --- | --- |

2.1.8

kehottaa hyödyntämään jäsenvaltioiden alueiden kokemuksia ihmisoikeuksien kunnioittamista ja vähemmistöjen oikeuksien suojelua koskevista toimintalinjoista. Pysyvää ja vakaata on vain sellainen lainsäädäntö ja politiikka, joka koskee pientä aluetta ja jolla on asukkaiden hyväksyntä ja tuki.

| 2.1.9 | pitää liittymisprosessia suurena kannustimena eri kansanryhmien yhteis- tai rinnakkaiselon hyväksymiseksi. Komitea muistuttaa, että kansanryhmiä koskevan kysymyksen ratkaisu edellyttää monimutkaisen oikeudellisen tilanteen sekä erilaisen asutusrakenteen vuoksi joka tapauksessa erityiskohtelua. |
| --- | --- |

2.1.9

pitää liittymisprosessia suurena kannustimena eri kansanryhmien yhteis- tai rinnakkaiselon hyväksymiseksi. Komitea muistuttaa, että kansanryhmiä koskevan kysymyksen ratkaisu edellyttää monimutkaisen oikeudellisen tilanteen sekä erilaisen asutusrakenteen vuoksi joka tapauksessa erityiskohtelua.

| 2.1.10 | pitää Euroopan unionin osoittamien varojen kestävän käytön kannalta välttämättömänä, että Länsi-Balkanin maiden alue- ja paikallisyhteisöt sekä niiden kattojärjestöt osallistuvat yhteisön ohjelmien muotoiluun ja toteutukseen ja että kyseisille yhteisöille siirretään vastuu(ta) niiden hallinnollisten valmiuksien mukaan. Komitea toteaa, että unioni on osoittanut poliittisten ja taloudellisten uudistusten edistämiseen noin 5,4 miljardia euroa vuosina 2000–2006. Komitea korostaa rahoitustuen jatkamisen merkitystä kumppanuuksien vakiinnuttamiseksi ja jatkamiseksi valmiuksien parantamista koskevissa toimissa ensisijaisesti liittymistä edeltävän välineen avulla. Komitea odottaa tulevana rahoituskautena 2007–2013 asianmukaista rahoitusta Länsi-Balkanin valtioille. |
| --- | --- |

2.1.10

pitää Euroopan unionin osoittamien varojen kestävän käytön kannalta välttämättömänä, että Länsi-Balkanin maiden alue- ja paikallisyhteisöt sekä niiden kattojärjestöt osallistuvat yhteisön ohjelmien muotoiluun ja toteutukseen ja että kyseisille yhteisöille siirretään vastuu(ta) niiden hallinnollisten valmiuksien mukaan. Komitea toteaa, että unioni on osoittanut poliittisten ja taloudellisten uudistusten edistämiseen noin 5,4 miljardia euroa vuosina 2000–2006. Komitea korostaa rahoitustuen jatkamisen merkitystä kumppanuuksien vakiinnuttamiseksi ja jatkamiseksi valmiuksien parantamista koskevissa toimissa ensisijaisesti liittymistä edeltävän välineen avulla. Komitea odottaa tulevana rahoituskautena 2007–2013 asianmukaista rahoitusta Länsi-Balkanin valtioille.

| 2.1.11 | kannattaa Länsi-Balkanin alue- ja paikallisyhteisöjen edustajien ja AK:n välisen vuoropuhelun edistämistä ja toistaa olevansa valmis antamaan esimerkiksi unioniin mahdollisesti liittyvien maiden neuvoa-antavissa sekakomiteoissa alue- ja paikallisyhteisöjen valtakunnallisille järjestöille konkreettista apua instituutioiden kehittämiseksi ja hallinnollisten valmiuksien lujittamiseksi. Komitea katsoo, että Länsi-Balkanin alue- ja paikallisyhteisöjen toiveeseen saada jäsenvaltioilta tietoa hallinnollisista käytännöistä, poliittista neuvonantoa ja teknistä apua tulee vastata. |
| --- | --- |

2.1.11

kannattaa Länsi-Balkanin alue- ja paikallisyhteisöjen edustajien ja AK:n välisen vuoropuhelun edistämistä ja toistaa olevansa valmis antamaan esimerkiksi unioniin mahdollisesti liittyvien maiden neuvoa-antavissa sekakomiteoissa alue- ja paikallisyhteisöjen valtakunnallisille järjestöille konkreettista apua instituutioiden kehittämiseksi ja hallinnollisten valmiuksien lujittamiseksi. Komitea katsoo, että Länsi-Balkanin alue- ja paikallisyhteisöjen toiveeseen saada jäsenvaltioilta tietoa hallinnollisista käytännöistä, poliittista neuvonantoa ja teknistä apua tulee vastata.

| 2.1.12 | katsoo, että AK:n, jäsenvaltioiden alueyhteisöjen ja oppilaitosten (4) sekä eurooppalaisten alueorganisaatioiden — kuten Euroopan raja-alueiden liiton — joilla on asiasta kokemuksia, tulisi osallistua julkishallinnon uudistukseen keskittyvän alueellisen korkeakoulun edistämiseen (KOM(2006) 27 lopullinen, s. 11). Komitea suosittaa mm. seuraavien aiheiden sisällyttämistä koulutusohjelmaan: hallinnon hajauttaminen ja alueellistaminen, alue- ja paikallishallinnon kehittäminen ja johtaminen, rajatylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö sekä monimuotoisuuden hallinta (diversity management). |
| --- | --- |

2.1.12

katsoo, että AK:n, jäsenvaltioiden alueyhteisöjen ja oppilaitosten (4) sekä eurooppalaisten alueorganisaatioiden — kuten Euroopan raja-alueiden liiton — joilla on asiasta kokemuksia, tulisi osallistua julkishallinnon uudistukseen keskittyvän alueellisen korkeakoulun edistämiseen (KOM(2006) 27 lopullinen, s. 11). Komitea suosittaa mm. seuraavien aiheiden sisällyttämistä koulutusohjelmaan: hallinnon hajauttaminen ja alueellistaminen, alue- ja paikallishallinnon kehittäminen ja johtaminen, rajatylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö sekä monimuotoisuuden hallinta (diversity management).

| 2.1.13 | on tyytyväinen Belgradissa 30. toukokuuta 2006 pidetyn, vakautussopimusta käsitelleen alueiden pyöreän pöydän kokouksen tuloksiin. Osanottajat sopivat sitoutuvansa (ownership) uusiin yhteistyöpuitteisiin, joista alueet itse vastaavat. Komitea ilmaisee valmiutensa osallistua vakautussopimuksen jälkeen vuonna 2008 toimintansa aloittavan alueellisen yhteistyöneuvoston (Regional Co-operation Council, RCC) toimintaan ja tuoda esille alue- ja paikallistason kokemukset. |
| --- | --- |

2.1.13

on tyytyväinen Belgradissa 30. toukokuuta 2006 pidetyn, vakautussopimusta käsitelleen alueiden pyöreän pöydän kokouksen tuloksiin. Osanottajat sopivat sitoutuvansa (ownership) uusiin yhteistyöpuitteisiin, joista alueet itse vastaavat. Komitea ilmaisee valmiutensa osallistua vakautussopimuksen jälkeen vuonna 2008 toimintansa aloittavan alueellisen yhteistyöneuvoston (Regional Co-operation Council, RCC) toimintaan ja tuoda esille alue- ja paikallistason kokemukset.

2.2   Rajatylittävä ja alueidenvälinen yhteistyö

| 2.2.1 | katsoo, että Länsi-Balkanin valtioiden alueiden ja kuntien rajatylittävä yhteistyö politiikkaa, kulttuuria, sosiaalikysymyksiä ja taloutta koskevissa asioissa vaikuttaa osaltaan myönteisesti sekä paikallisyhteisöjen että valtioiden talouteen. Lisäksi se on konkreettinen keino parantaa keskinäistä ymmärtämystä ja luottamusta alueella sekä torjua osaltaan etnisiä konflikteja. |
| --- | --- |

2.2.1

katsoo, että Länsi-Balkanin valtioiden alueiden ja kuntien rajatylittävä yhteistyö politiikkaa, kulttuuria, sosiaalikysymyksiä ja taloutta koskevissa asioissa vaikuttaa osaltaan myönteisesti sekä paikallisyhteisöjen että valtioiden talouteen. Lisäksi se on konkreettinen keino parantaa keskinäistä ymmärtämystä ja luottamusta alueella sekä torjua osaltaan etnisiä konflikteja.

| 2.2.2 | kannustaa Euroopan unionin maiden alue- ja paikallisviranomaisia välittämään yhä tehokkaammin Länsi-Balkanin maiden alue- ja paikallispoliitikoille sekä alue- ja paikallisviranomaisille konkreettisia kokemuksia kummihankkeiden (twinning) (5), vaihto-ohjelmien ja seminaarien avulla. Tässä yhteydessä on erityisen paljon hyötyä vuonna 2004 unioniin liittyneiden maiden alue- ja paikallisyhteisöjen kokemuksista. Komitea kehottaa komissiota tiedottamaan jäsenvaltioiden alue- ja paikallisyhteisöille Euroopan unionin nykyisistä kummihankkeista yhä tehokkaammin kansallisten yhteyspisteiden välityksellä. |
| --- | --- |

2.2.2

kannustaa Euroopan unionin maiden alue- ja paikallisviranomaisia välittämään yhä tehokkaammin Länsi-Balkanin maiden alue- ja paikallispoliitikoille sekä alue- ja paikallisviranomaisille konkreettisia kokemuksia kummihankkeiden (twinning) (5), vaihto-ohjelmien ja seminaarien avulla. Tässä yhteydessä on erityisen paljon hyötyä vuonna 2004 unioniin liittyneiden maiden alue- ja paikallisyhteisöjen kokemuksista. Komitea kehottaa komissiota tiedottamaan jäsenvaltioiden alue- ja paikallisyhteisöille Euroopan unionin nykyisistä kummihankkeista yhä tehokkaammin kansallisten yhteyspisteiden välityksellä.

| 2.2.3 | kehottaa hyödyntämään EU:n ja Länsi-Balkanin maiden alue- ja kuntajärjestöjen edustajien, alue- ja paikallisvaltuutettujen, hallintoasiantuntijoiden ja tutkijoiden tapaamisissa kokemusten vaihdon tuloksia valmiuksien konkreettiseksi kehittämiseksi ja viittaa Euroopan neuvoston (6) syyskuussa 2005 julkaisemaan paikallisdemokratiaoppaaseen (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes) sekä käytännön käsikirjaan ”Rajatylittävä yhteistyö”, jonka Euroopan raja-alueiden liitto on laatinut ja jonka Euroopan komissio on julkaissut yhdeksällä kielellä. |
| --- | --- |

2.2.3

kehottaa hyödyntämään EU:n ja Länsi-Balkanin maiden alue- ja kuntajärjestöjen edustajien, alue- ja paikallisvaltuutettujen, hallintoasiantuntijoiden ja tutkijoiden tapaamisissa kokemusten vaihdon tuloksia valmiuksien konkreettiseksi kehittämiseksi ja viittaa Euroopan neuvoston (6) syyskuussa 2005 julkaisemaan paikallisdemokratiaoppaaseen (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes) sekä käytännön käsikirjaan ”Rajatylittävä yhteistyö”, jonka Euroopan raja-alueiden liitto on laatinut ja jonka Euroopan komissio on julkaissut yhdeksällä kielellä.

| 2.2.4 | kehottaa teknisen avun tiedonvaihtotoimistoa (TAIEX), joka aloitti Länsi-Balkania koskevat toimensa vuonna 2004, laajentamaan tarjontansa koskemaan keskushallinnon ja yrittäjäjärjestöjen lisäksi myös yhä enemmän alue- ja paikallisyhteisöjä sekä niiden kattojärjestöjä. |
| --- | --- |

2.2.4

kehottaa teknisen avun tiedonvaihtotoimistoa (TAIEX), joka aloitti Länsi-Balkania koskevat toimensa vuonna 2004, laajentamaan tarjontansa koskemaan keskushallinnon ja yrittäjäjärjestöjen lisäksi myös yhä enemmän alue- ja paikallisyhteisöjä sekä niiden kattojärjestöjä.

| 2.2.5 | korostaa Länsi-Balkanin maiden alue- ja paikallisyhteisöjen vastuuta häädettyjen henkilöiden paluumahdollisuuksista, sijoittamisesta, koulutuksesta, työllistämisestä ja kotouttamisesta. Komitea katsoo, että tässä yhteydessä tulee voimistaa alueidenvälistä yhteistyötä ja hyödyntää muiden valtioiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen kokemuksia. |
| --- | --- |

2.2.5

korostaa Länsi-Balkanin maiden alue- ja paikallisyhteisöjen vastuuta häädettyjen henkilöiden paluumahdollisuuksista, sijoittamisesta, koulutuksesta, työllistämisestä ja kotouttamisesta. Komitea katsoo, että tässä yhteydessä tulee voimistaa alueidenvälistä yhteistyötä ja hyödyntää muiden valtioiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen kokemuksia.

| 2.2.6 | pitää ehdotusta paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönotosta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla (KOM(2005) 56 lopullinen, 23.2.2005) lupaavana ja suosittaa vastaavien järjestelyjen soveltamista Balkanin maiden välillä (7) sekä Euroopan neuvoston osallistumista järjestelyihin (8). |
| --- | --- |

2.2.6

pitää ehdotusta paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönotosta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla (KOM(2005) 56 lopullinen, 23.2.2005) lupaavana ja suosittaa vastaavien järjestelyjen soveltamista Balkanin maiden välillä (7) sekä Euroopan neuvoston osallistumista järjestelyihin (8).

| 2.2.7 | ehdottaa komissiolle AK:n jäsenten sekä alue- ja paikallisyhteisöjen eurooppalaisten järjestöjen kokemusten hyödyntämistä alueiden, kuntien ja kaupunkien kumppanuuksien edistämisessä. |
| --- | --- |

2.2.7

ehdottaa komissiolle AK:n jäsenten sekä alue- ja paikallisyhteisöjen eurooppalaisten järjestöjen kokemusten hyödyntämistä alueiden, kuntien ja kaupunkien kumppanuuksien edistämisessä.

| 2.2.8 | pitää rajatylittävää yhteistyötä ajanmukaisena välineenä vähemmistöjen suojelussa ja viittaa kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen 17 artiklaan. |
| --- | --- |

2.2.8

pitää rajatylittävää yhteistyötä ajanmukaisena välineenä vähemmistöjen suojelussa ja viittaa kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen 17 artiklaan.

2.3   Talous ja työllisyys

| 2.3.1 | on tyytyväinen siihen, että yhteisö kiinnittää talousuudistusten toteutuksen yhteydessä erityistä huomiota työttömyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjuntaan sekä työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistämiseen, sillä samanaikaisesti poliittisten uudistusten kanssa on ratkaistava taloudellisia ja sosiaalipoliittisia kysymyksiä (heikot taloudet, suuri työttömyys, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden puutteet). |
| --- | --- |

2.3.1

on tyytyväinen siihen, että yhteisö kiinnittää talousuudistusten toteutuksen yhteydessä erityistä huomiota työttömyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja syrjinnän torjuntaan sekä työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun edistämiseen, sillä samanaikaisesti poliittisten uudistusten kanssa on ratkaistava taloudellisia ja sosiaalipoliittisia kysymyksiä (heikot taloudet, suuri työttömyys, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden puutteet).

| 2.3.2 | katsoo, että Länsi-Balkanin maissa on tässä yhteydessä kehitettävä ja toteutettava alue- ja paikallisyhteisöjen avustuksella alueellisia talous- ja työllisyysratkaisuja, joiden tavoitteena on talouden elvyttäminen sekä paikallisten työpaikkojen ja rajatylittävien yhteyksien luominen. |
| --- | --- |

2.3.2

katsoo, että Länsi-Balkanin maissa on tässä yhteydessä kehitettävä ja toteutettava alue- ja paikallisyhteisöjen avustuksella alueellisia talous- ja työllisyysratkaisuja, joiden tavoitteena on talouden elvyttäminen sekä paikallisten työpaikkojen ja rajatylittävien yhteyksien luominen.

| 2.3.3 | suosittaa, että alue- ja paikallisyhteisöjen toimivaltuuksien mukaisesti kehitetään edelleen tai tarvittaessa perustetaan kyseisellä alueella jo toteutettujen positiivisten aloitteiden pohjalta neuvontakeskuksia, jotka jakavat perustietoa yrittämisestä ja tukevat yrittäjyyttä etenkin nuorten keskuudessa (SEC(2006) 283). Näin vahvistettaisiin kestävän pk-yrittämisen rakenteita, joilla on merkittävä osuus työllisyyden edistämisessä. |
| --- | --- |

2.3.3

suosittaa, että alue- ja paikallisyhteisöjen toimivaltuuksien mukaisesti kehitetään edelleen tai tarvittaessa perustetaan kyseisellä alueella jo toteutettujen positiivisten aloitteiden pohjalta neuvontakeskuksia, jotka jakavat perustietoa yrittämisestä ja tukevat yrittäjyyttä etenkin nuorten keskuudessa (SEC(2006) 283). Näin vahvistettaisiin kestävän pk-yrittämisen rakenteita, joilla on merkittävä osuus työllisyyden edistämisessä.

| 2.3.4 | kehottaa tukemaan alue- ja paikallisviranomaisia, jotta ne voivat parantaa sähköistä viestintää ja talouden kannalta merkittävän tiedon saatavuutta sähköisessä muodossa (esim. neuvonta, hakemukset, oikeudellisia seikkoja ja verotusta koskevat tiedot), ja edistämään siten alueellista ja paikallista elinkeinoelämää. |
| --- | --- |

2.3.4

kehottaa tukemaan alue- ja paikallisviranomaisia, jotta ne voivat parantaa sähköistä viestintää ja talouden kannalta merkittävän tiedon saatavuutta sähköisessä muodossa (esim. neuvonta, hakemukset, oikeudellisia seikkoja ja verotusta koskevat tiedot), ja edistämään siten alueellista ja paikallista elinkeinoelämää.

| 2.3.5 | ehdottaa, että alue- ja paikallistason tiedotusjärjestelmiä ja yritysten tukemista kehitetään edelleen. Komitea kehottaa avaamaan tulevaisuudennäkymiä aivoviennin torjumiseksi luomalla alueellisia rakenteita tutkimus- ja kehitystyötä sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta varten. |
| --- | --- |

2.3.5

ehdottaa, että alue- ja paikallistason tiedotusjärjestelmiä ja yritysten tukemista kehitetään edelleen. Komitea kehottaa avaamaan tulevaisuudennäkymiä aivoviennin torjumiseksi luomalla alueellisia rakenteita tutkimus- ja kehitystyötä sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta varten.

2.4   Koulutus ja kulttuuri

| 2.4.1 | kehottaa ottamaan lähtökohdaksi Tempus-ohjelmasta saadut kokemukset. Ohjelmasta rahoitettiin vuosina 2001–2005 Länsi-Balkanilla toteutettavia toimia 83 miljoonalla eurolla, ja sen avulla vuosittain jopa 250 opiskelijaa ja yli 1 000 opettajaa opiskeli tai osallistui täydennyskoulutukseen ulkomailla. Lisäksi komitea kehottaa parantamaan edelleen mahdollisuuksia osallistua Nuoriso-ohjelmaan myös maaseudulla. |
| --- | --- |

2.4.1

kehottaa ottamaan lähtökohdaksi Tempus-ohjelmasta saadut kokemukset. Ohjelmasta rahoitettiin vuosina 2001–2005 Länsi-Balkanilla toteutettavia toimia 83 miljoonalla eurolla, ja sen avulla vuosittain jopa 250 opiskelijaa ja yli 1 000 opettajaa opiskeli tai osallistui täydennyskoulutukseen ulkomailla. Lisäksi komitea kehottaa parantamaan edelleen mahdollisuuksia osallistua Nuoriso-ohjelmaan myös maaseudulla.

| 2.4.2 | suosittaa, että komissio liittää Erasmus Mundus -ohjelmaan erityisen osaohjelman, jonka ansiosta kyseisen alueen opiskelijat voisivat suorittaa eurooppalaisiin master-kursseihin liittyviä jatko-opintoja ja erityisesti kursseja, joihin sisältyy kansainvälistä opetusta ja vaihto-opiskelua. Komitean mielestä näin edistettäisiin keskinäistä kulttuurien ymmärtämystä ja taloussuhteiden kehitystä. |
| --- | --- |

2.4.2

suosittaa, että komissio liittää Erasmus Mundus -ohjelmaan erityisen osaohjelman, jonka ansiosta kyseisen alueen opiskelijat voisivat suorittaa eurooppalaisiin master-kursseihin liittyviä jatko-opintoja ja erityisesti kursseja, joihin sisältyy kansainvälistä opetusta ja vaihto-opiskelua. Komitean mielestä näin edistettäisiin keskinäistä kulttuurien ymmärtämystä ja taloussuhteiden kehitystä.

| 2.4.3 | pitää tärkeänä sitä, että oppimisprosessi on kaksisuuntainen. Länsi-Balkanin maiden kansalaisilla tulisi olla mahdollisuus opiskella EU:n jäsenvaltioissa, mutta lisäksi unionin kansalaisia olisi kannustettava opiskelemaan Länsi-Balkanin maissa. |
| --- | --- |

2.4.3

pitää tärkeänä sitä, että oppimisprosessi on kaksisuuntainen. Länsi-Balkanin maiden kansalaisilla tulisi olla mahdollisuus opiskella EU:n jäsenvaltioissa, mutta lisäksi unionin kansalaisia olisi kannustettava opiskelemaan Länsi-Balkanin maissa.

| 2.4.4 | pitää välttämättömänä, että opiskelijoiden ja opettajien vierailuja eri jäsenvaltioihin helpotetaan, jotta nuoret voivat omaksua eurooppalaisen näkökulman. Komitea muistuttaa suunnitelluista viisumihelpotuksista, joiden on määrä koskea etenkin opiskelijoita. |
| --- | --- |

2.4.4

pitää välttämättömänä, että opiskelijoiden ja opettajien vierailuja eri jäsenvaltioihin helpotetaan, jotta nuoret voivat omaksua eurooppalaisen näkökulman. Komitea muistuttaa suunnitelluista viisumihelpotuksista, joiden on määrä koskea etenkin opiskelijoita.

| 2.4.5 | kehottaa komissiota ottamaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan kulttuuriperintöön kuuluvien rakennusmuistomerkkien ja kulttuuriperintökohteiden entisöinnin ja korjaamisen suunnitteluun ja toteutukseen. |
| --- | --- |

2.4.5

kehottaa komissiota ottamaan alue- ja paikallisviranomaiset mukaan kulttuuriperintöön kuuluvien rakennusmuistomerkkien ja kulttuuriperintökohteiden entisöinnin ja korjaamisen suunnitteluun ja toteutukseen.

| 2.4.6 | toteaa, että alueen kulttuurimatkailumahdollisuudet ovat yksi keino talouden kehittämiseksi, ja tukee näin ollen nykyisiä ponnisteluja rakennus- ja kulttuuriperinnön säilyttämiseksi myös maaseudulla. |
| --- | --- |

2.4.6

toteaa, että alueen kulttuurimatkailumahdollisuudet ovat yksi keino talouden kehittämiseksi, ja tukee näin ollen nykyisiä ponnisteluja rakennus- ja kulttuuriperinnön säilyttämiseksi myös maaseudulla.

| 2.4.7 | painottaa yhteistyön merkitystä taiteen ja kulttuurin aloilla, jotta Länsi-Balkanin maat voidaan vakauttaa kestävästi ja jotta niitä voidaan lähentää taiteen ja kulttuurin aloilla toteutettaviin Euroopan unionin yhteistyöhankkeisiin. |
| --- | --- |

2.4.7

painottaa yhteistyön merkitystä taiteen ja kulttuurin aloilla, jotta Länsi-Balkanin maat voidaan vakauttaa kestävästi ja jotta niitä voidaan lähentää taiteen ja kulttuurin aloilla toteutettaviin Euroopan unionin yhteistyöhankkeisiin.

| 2.4.8 | kannustaisi harkitsemaan Balkan-portaalin perustamista internetiin vuoropuhelu- ja yhteistyöfoorumiksi etenkin Länsi-Balkanin maiden nuorille. Sen avulla voitaisiin edistää yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohella myös suoraa sosiaalista ja kulttuurivaihtoa. |
| --- | --- |

2.4.8

kannustaisi harkitsemaan Balkan-portaalin perustamista internetiin vuoropuhelu- ja yhteistyöfoorumiksi etenkin Länsi-Balkanin maiden nuorille. Sen avulla voitaisiin edistää yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ohella myös suoraa sosiaalista ja kulttuurivaihtoa.

2.5   Eri politiikanalat

| 2.5.1 | muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjä niiden vastuusta lupien myöntämisessä keskeisillä matkailualueilla myös luonnonläheisen laatumatkailun tulevaa kestävää kehitystä ajatellen. |
| --- | --- |

2.5.1

muistuttaa alue- ja paikallisyhteisöjä niiden vastuusta lupien myöntämisessä keskeisillä matkailualueilla myös luonnonläheisen laatumatkailun tulevaa kestävää kehitystä ajatellen.

| 2.5.2 | kehottaa komissiota ottamaan nykyiset liittymistä edeltäviä välineitä koskevat asetukset ja Cards-asetuksen (9) korvaavan liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) hyödyntämisessä huomioon Cards-ohjelmasta laaditut arviot, joissa nimenomaisesti kehotetaan hajauttamaan ohjelman suunnittelua ja johtamista entisestään. Cards-välineen alueellinen ulottuvuus on varsin heikko ja strateginen ohjaus puutteellista, ja paikallisten kumppanien mukaan se on vaikeakäyttöinen. Tämä kritiikki tulee ottaa huomioon Länsi-Balkanin maita koskevassa kehittämistyössä. |
| --- | --- |

2.5.2

kehottaa komissiota ottamaan nykyiset liittymistä edeltäviä välineitä koskevat asetukset ja Cards-asetuksen (9) korvaavan liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) hyödyntämisessä huomioon Cards-ohjelmasta laaditut arviot, joissa nimenomaisesti kehotetaan hajauttamaan ohjelman suunnittelua ja johtamista entisestään. Cards-välineen alueellinen ulottuvuus on varsin heikko ja strateginen ohjaus puutteellista, ja paikallisten kumppanien mukaan se on vaikeakäyttöinen. Tämä kritiikki tulee ottaa huomioon Länsi-Balkanin maita koskevassa kehittämistyössä.

| 2.5.3 | kehottaa Länsi-Balkanin maita ottamaan Lissabonin tavoitteet huomioon omissa uudistuksissaan 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemien ajantasaistusten mukaisesti sekä varmistamaan, että alue- ja kuntataso osallistuvat suunnitteluun ja toteutukseen. Komitea kannustaa laatimaan kattavia aluekehitysstrategioita. |
| --- | --- |

2.5.3

kehottaa Länsi-Balkanin maita ottamaan Lissabonin tavoitteet huomioon omissa uudistuksissaan 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemien ajantasaistusten mukaisesti sekä varmistamaan, että alue- ja kuntataso osallistuvat suunnitteluun ja toteutukseen. Komitea kannustaa laatimaan kattavia aluekehitysstrategioita.

| 2.5.4 | ehdottaa, että ympäristöasioista valtion sisällä vastaavat viranomaiset (usein alue- ja paikallisyhteisöt) osallistuisivat Euroopan ympäristökeskuksen keskeisiin toimiin. Ympäristökeskus tukee vuodesta 2006 tiettyjen yhteisön virastojen välityksellä Länsi-Balkanin maiden työohjelmia Phare- ja Cards 2005 -ohjelmien yhteydessä. |
| --- | --- |

2.5.4

ehdottaa, että ympäristöasioista valtion sisällä vastaavat viranomaiset (usein alue- ja paikallisyhteisöt) osallistuisivat Euroopan ympäristökeskuksen keskeisiin toimiin. Ympäristökeskus tukee vuodesta 2006 tiettyjen yhteisön virastojen välityksellä Länsi-Balkanin maiden työohjelmia Phare- ja Cards 2005 -ohjelmien yhteydessä.

2.6   Tiedotus ja viestintä

| 2.6.1 | toteaa, että EU:n vastaanottokyky tulee ottaa huomioon neuvottelujen kaikissa vaiheissa. Komitea korostaa, että tällöin ei ole kyseessä uusi liittymiskriteeri ja että valmistelujen edistymistä tulee punnita avointen kriteerien eikä poliittisten arvioiden perusteella. Komitea katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden väestön odotuksiin tulee suhtautua vilpittömästi. |
| --- | --- |

2.6.1

toteaa, että EU:n vastaanottokyky tulee ottaa huomioon neuvottelujen kaikissa vaiheissa. Komitea korostaa, että tällöin ei ole kyseessä uusi liittymiskriteeri ja että valmistelujen edistymistä tulee punnita avointen kriteerien eikä poliittisten arvioiden perusteella. Komitea katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden väestön odotuksiin tulee suhtautua vilpittömästi.

| 2.6.2 | kehottaa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä tiedottamaan kansalaisille laajentumisprosessista ja neuvotteluista tehokkaammin kuin Romanian ja Bulgarian liittymisen yhteydessä (jolloin tiedotus jäi valmistelukunnassa perustuslaista käytyjen keskustelujen varjoon) ja huolehtimaan siitä, että alue- ja paikallisyhteisöt osallistuvat (AK:n välityksellä) tiedotussisällön ja -toimien suunnitteluun ja toteutukseen, sillä ne ovat lähinnä kansalaisia ja niillä on kontakteja alueellisiin ja paikallisiin viestimiin. |
| --- | --- |

2.6.2

kehottaa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä tiedottamaan kansalaisille laajentumisprosessista ja neuvotteluista tehokkaammin kuin Romanian ja Bulgarian liittymisen yhteydessä (jolloin tiedotus jäi valmistelukunnassa perustuslaista käytyjen keskustelujen varjoon) ja huolehtimaan siitä, että alue- ja paikallisyhteisöt osallistuvat (AK:n välityksellä) tiedotussisällön ja -toimien suunnitteluun ja toteutukseen, sillä ne ovat lähinnä kansalaisia ja niillä on kontakteja alueellisiin ja paikallisiin viestimiin.

| 2.6.3 | toteaa, että unionin toimielinten ja Länsi-Balkanin maiden tulee tehdä kansalaisille yhä tarmokkaammin selkoa yhdentymisprosessin tavoitteista, sisällöstä ja vaatimuksista kullekin osapuolelle, jotta prosessia ei pidettäisi ”ulkopuolelta” ja ”ylhäältä” määrättynä. Komitea toistaa näkemyksensä, jonka mukaan alueilla ja kunnilla on tärkeä rooli kaikissa tiedotustoimissa. |
| --- | --- |

2.6.3

toteaa, että unionin toimielinten ja Länsi-Balkanin maiden tulee tehdä kansalaisille yhä tarmokkaammin selkoa yhdentymisprosessin tavoitteista, sisällöstä ja vaatimuksista kullekin osapuolelle, jotta prosessia ei pidettäisi ”ulkopuolelta” ja ”ylhäältä” määrättynä. Komitea toistaa näkemyksensä, jonka mukaan alueilla ja kunnilla on tärkeä rooli kaikissa tiedotustoimissa.

| 2.6.4 | kannattaa kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun ulottamista myös Länsi-Balkanin maihin ja toteaa lisäksi, että vuoropuhelua tulee käydä vapaiden, riippumattomien ja ammattimaisten viestimien välityksellä. Komitea ehdottaa, että Länsi-Balkanin valtioille annettaisiin mahdollisimman pian mahdollisuus osallistua yhteisön toimintaohjelmaan, jolla tuetaan aktiivista unionin kansalaisuutta (kansalaisosallistumista) edistäviä organisaatioita. |
| --- | --- |

2.6.4

kannattaa kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelun ulottamista myös Länsi-Balkanin maihin ja toteaa lisäksi, että vuoropuhelua tulee käydä vapaiden, riippumattomien ja ammattimaisten viestimien välityksellä. Komitea ehdottaa, että Länsi-Balkanin valtioille annettaisiin mahdollisimman pian mahdollisuus osallistua yhteisön toimintaohjelmaan, jolla tuetaan aktiivista unionin kansalaisuutta (kansalaisosallistumista) edistäviä organisaatioita.

2.7   Albania

| 2.7.1 | kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan toimintasuunnitelma korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Albaniassa koskisi keskushallinnon lisäksi myös alue- ja paikallistasoa (COM(2005) 1421, s. 18). |
| --- | --- |

2.7.1

kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan toimintasuunnitelma korruption ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Albaniassa koskisi keskushallinnon lisäksi myös alue- ja paikallistasoa (COM(2005) 1421, s. 18).

| 2.7.2 | ehdottaa etenkin EU:n jäsenvaltioissa sijaitsevien naapurialueiden kanssa tehtävän alueidenvälisen ja rajatylittävän yhteistyön voimistamista. |
| --- | --- |

2.7.2

ehdottaa etenkin EU:n jäsenvaltioissa sijaitsevien naapurialueiden kanssa tehtävän alueidenvälisen ja rajatylittävän yhteistyön voimistamista.

| 2.7.3 | kannattaa Euroopan parlamentin vaatimuksia, jotka koskevat korruption torjunnan vahvistamista, tiedotusvälineiden vapauden takaamista sekä eurooppalaisten normien mukaista äänioikeutta. |
| --- | --- |

2.7.3

kannattaa Euroopan parlamentin vaatimuksia, jotka koskevat korruption torjunnan vahvistamista, tiedotusvälineiden vapauden takaamista sekä eurooppalaisten normien mukaista äänioikeutta.

2.8   Bosnia ja Hertsegovina

| 2.8.1 | panee tyytyväisenä merkille, että Bosnia ja Hertsegovinassa aluetasolla on erityistä vastuuta ja tärkeä asema etnisten ongelmien ratkomisessa. Komitea muistuttaa siitä, että tässä hyvin vahvasti alueellistuneessa valtiossa on poliittisen perinteen ja hajauttamisen kulttuurin puutteen vuoksi tehostettava myös taloudellista suorituskykyä sekä rakenteita. |
| --- | --- |

2.8.1

panee tyytyväisenä merkille, että Bosnia ja Hertsegovinassa aluetasolla on erityistä vastuuta ja tärkeä asema etnisten ongelmien ratkomisessa. Komitea muistuttaa siitä, että tässä hyvin vahvasti alueellistuneessa valtiossa on poliittisen perinteen ja hajauttamisen kulttuurin puutteen vuoksi tehostettava myös taloudellista suorituskykyä sekä rakenteita.

| 2.8.2 | pitää valtiollisten instituutioiden parantamiseen tähtäävää perustuslakiuudistusta välttämättömänä ja odottaa, että luodaan edellytykset lokakuuksi 2006 suunniteltujen vaalien moitteettoman sujumisen varmistamiselle. |
| --- | --- |

2.8.2

pitää valtiollisten instituutioiden parantamiseen tähtäävää perustuslakiuudistusta välttämättömänä ja odottaa, että luodaan edellytykset lokakuuksi 2006 suunniteltujen vaalien moitteettoman sujumisen varmistamiselle.

| 2.8.3 | viittaa federatiivisten valtioiden (esim. Belgian) aluevaltuutettujen kokemuksiin ja asiantuntemukseen liittovaltion ja erilaisten osakokonaisuuksien (yhteisöt ja kantonit) välisten oikeudellisten puitteiden ja menettelyjen parantamisesta. Komitea on vakuuttunut innovatiivisten ratkaisujen välttämättömyydestä. |
| --- | --- |

2.8.3

viittaa federatiivisten valtioiden (esim. Belgian) aluevaltuutettujen kokemuksiin ja asiantuntemukseen liittovaltion ja erilaisten osakokonaisuuksien (yhteisöt ja kantonit) välisten oikeudellisten puitteiden ja menettelyjen parantamisesta. Komitea on vakuuttunut innovatiivisten ratkaisujen välttämättömyydestä.

| 2.8.4 | on tyytyväinen pysyvän talouspoliittisen vuoropuhelun laajentamisesta koskemaan myös Bosnia ja Hertsegovinaa. |
| --- | --- |

2.8.4

on tyytyväinen pysyvän talouspoliittisen vuoropuhelun laajentamisesta koskemaan myös Bosnia ja Hertsegovinaa.

| 2.8.5 | katsoo, että pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden kotoutumista on tuettava kaupungeissa ja kunnissa (vrt. 31. tammikuuta 2005 tehty Kroatian, Bosnia ja Hertsegovinan sekä Serbia ja Montenegron välinen takaisinottosopimus). |
| --- | --- |

2.8.5

katsoo, että pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden kotoutumista on tuettava kaupungeissa ja kunnissa (vrt. 31. tammikuuta 2005 tehty Kroatian, Bosnia ja Hertsegovinan sekä Serbia ja Montenegron välinen takaisinottosopimus).

2.9   Serbia

| 2.9.1 | pahoittelee, että Serbian uutta perustuslakia hyväksyttäessä ei käytetty hyväksi tilaisuutta vahvistaa hallinnonhajauttamisprosessia, ja katsoo, että autonomian vahvistaminen parantaisi myös koko valtion yhteenkuuluvuutta. |
| --- | --- |

2.9.1

pahoittelee, että Serbian uutta perustuslakia hyväksyttäessä ei käytetty hyväksi tilaisuutta vahvistaa hallinnonhajauttamisprosessia, ja katsoo, että autonomian vahvistaminen parantaisi myös koko valtion yhteenkuuluvuutta.

| 2.9.2 | korostaa Vojvodinan autonomisen alueen monietnisyyden merkitystä ja on tyytyväinen sen molemminpuolisen luottamuksen ja suvaitsevuuden henkeen sekä pyrkimykseen sitoa eri kansalliset ryhmät mukaan poliittiseen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

2.9.2

korostaa Vojvodinan autonomisen alueen monietnisyyden merkitystä ja on tyytyväinen sen molemminpuolisen luottamuksen ja suvaitsevuuden henkeen sekä pyrkimykseen sitoa eri kansalliset ryhmät mukaan poliittiseen päätöksentekoon.

| 2.9.3 | on tyytyväinen Vojvodinan autonomisen alueen monenlaiseen toimintaan rajatylittävän alueellisen ja alueidenvälisen yhteistyön alalla Euroopan yhdentymisprosessin mukaisesti ja kannattaa sen vuoksi alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen lisäämistä tulevissa vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

2.9.3

on tyytyväinen Vojvodinan autonomisen alueen monenlaiseen toimintaan rajatylittävän alueellisen ja alueidenvälisen yhteistyön alalla Euroopan yhdentymisprosessin mukaisesti ja kannattaa sen vuoksi alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen lisäämistä tulevissa vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevissa neuvotteluissa.

| 2.9.4 | suosittaa painokkaasti, että paikallisia poliittisia instituutioita ja hallintoviranomaisia vahvistetaan toteuttamalla kuntauudistus ja että niille myönnetään tarpeelliset varat, koska aluetason aseman vahvistamisen lisäksi tämä on toissijaisuus-, kansalaisläheisyys- ja kumppanuusperiaatteiden mukaista ja vähentää valtion tehtäviä. |
| --- | --- |

2.9.4

suosittaa painokkaasti, että paikallisia poliittisia instituutioita ja hallintoviranomaisia vahvistetaan toteuttamalla kuntauudistus ja että niille myönnetään tarpeelliset varat, koska aluetason aseman vahvistamisen lisäksi tämä on toissijaisuus-, kansalaisläheisyys- ja kumppanuusperiaatteiden mukaista ja vähentää valtion tehtäviä.

| 2.9.5 | toivoo, että Serbia allekirjoittaa mahdollisimman pian rajatylittävää yhteistyötä koskevan eurooppalaisen puiteyleissopimuksen ja ratifioi paikallisen itsehallinnon eurooppalaisen peruskirjan. |
| --- | --- |

2.9.5

toivoo, että Serbia allekirjoittaa mahdollisimman pian rajatylittävää yhteistyötä koskevan eurooppalaisen puiteyleissopimuksen ja ratifioi paikallisen itsehallinnon eurooppalaisen peruskirjan.

| 2.9.6 | kannustaa Serbian viranomaisia luomaan edellytykset vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen jatkamiselle entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa tehtävän yhteistyön avulla. |
| --- | --- |

2.9.6

kannustaa Serbian viranomaisia luomaan edellytykset vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen jatkamiselle entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän Haagin kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa tehtävän yhteistyön avulla.

2.10   Kosovo

| 2.10.1 | katsoo, että pysyvä sovinto edellyttää Kosovon asemaa koskevaan kysymykseen ratkaisua, jossa otetaan huomioon lähentyminen Euroopan unioniin, sekä eri kansallisuuksien oikeuksia koskevien kysymysten ratkaisua kestävällä tavalla. Komitea odottaa Yhdistyneiden kansakuntien johdolla Wienissä käytävissä suorissa keskusteluissa ratkaisua (10) vuoden 2006 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

2.10.1

katsoo, että pysyvä sovinto edellyttää Kosovon asemaa koskevaan kysymykseen ratkaisua, jossa otetaan huomioon lähentyminen Euroopan unioniin, sekä eri kansallisuuksien oikeuksia koskevien kysymysten ratkaisua kestävällä tavalla. Komitea odottaa Yhdistyneiden kansakuntien johdolla Wienissä käytävissä suorissa keskusteluissa ratkaisua (10) vuoden 2006 loppuun mennessä.

| 2.10.2 | odottaa, että perustuslain määräykset pannaan tehokkaasti täytäntöön paikallistasolla sellaisen tehokkaan hajauttamismallin avulla, jolla varmistetaan kestävästi vähemmistöjen ja väestöryhmien oikeudet, että oikeusvaltioperiaatteeseen ja oikeusturvaan liittyvät mittavat puutteet korjataan ja että vähemmistöjen poliittista edustusta ja vähemmistöjen (vähemmistökielten) suojelua parannetaan. |
| --- | --- |

2.10.2

odottaa, että perustuslain määräykset pannaan tehokkaasti täytäntöön paikallistasolla sellaisen tehokkaan hajauttamismallin avulla, jolla varmistetaan kestävästi vähemmistöjen ja väestöryhmien oikeudet, että oikeusvaltioperiaatteeseen ja oikeusturvaan liittyvät mittavat puutteet korjataan ja että vähemmistöjen poliittista edustusta ja vähemmistöjen (vähemmistökielten) suojelua parannetaan.

| 2.10.3 | korostaa painokkaasti, että Kosovon serbien ja Kosovon albaanien suhteita tulee parantaa, että kaikkien ryhmien tulee voida osallistua demokratian toteuttamiseen ja hallintoon ja että vähemmistöjen suojelu tulee varmistaa. |
| --- | --- |

2.10.3

korostaa painokkaasti, että Kosovon serbien ja Kosovon albaanien suhteita tulee parantaa, että kaikkien ryhmien tulee voida osallistua demokratian toteuttamiseen ja hallintoon ja että vähemmistöjen suojelu tulee varmistaa.

| 2.10.4 | pitää välttämättömänä, että paikallistason hallintovalmiuksia tehostetaan ennen muuta talouden kehittämisstrategioiden laatimiseksi sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja talousrikosten torjumiseksi (KOM(2005) 561, s. 28). |
| --- | --- |

2.10.4

pitää välttämättömänä, että paikallistason hallintovalmiuksia tehostetaan ennen muuta talouden kehittämisstrategioiden laatimiseksi sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja talousrikosten torjumiseksi (KOM(2005) 561, s. 28).

| 2.10.5 | pitää erityisen tärkeänä kaikkien kuntien julkisen palvelutarjonnan parantamista, jotta estettäisiin ”rinnakkaisjärjestelmien” syntyminen tai vahvistuminen. |
| --- | --- |

2.10.5

pitää erityisen tärkeänä kaikkien kuntien julkisen palvelutarjonnan parantamista, jotta estettäisiin ”rinnakkaisjärjestelmien” syntyminen tai vahvistuminen.

2.11   Montenegro

| 2.11.1 | odottaa, että kaikki osapuolet kunnioittavat toukokuun 21. päivänä 2006 järjestetyn kansanäänestyksen tuloksia ja että tulokset pannaan täytäntöön, ja kehottaa kaikkia osapuolia käymään rakentavaa vuoropuhelua rinnakkainelosta. |
| --- | --- |

2.11.1

odottaa, että kaikki osapuolet kunnioittavat toukokuun 21. päivänä 2006 järjestetyn kansanäänestyksen tuloksia ja että tulokset pannaan täytäntöön, ja kehottaa kaikkia osapuolia käymään rakentavaa vuoropuhelua rinnakkainelosta.

| 2.11.2 | on tyytyväinen siihen, että toukokuun 21. päivänä 2006 järjestetty kansanäänestys Montenegron itsenäisyydestä oli kansainvälisten ja eurooppalaisten standardien mukaan demokraattinen, avoin ja korrekti, kuten myös kansanäänestyksen tarkkailijoina ensimmäistä kertaa toimineet alueiden komitean edustajat ovat varauksetta vahvistaneet. |
| --- | --- |

2.11.2

on tyytyväinen siihen, että toukokuun 21. päivänä 2006 järjestetty kansanäänestys Montenegron itsenäisyydestä oli kansainvälisten ja eurooppalaisten standardien mukaan demokraattinen, avoin ja korrekti, kuten myös kansanäänestyksen tarkkailijoina ensimmäistä kertaa toimineet alueiden komitean edustajat ovat varauksetta vahvistaneet.

| 2.11.3 | suhtautuu myönteisesti siihen, että Montenegron väestö osoitti epätavallisen suurella 86,5 prosentin osallistumisasteella demokraattisen vastuunsa ja kypsyytensä, joten äänestystulos on varsin legitiimi. |
| --- | --- |

2.11.3

suhtautuu myönteisesti siihen, että Montenegron väestö osoitti epätavallisen suurella 86,5 prosentin osallistumisasteella demokraattisen vastuunsa ja kypsyytensä, joten äänestystulos on varsin legitiimi.

| 2.11.4 | katsoo, että 55,5 prosentin kannatus itsenäisyydelle edellyttää sekä itsenäisyyden kannattajien ja vastustajien keskinäistä että Montenegron ja Serbian välistä tiivistä yhteistyötä itsenäisyyden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

2.11.4

katsoo, että 55,5 prosentin kannatus itsenäisyydelle edellyttää sekä itsenäisyyden kannattajien ja vastustajien keskinäistä että Montenegron ja Serbian välistä tiivistä yhteistyötä itsenäisyyden toteuttamisessa.

| 2.11.5 | suosittelee kaikille asianosaisille, että itsenäistymisprosessin yhteydessä luovuttaisiin yksipuolisista toimenpiteistä ja että kaikki tarvittavat toimet toteutettaisiin yhteisymmärryksessä. |
| --- | --- |

2.11.5

suosittelee kaikille asianosaisille, että itsenäistymisprosessin yhteydessä luovuttaisiin yksipuolisista toimenpiteistä ja että kaikki tarvittavat toimet toteutettaisiin yhteisymmärryksessä.

| 2.11.6 | toivoo, että uusi Montenegron valtio allekirjoittaa ja ratifioi mahdollisimman pian rajatylittävää yhteistyötä koskevan eurooppalaisen puiteyleissopimuksen, alueellisten tai vähemmistökielten eurooppalaisen peruskirjan, Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan sekä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen. |
| --- | --- |

2.11.6

toivoo, että uusi Montenegron valtio allekirjoittaa ja ratifioi mahdollisimman pian rajatylittävää yhteistyötä koskevan eurooppalaisen puiteyleissopimuksen, alueellisten tai vähemmistökielten eurooppalaisen peruskirjan, Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan sekä kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevan puiteyleissopimuksen.

| 2.11.7 | suosittelee Montenegron viranomaisille, että ne laativat välittömästi Serbian kanssa mallin rajatylittävää alueellista yhteistyötä varten yhteisellä rajalla (Sandschak) ja että tähän pyritään myös muiden naapurivaltioiden Bosnia ja Hertsegovinan, Albanian sekä Kosovon autonomisen alueen kanssa. |
| --- | --- |

2.11.7

suosittelee Montenegron viranomaisille, että ne laativat välittömästi Serbian kanssa mallin rajatylittävää alueellista yhteistyötä varten yhteisellä rajalla (Sandschak) ja että tähän pyritään myös muiden naapurivaltioiden Bosnia ja Hertsegovinan, Albanian sekä Kosovon autonomisen alueen kanssa.

| 2.11.8 | kehottaa EU:n toimielimiä tukemaan uutta valtiota, kun se irrottautuu rauhanomaisesti Serbiasta ja itsenäistyy. |
| --- | --- |

2.11.8

kehottaa EU:n toimielimiä tukemaan uutta valtiota, kun se irrottautuu rauhanomaisesti Serbiasta ja itsenäistyy.

2.12   Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

| 2.12.1 | suhtautuu myönteisesti siihen, että entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle on myönnetty ehdokasvaltion asema. Se on tunnustus Ohridin sopimuksen täytäntöönpanossa saavutetuista edistysaskelista. Komitea kehottaa kuitenkin panemaan Ohridin puitesopimuksen täysimittaisesti täytäntöön kansainvälisen yhteisön tuella, jotta sen avulla voidaan parantaa vakautta. |
| --- | --- |

2.12.1

suhtautuu myönteisesti siihen, että entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle on myönnetty ehdokasvaltion asema. Se on tunnustus Ohridin sopimuksen täytäntöönpanossa saavutetuista edistysaskelista. Komitea kehottaa kuitenkin panemaan Ohridin puitesopimuksen täysimittaisesti täytäntöön kansainvälisen yhteisön tuella, jotta sen avulla voidaan parantaa vakautta.

| 2.12.2 | toivoo, että viime parlamenttivaalien yhteydessä tapahtuneiden väkivaltaisuuksien jälkeen kaikki poliittiset voimat luovat edellytykset väkivallattomien demokraattisten vaalien järjestämiselle eurooppalaisten normien mukaan. |
| --- | --- |

2.12.2

toivoo, että viime parlamenttivaalien yhteydessä tapahtuneiden väkivaltaisuuksien jälkeen kaikki poliittiset voimat luovat edellytykset väkivallattomien demokraattisten vaalien järjestämiselle eurooppalaisten normien mukaan.

| 2.12.3 | kannattaa paikallisen itsehallinnon ja sen rahoituksen vahvistamista, sillä se on osaltaan lujittanut etnisten ryhmien keskinäistä luottamusta. |
| --- | --- |

2.12.3

kannattaa paikallisen itsehallinnon ja sen rahoituksen vahvistamista, sillä se on osaltaan lujittanut etnisten ryhmien keskinäistä luottamusta.

| 2.12.4 | katsoo, että paikallisia hallintovalmiuksia on kiireesti vahvistettava, sillä ne ovat verojen ja maksujen perinnän (kuntien rahoituslähteet) hajauttamisen perusedellytyksiä. Komitea yhtyy komission epäilyksiin siitä, että kuntien nykyiset rahoituslähteet eivät ole riittävät, jotta ne voisivat osallistua tulevien rakenne- ja koheesiorahasto-ohjelmien ja -hankkeiden rahoitukseen ja hoitaa ympäristönsuojeluvelvoitteensa (SEC(2005) 1425, s. 140). Komitea kehottaa sisällyttämään ympäristönsuojelun yhä voimakkaammin laaja-alaisena aiheena myös muihin politiikanlohkoihin, joita kunnat toteuttavat (esim. aluesuunnittelu). |
| --- | --- |

2.12.4

katsoo, että paikallisia hallintovalmiuksia on kiireesti vahvistettava, sillä ne ovat verojen ja maksujen perinnän (kuntien rahoituslähteet) hajauttamisen perusedellytyksiä. Komitea yhtyy komission epäilyksiin siitä, että kuntien nykyiset rahoituslähteet eivät ole riittävät, jotta ne voisivat osallistua tulevien rakenne- ja koheesiorahasto-ohjelmien ja -hankkeiden rahoitukseen ja hoitaa ympäristönsuojeluvelvoitteensa (SEC(2005) 1425, s. 140). Komitea kehottaa sisällyttämään ympäristönsuojelun yhä voimakkaammin laaja-alaisena aiheena myös muihin politiikanlohkoihin, joita kunnat toteuttavat (esim. aluesuunnittelu).

| 2.12.5 | kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan kuntien ja keskushallinnon välisiä sovittelumenettelyjä tulee selkeyttää (SEC(2005) 1425, s. 21), ja katsoo, että valtakunnallisen ja paikallisen tason on tehtävä säännöllistä ja järjestelmällistä yhteistyötä (SEC(2005) 1425, s. 120). |
| --- | --- |

2.12.5

kannattaa komission ehdotusta, jonka mukaan kuntien ja keskushallinnon välisiä sovittelumenettelyjä tulee selkeyttää (SEC(2005) 1425, s. 21), ja katsoo, että valtakunnallisen ja paikallisen tason on tehtävä säännöllistä ja järjestelmällistä yhteistyötä (SEC(2005) 1425, s. 120).

| 2.12.6 | katsoo, että varainhoidon valvonnan sisäisine tarkastuksineen tulee olla tehokasta asianmukaisen hallinnon varmistamiseksi ja että valmiuksia julkisten varojen väärinkäytön ehkäisemiseksi tulee lisätä. Lisäksi tarvitaan johdonmukaisia toimia korruption hillitsemiseksi paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.12.6

katsoo, että varainhoidon valvonnan sisäisine tarkastuksineen tulee olla tehokasta asianmukaisen hallinnon varmistamiseksi ja että valmiuksia julkisten varojen väärinkäytön ehkäisemiseksi tulee lisätä. Lisäksi tarvitaan johdonmukaisia toimia korruption hillitsemiseksi paikallistasolla.

| 2.12.7 | kehottaa laatimaan toimia maaseutualueiden sekä talouden ja maatalouden vahvistamiseksi (esimerkiksi pankkien toimipisteiden perustaminen maaseudulle; valtion omistaman maan vuokraaminen ja myyminen maanviljelijöille), jotta hyödynnettäisiin olemassa olevat mahdollisuudet omavaraisuuteen. |
| --- | --- |

2.12.7

kehottaa laatimaan toimia maaseutualueiden sekä talouden ja maatalouden vahvistamiseksi (esimerkiksi pankkien toimipisteiden perustaminen maaseudulle; valtion omistaman maan vuokraaminen ja myyminen maanviljelijöille), jotta hyödynnettäisiin olemassa olevat mahdollisuudet omavaraisuuteen.

| 2.12.8 | toivoo YK:n alaisuudessa neuvoteltavaan nimikysymykseen pikaista, lopullista ja kaikkia osapuolia tyydyttävää ratkaisua. |
| --- | --- |

2.12.8

toivoo YK:n alaisuudessa neuvoteltavaan nimikysymykseen pikaista, lopullista ja kaikkia osapuolia tyydyttävää ratkaisua.

Bryssel 11. lokakuuta 2006

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 73, 23.3.2004, s. 1.

1

(2)  Brokin raportti, A6-0025/2006.

2

(3)  Yleiskatsaus ratifiointitilanteeseen löytyy Euroopan neuvoston sopimusasiain toimiston verkkosivuilta (osoitteessa

3

http://conventions.coe.int).

(4)  Vrt. esim. seuraavat opintokokonaisuudet: Master in South East European Law and European Integration Grazin yliopiston Kaakkois-Euroopan tutkimuskeskuksessa, Joint European Master in Comparative Local Development Trenton, Regensburgin, Budapestin ja Ljubljanan yliopistoissa, Master in European Integration und Regionalism European Academy Bozen/Bolzano -tutkimuskeskuksessa, Grazin yliopistossa ja Euroopan julkisen hallinnon instituutissa (EIPA) sekä jatko-opinto-ohjelma European Integration Belgradin, Nisin ja Novi Sadin yliopistoissa. Opinto-ohjelmaan osallistuvat Comon, Frankfurt/Oderin, Gorizian, Mariborin ja Salzburgin yliopistot (Tempus CD_JEP-190104-2004).

4

Master in South East European Law and European Integration

Joint European Master in Comparative Local Development

Master in European Integration und Regionalism

European Integration

(5)  Tällä tarkoitetaan keskus-, alue- ja kuntahallinnon asiantuntijoiden lähettämistä Länsi-Balkanin maihin välittämään kokemuksiaan suoraan hallinnosta vastaavien henkilöiden työpaikoille. Vuonna 2004 tapahtuneen laajentumisen edellä tämä osoittautui erittäin hyväksi keinoksi.

5

(6)  Paikallisen ja alueellisen demokratian johtokomitea.

6

(7)  Arvokkaan pohjan keskusteluille tarjoavat Euroopan raja-alueiden liiton laatimat ja Schengenin sopimuksen huomioon ottavat suositukset rajatylittävää turvallisuutta ja yhteistyötä varten EU:n tulevilla ulkorajoilla.

7

(8)  Marraskuun 6. päivänä 2003 annetussa Euroopan neuvoston ministerikomitean poliittisessa Chisinaun julistuksessa kehotetaan tekemään ”alueellisia sopimuksia” useilla eri aloilla. Neuvottelut ovat edenneet pitkälle, ja ne vastaavat EU:n vaatimuksia.

8

(9)  Cards — Yhteisön jälleenrakennus-, kehitys- ja vakautusapu.

9

(10)  Perustana ovat kontaktiryhmän pääperiaatteet (Guiding Principles). Kontaktiryhmässä ovat mukana Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Ranska, Italia ja Venäjän federaatio.

10

Guiding Principles

---

| 6.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/23

---

Alueiden komitean lausunto aiheista Vihreä kirja — Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi, Komission tiedonanto — Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma ja Komission tiedonanto — EU:n biopolttoainestrategia

(2007/C 51/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon vihreän kirjan aiheesta ”Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi” (KOM(2006) 105 lopullinen), komission tiedonannon aiheesta ”Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma” (KOM(2005) 628 lopullinen) ja komission tiedonannon aiheesta ”EU:n biopolttoainestrategia” (KOM(2006) 34 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 2. joulukuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja — Euroopan strategia kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaamiseksi”,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 16. helmikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon16. helmikuuta 2006 aiheesta ”Vihreä kirja energiatehokkuudesta — Enemmän tuloksia vähemmällä” (KOM(2005) 265 lopullinen) antamansa lausunnon CdR 216/2005 fin,

ottaa huomioon15. marraskuuta 2001 aiheesta ”Vihreä kirja — Energiahuoltostrategia Euroopalle” (KOM(2000) 769 lopullinen) antamansa lausunnon CdR 38/2001 fin (1),

ottaa huomioon17. kesäkuuta 2004 aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi energian loppukäytön tehokkuudesta ja energiapalveluista” (KOM(2003) 739 lopullinen — 2003/0300 COD) antamansa lausunnon CdR 92/2004 fin (2),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan 27. kesäkuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 150/2006 rev. 1, jonka esittelijä oli Baijerin osavaltion liittovaltio- ja Eurooppa-asiain ministeri Emilia Müller (DE, PPE),

hyväksyi 11.–12. lokakuuta 2006 pitämässään 66. täysistunnossa (lokakuun 11. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Vihreä kirja energiahuollosta

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää tervetulleena vihreää kirjaa, jossa luodaan osuva katsaus energia-alan nykytilanteeseen ja näytetään tietä Euroopan kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaavalle strategialle. |
| --- | --- |

1.1

pitää tervetulleena vihreää kirjaa, jossa luodaan osuva katsaus energia-alan nykytilanteeseen ja näytetään tietä Euroopan kestävän, kilpailukykyisen ja varman energiahuollon turvaavalle strategialle.

| 1.2 | toteaa, että energiakysymyksissä Euroopalla on edessään lukuisia haasteita, joista esimerkkeinä mainittakoon korkeat ja hyvin epävakaat energian hinnat, maailmanlaajuisesti kasvava energiankysyntä, tuottaja- ja kauttakulkumaiden sekä kuljetusreittien turvallisuusriskit, lisääntyvä tuontiriippuvuus, energia- ja saantilähteiden toistaiseksi varsin suppea valikoima, lisääntyvä ympäristön kuormitus, kansallisten energiamarkkinoiden yhdentymisen ja verkottumisen vahvistamista koskeva vaatimus sekä energiainfrastruktuuria koskevat suuret investointitarpeet. |
| --- | --- |

1.2

toteaa, että energiakysymyksissä Euroopalla on edessään lukuisia haasteita, joista esimerkkeinä mainittakoon korkeat ja hyvin epävakaat energian hinnat, maailmanlaajuisesti kasvava energiankysyntä, tuottaja- ja kauttakulkumaiden sekä kuljetusreittien turvallisuusriskit, lisääntyvä tuontiriippuvuus, energia- ja saantilähteiden toistaiseksi varsin suppea valikoima, lisääntyvä ympäristön kuormitus, kansallisten energiamarkkinoiden yhdentymisen ja verkottumisen vahvistamista koskeva vaatimus sekä energiainfrastruktuuria koskevat suuret investointitarpeet.

| 1.3 | pitää myönteisenä, että vihreän kirjan avulla pyritään näiden haasteiden johdosta virittämään Euroopassa intensiivistä keskustelua energiapolitiikasta, ja korostaa pitkäkestoisen EU:n energiastrategian merkitystä. |
| --- | --- |

1.3

pitää myönteisenä, että vihreän kirjan avulla pyritään näiden haasteiden johdosta virittämään Euroopassa intensiivistä keskustelua energiapolitiikasta, ja korostaa pitkäkestoisen EU:n energiastrategian merkitystä.

| 1.4 | painottaa, että toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristömyönteisyyttä koskevan kolmitahoisen tavoitteen saavuttamiseksi huomioon on otettava kaikki energiapolitiikkaan nivoutuvat politiikanalat ja siis etenkin liikenne-, ympäristö-, alue-, tutkimus- ja kehittämispolitiikka sekä ulkopolitiikka. |
| --- | --- |

1.4

painottaa, että toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristömyönteisyyttä koskevan kolmitahoisen tavoitteen saavuttamiseksi huomioon on otettava kaikki energiapolitiikkaan nivoutuvat politiikanalat ja siis etenkin liikenne-, ympäristö-, alue-, tutkimus- ja kehittämispolitiikka sekä ulkopolitiikka.

| 1.5 | suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin luoda yhteinen eurooppalainen energiapolitiikka, jossa kehitetään unioni-, valtio- sekä alue- ja paikallistason hallinnon välistä kumppanuutta ja otetaan toissijaisuusperiaatetta noudattaen asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet. Eurooppa voi ratkaista kestävästi energian toimitusvarmuuteen ja -ehtoihin liittyvän ongelman vain toimimalla koordinoidusti. |
| --- | --- |

1.5

suhtautuu myönteisesti pyrkimyksiin luoda yhteinen eurooppalainen energiapolitiikka, jossa kehitetään unioni-, valtio- sekä alue- ja paikallistason hallinnon välistä kumppanuutta ja otetaan toissijaisuusperiaatetta noudattaen asianmukaisesti huomioon jäsenvaltioiden erityispiirteet. Eurooppa voi ratkaista kestävästi energian toimitusvarmuuteen ja -ehtoihin liittyvän ongelman vain toimimalla koordinoidusti.

| 1.6 | huomauttaa, että vakaa ja kohtuuhintainen energiahuolto on erittäin tärkeää myös alueiden ja kuntien kestävälle kehitykselle. |
| --- | --- |

1.6

huomauttaa, että vakaa ja kohtuuhintainen energiahuolto on erittäin tärkeää myös alueiden ja kuntien kestävälle kehitykselle.

| 1.7 | korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöt tarvitsevat energiantuottajina (esim. energiayritysten osakkaina) tasapuolisia kilpailuedellytyksiä. |
| --- | --- |

1.7

korostaa, että alue- ja paikallisyhteisöt tarvitsevat energiantuottajina (esim. energiayritysten osakkaina) tasapuolisia kilpailuedellytyksiä.

| 1.8 | on tyytyväinen 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan ”Euroopan talouksien kilpailukyvyn ja energian kohtuuhintaisuuden” varmistamiseksi tulee kehittää alueellista energiayhteistyötä EU:ssa ja helpottaa alueellisten markkinoiden integroimista EU:n sisämarkkinoihin. |
| --- | --- |

1.8

on tyytyväinen 23. ja 24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan ”Euroopan talouksien kilpailukyvyn ja energian kohtuuhintaisuuden” varmistamiseksi tulee kehittää alueellista energiayhteistyötä EU:ssa ja helpottaa alueellisten markkinoiden integroimista EU:n sisämarkkinoihin.

| 1.9 | tähdentää, että ulkoisia ja sisäisiä energiansaantilähteitä tulee monipuolistaa, jotta EU:n riippuvuus energiantuonnista ja yksittäisten tuottajien toimituksista vähenisi ja varmistettaisiin energian kestävä saanti. |
| --- | --- |

1.9

tähdentää, että ulkoisia ja sisäisiä energiansaantilähteitä tulee monipuolistaa, jotta EU:n riippuvuus energiantuonnista ja yksittäisten tuottajien toimituksista vähenisi ja varmistettaisiin energian kestävä saanti.

| 1.10 | korostaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden tulee voida tulevaisuudessakin päättää, millaista energialähteiden yhdistelmää ne käyttävät. |
| --- | --- |

1.10

korostaa, että toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioiden tulee voida tulevaisuudessakin päättää, millaista energialähteiden yhdistelmää ne käyttävät.

| 1.11 | katsoo, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi jäsenvaltioiden tulisi kasvattaa energialähteiden yhdistelmissä sellaisten uusiutuvien energiamuotojen osuutta, jotka aiheuttavat vain vähän tai ei lainkaan kasvihuonekaasupäästöjä. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että ilmastonmuutoksen torjumiseksi jäsenvaltioiden tulisi kasvattaa energialähteiden yhdistelmissä sellaisten uusiutuvien energiamuotojen osuutta, jotka aiheuttavat vain vähän tai ei lainkaan kasvihuonekaasupäästöjä.

| 1.12 | katsoo, että energialähteiden yhdistelmää monipuolistettaessa tulisi ottaa huomioon myös vesivoima ja maalämpö, jotka ovat tehokkaita ja joita alueelliset ja kunnalliset energiantuottajat ja -toimittajat usein käyttävät. |
| --- | --- |

1.12

katsoo, että energialähteiden yhdistelmää monipuolistettaessa tulisi ottaa huomioon myös vesivoima ja maalämpö, jotka ovat tehokkaita ja joita alueelliset ja kunnalliset energiantuottajat ja -toimittajat usein käyttävät.

| 1.13 | pahoittelee, että kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden vapauttamisesta annettujen direktiivien täytäntöönpano on lukuisissa jäsenvaltioissa puutteellista. |
| --- | --- |

1.13

pahoittelee, että kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden vapauttamisesta annettujen direktiivien täytäntöönpano on lukuisissa jäsenvaltioissa puutteellista.

| 1.14 | katsoo, että ennen lisäsääntelytoimia on pantava kaikin osin täytäntöön toinen sisämarkkinapaketti ja arvioitava sen vaikutuksia. |
| --- | --- |

1.14

katsoo, että ennen lisäsääntelytoimia on pantava kaikin osin täytäntöön toinen sisämarkkinapaketti ja arvioitava sen vaikutuksia.

| 1.15 | korostaa Euroopan energiaverkon yhtenäistämisen tarvetta ja katsoo, että jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten yhteistyötä on kiireesti parannettava tämän tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.15

korostaa Euroopan energiaverkon yhtenäistämisen tarvetta ja katsoo, että jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten yhteistyötä on kiireesti parannettava tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

| 1.16 | vastustaa uuden hallintorakenteen, esim. eurooppalaisen energiasääntelyviranomaisen, perustamista, sillä jäsenvaltioiden sääntelyviranomaiset pystyvät saavuttamaan komission ehdottamat ja Eurooppa-neuvoston vahvistamat tavoitteet. |
| --- | --- |

1.16

vastustaa uuden hallintorakenteen, esim. eurooppalaisen energiasääntelyviranomaisen, perustamista, sillä jäsenvaltioiden sääntelyviranomaiset pystyvät saavuttamaan komission ehdottamat ja Eurooppa-neuvoston vahvistamat tavoitteet.

| 1.17 | ei toistaiseksi pidä tarpeellisena maakaasuvarastoja koskevaa uutta säädösehdotusta, sillä ensin tulee panna täytäntöön toukokuussa 2006 voimaan tullut kaasun toimitusvarmuutta koskeva direktiivi. |
| --- | --- |

1.17

ei toistaiseksi pidä tarpeellisena maakaasuvarastoja koskevaa uutta säädösehdotusta, sillä ensin tulee panna täytäntöön toukokuussa 2006 voimaan tullut kaasun toimitusvarmuutta koskeva direktiivi.

| 1.18 | pitää tervetulleena strategiasuunnitelmaa, joka vahvistaa uuden energiatekniikan kehittämistä unionin tasolla, edistää tekniikan nopeaa markkinoille saattamista ja mahdollistaa unionin ja jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien koordinoinnin. |
| --- | --- |

1.18

pitää tervetulleena strategiasuunnitelmaa, joka vahvistaa uuden energiatekniikan kehittämistä unionin tasolla, edistää tekniikan nopeaa markkinoille saattamista ja mahdollistaa unionin ja jäsenvaltioiden tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien koordinoinnin.

| 1.19 | pitää energiatehokkuuden lisäämistä tärkeänä tavoitteena erityisesti tuontiriippuvuuden kasvun torjumiseksi. |
| --- | --- |

1.19

pitää energiatehokkuuden lisäämistä tärkeänä tavoitteena erityisesti tuontiriippuvuuden kasvun torjumiseksi.

| 1.20 | huomauttaa, että jo nyt on käytössä tai valmisteluvaiheessa lukuisia energiatehokkuuteen tähtääviä EU:n toimenpiteitä, joiden vaikutukset vasta alkavat tulla näkyviin tai joiden täytäntöönpanoa ei ole vielä aloitettu. Esimerkkeinä voidaan mainita rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi, lämmön ja sähkön yhteistuotantoa koskeva direktiivi ja energian loppukäytön tehokkuutta koskeva direktiivi. |
| --- | --- |

1.20

huomauttaa, että jo nyt on käytössä tai valmisteluvaiheessa lukuisia energiatehokkuuteen tähtääviä EU:n toimenpiteitä, joiden vaikutukset vasta alkavat tulla näkyviin tai joiden täytäntöönpanoa ei ole vielä aloitettu. Esimerkkeinä voidaan mainita rakennusten energiatehokkuutta koskeva direktiivi, lämmön ja sähkön yhteistuotantoa koskeva direktiivi ja energian loppukäytön tehokkuutta koskeva direktiivi.

| 1.21 | on tyytyväinen komission aikeisiin laatia vuodesta 2007 alkaen vuosittain EU:n strateginen energiakatsaus, jossa käsitellään keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja niiden saavuttamisen edellyttämiä toimia. |
| --- | --- |

1.21

on tyytyväinen komission aikeisiin laatia vuodesta 2007 alkaen vuosittain EU:n strateginen energiakatsaus, jossa käsitellään keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteita ja niiden saavuttamisen edellyttämiä toimia.

Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma

Alueiden komitea

| 1.22 | pitää biomassaa koskevaa toimintasuunnitelmaa tervetulleena. Sen toteuttaminen on omiaan edistämään merkittävällä tavalla energiahuoltoa käsittelevässä vihreässä kirjassa esitettyjen kolmen tavoitteen saavuttamista. |
| --- | --- |

1.22

pitää biomassaa koskevaa toimintasuunnitelmaa tervetulleena. Sen toteuttaminen on omiaan edistämään merkittävällä tavalla energiahuoltoa käsittelevässä vihreässä kirjassa esitettyjen kolmen tavoitteen saavuttamista.

| 1.23 | on tyytyväinen komission aikomukseen edistää aiempaa tarmokkaammin biomassan osuuden kasvattamista uusiutuvien energialähteiden joukossa ja pitää komission hahmottelemaa toimenpidepakettia hyvänä perustana biomassan energiakäytön laajentamiselle. |
| --- | --- |

1.23

on tyytyväinen komission aikomukseen edistää aiempaa tarmokkaammin biomassan osuuden kasvattamista uusiutuvien energialähteiden joukossa ja pitää komission hahmottelemaa toimenpidepakettia hyvänä perustana biomassan energiakäytön laajentamiselle.

| 1.24 | on tyytyväinen, että komissio korostaa alueiden merkitystä biopolttoaineiden ja muun bioenergian edistämiselle koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan yhteydessä. |
| --- | --- |

1.24

on tyytyväinen, että komissio korostaa alueiden merkitystä biopolttoaineiden ja muun bioenergian edistämiselle koheesiopolitiikan ja maaseudun kehittämispolitiikan yhteydessä.

| 1.25 | toteaa, että biomassan hyödyntäminen voi edistää ratkaisevalla tavalla sen tavoitteen saavuttamista, että uusiutuvien energialähteiden osuus nousee 12 prosenttiin EU:n kokonaisenergiankulutuksesta vuoteen 2010 mennessä. Komitea korostaakin biomassan merkitystä tärkeänä vaihtoehtona fossiilisille energialähteille. |
| --- | --- |

1.25

toteaa, että biomassan hyödyntäminen voi edistää ratkaisevalla tavalla sen tavoitteen saavuttamista, että uusiutuvien energialähteiden osuus nousee 12 prosenttiin EU:n kokonaisenergiankulutuksesta vuoteen 2010 mennessä. Komitea korostaakin biomassan merkitystä tärkeänä vaihtoehtona fossiilisille energialähteille.

| 1.26 | korostaa, että toimintasuunnitelmassa näytetään ensi kertaa, miten EU:n vuonna 1997 julkaisemassa valkoisessa kirjassa tavoitteeksi asetettu biomassan primäärienergiakäytön kolminkertaistaminen noin 150 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin (Mtoe) on tarkoitus jakaa lämmön- ja sähköntuotannon ja polttoaineiden kesken (lämpö: 75 Mtoe, sähkö: 55 Mtoe, polttoaineet: 19 Mtoe). |
| --- | --- |

1.26

korostaa, että toimintasuunnitelmassa näytetään ensi kertaa, miten EU:n vuonna 1997 julkaisemassa valkoisessa kirjassa tavoitteeksi asetettu biomassan primäärienergiakäytön kolminkertaistaminen noin 150 miljoonaan öljyekvivalenttitonniin (Mtoe) on tarkoitus jakaa lämmön- ja sähköntuotannon ja polttoaineiden kesken (lämpö: 75 Mtoe, sähkö: 55 Mtoe, polttoaineet: 19 Mtoe).

| 1.27 | painottaa, että toimintasuunnitelmassa esitetty skenaario merkitsisi biomassan primäärienergiakäytön osuuden kasvattamista nykyisestä noin 4 prosentista 8 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä Euroopan unionissa ja huomauttaa, että tavoitteen saavuttamiseksi eri toimivaltaisten viranomaisten on ryhdyttävä toissijaisuusperiaatetta noudattaen toimiin erityisesti biomassan tarjonnan turvaamiseksi; tällaisia toimia ovat esimerkiksi pakollinen varastointi ja tuotantoketjun tehostaminen. |
| --- | --- |

1.27

painottaa, että toimintasuunnitelmassa esitetty skenaario merkitsisi biomassan primäärienergiakäytön osuuden kasvattamista nykyisestä noin 4 prosentista 8 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä Euroopan unionissa ja huomauttaa, että tavoitteen saavuttamiseksi eri toimivaltaisten viranomaisten on ryhdyttävä toissijaisuusperiaatetta noudattaen toimiin erityisesti biomassan tarjonnan turvaamiseksi; tällaisia toimia ovat esimerkiksi pakollinen varastointi ja tuotantoketjun tehostaminen.

| 1.28 | suhtautuu myönteisesti neuvoston 14. helmikuuta 2006 tekemään päätökseen kaukolämmön lisäämisestä niiden tavaroiden ja palvelujen luetteloon, joihin jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa, ja pitää tärkeänä, että sitä myös sovelletaan. |
| --- | --- |

1.28

suhtautuu myönteisesti neuvoston 14. helmikuuta 2006 tekemään päätökseen kaukolämmön lisäämisestä niiden tavaroiden ja palvelujen luetteloon, joihin jäsenvaltiot voivat soveltaa alennettua arvonlisäverokantaa, ja pitää tärkeänä, että sitä myös sovelletaan.

| 1.29 | muistuttaa, että monet alue- ja paikallisyhteisöt toteuttavat ja ovat jo toteuttaneet menestyksekkäästi konkreettisia hankkeita, joiden avulla tuotetaan sähköä ja lämpöä biomassasta. Ne ovat siis kyseisen alan edelläkävijöitä. Komitea pitää tärkeänä tällaisten hankkeiden edistämistä. |
| --- | --- |

1.29

muistuttaa, että monet alue- ja paikallisyhteisöt toteuttavat ja ovat jo toteuttaneet menestyksekkäästi konkreettisia hankkeita, joiden avulla tuotetaan sähköä ja lämpöä biomassasta. Ne ovat siis kyseisen alan edelläkävijöitä. Komitea pitää tärkeänä tällaisten hankkeiden edistämistä.

| 1.30 | korostaa, että biomassan energiakäytöllä on merkitystä maaseudulle: se voi tarjota uuden tulonlähteen etenkin maataloustuottajille (viljelijä energiantuottajana) ja metsätalouden harjoittajille ja edistää uusien työpaikkojen syntymistä. |
| --- | --- |

1.30

korostaa, että biomassan energiakäytöllä on merkitystä maaseudulle: se voi tarjota uuden tulonlähteen etenkin maataloustuottajille (viljelijä energiantuottajana) ja metsätalouden harjoittajille ja edistää uusien työpaikkojen syntymistä.

Biopolttoainestrategia

Alueiden komitea

| 1.31 | pitää tervetulleena komission tiedonantoa EU:n biopolttoainestrategiasta. Biopolttoaineilla voidaan ainakin osittain korvata liikenteen fossiilisia polttoaineita, ja ne voidaan ottaa mukaan polttoaineiden jakelujärjestelmiin. |
| --- | --- |

1.31

pitää tervetulleena komission tiedonantoa EU:n biopolttoainestrategiasta. Biopolttoaineilla voidaan ainakin osittain korvata liikenteen fossiilisia polttoaineita, ja ne voidaan ottaa mukaan polttoaineiden jakelujärjestelmiin.

| 1.32 | korostaa sitä tosiseikkaa, että alue- ja paikallisyhteisöissä on jo julkisessa käytössä biopolttoaineilla toimivia ajoneuvoja. |
| --- | --- |

1.32

korostaa sitä tosiseikkaa, että alue- ja paikallisyhteisöissä on jo julkisessa käytössä biopolttoaineilla toimivia ajoneuvoja.

| 1.33 | korostaa sen merkitystä, että biopolttoaineita tuotetaan kestävällä tavalla, jottei vaaranneta biologista monimuotoisuutta. Tulisi välttää tilannetta, jossa energiakasvien yksipuolinen viljely laajoilla aloilla (monokulttuuri) häiritsee liiaksi paikallisia ekosysteemejä. |
| --- | --- |

1.33

korostaa sen merkitystä, että biopolttoaineita tuotetaan kestävällä tavalla, jottei vaaranneta biologista monimuotoisuutta. Tulisi välttää tilannetta, jossa energiakasvien yksipuolinen viljely laajoilla aloilla (monokulttuuri) häiritsee liiaksi paikallisia ekosysteemejä.

| 1.34 | kehottaa komissiota lisäämään biopolttoaineiden tutkimusta, jonka on katettava sekä raaka-aineet (viljelyn tuotantotason ja energiaominaisuuksien tehostamiseksi tai pyrolyyttisten öljyjen hyödyntämiseksi petrokemian teollisuuden raaka-aineena) että valmistusprosessit (biomassan muuntaminen energiaksi esimerkiksi kaasuttamalla tai pyrolyysin avulla). |
| --- | --- |

1.34

kehottaa komissiota lisäämään biopolttoaineiden tutkimusta, jonka on katettava sekä raaka-aineet (viljelyn tuotantotason ja energiaominaisuuksien tehostamiseksi tai pyrolyyttisten öljyjen hyödyntämiseksi petrokemian teollisuuden raaka-aineena) että valmistusprosessit (biomassan muuntaminen energiaksi esimerkiksi kaasuttamalla tai pyrolyysin avulla).

2.   Alueiden komitean suositukset

Vihreä kirja energiahuollosta

Alueiden komitea

| 2.1 | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita panemaan kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden vapauttamisesta annetut direktiivit pikaisesti kaikin osin täytäntöön tasapuolisen kilpailun turvaamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

kehottaa kaikkia jäsenvaltioita panemaan kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden vapauttamisesta annetut direktiivit pikaisesti kaikin osin täytäntöön tasapuolisen kilpailun turvaamiseksi.

| 2.2 | katsoo, että komission uusien säädösehdotusten kustannukset ja hyödyt tulee analysoida. |
| --- | --- |

2.2

katsoo, että komission uusien säädösehdotusten kustannukset ja hyödyt tulee analysoida.

| 2.3 | kehottaa päästökauppajärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä laajentamaan ja kehittämään järjestelmää vihreän kirjan mukaisesti ja edistämään vakaita ilmasto-olosuhteita, joissa yrityksillä on edellytykset tehdä tarvittavat pitkän aikavälin investointipäätökset. Lisäksi komitea kehottaa poistamaan päästökauppajärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä järjestelmästä talouselämälle aiheutuvan tarpeettoman taakan. Kuormitus johtuu etenkin sähkön hintaan kohdistuvista vaikutuksista sekä kilpailunvääristymistä, joita jäsenvaltioiden kansallisten jakosuunnitelmien puutteellinen yhteensovittaminen aiheuttaa. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa päästökauppajärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä laajentamaan ja kehittämään järjestelmää vihreän kirjan mukaisesti ja edistämään vakaita ilmasto-olosuhteita, joissa yrityksillä on edellytykset tehdä tarvittavat pitkän aikavälin investointipäätökset. Lisäksi komitea kehottaa poistamaan päästökauppajärjestelmän uudelleentarkastelun yhteydessä järjestelmästä talouselämälle aiheutuvan tarpeettoman taakan. Kuormitus johtuu etenkin sähkön hintaan kohdistuvista vaikutuksista sekä kilpailunvääristymistä, joita jäsenvaltioiden kansallisten jakosuunnitelmien puutteellinen yhteensovittaminen aiheuttaa.

| 2.4 | toteaa, että EU:n tason koordinointi osoittautui hyväksi keinoksi tammikuun 2006 kaasuntoimituskriisin yhteydessä. Komitea kehottaa huolehtimaan, että toimituskriisin varalta on tulevaisuudessakin käytettävissä tehokkaat, yhteisvastuu- ja toissijaisuusperiaatteisiin pohjautuvat koordinointimekanismit. Tässä yhteydessä tulee kuitenkin noudattaa periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltiot vastaavat ensisijaisesti itse oman energiansaantinsa varmistamisesta. |
| --- | --- |

2.4

toteaa, että EU:n tason koordinointi osoittautui hyväksi keinoksi tammikuun 2006 kaasuntoimituskriisin yhteydessä. Komitea kehottaa huolehtimaan, että toimituskriisin varalta on tulevaisuudessakin käytettävissä tehokkaat, yhteisvastuu- ja toissijaisuusperiaatteisiin pohjautuvat koordinointimekanismit. Tässä yhteydessä tulee kuitenkin noudattaa periaatetta, jonka mukaan jäsenvaltiot vastaavat ensisijaisesti itse oman energiansaantinsa varmistamisesta.

| 2.5 | kehottaa painottamaan tutkimus- ja kehittämistyössä kestäviä energialähteitä ja energiatehokkuutta sekä osoittamaan niille riittävän osuuden yhteisön tukimäärärahoista. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa painottamaan tutkimus- ja kehittämistyössä kestäviä energialähteitä ja energiatehokkuutta sekä osoittamaan niille riittävän osuuden yhteisön tukimäärärahoista.

| 2.6 | ehdottaa, että EU kannustaisi kestävien energialähteiden käyttöä kaikilla asiaan liittyvillä politiikanaloilla toimivaltuuksiensa asettamissa rajoissa. |
| --- | --- |

2.6

ehdottaa, että EU kannustaisi kestävien energialähteiden käyttöä kaikilla asiaan liittyvillä politiikanaloilla toimivaltuuksiensa asettamissa rajoissa.

| 2.7 | on tyytyväinen komission aikomukseen osallistua energiatehokkuustoimien kehittämiseen ja katsoo, että piakkoin tulisi laatia laaja-alainen energiatehokkuutta koskeva toimintasuunnitelma. |
| --- | --- |

2.7

on tyytyväinen komission aikomukseen osallistua energiatehokkuustoimien kehittämiseen ja katsoo, että piakkoin tulisi laatia laaja-alainen energiatehokkuutta koskeva toimintasuunnitelma.

| 2.8 | kehottaa sisällyttämään toimintasuunnitelmaan esim. tiedotukseen, neuvontaan, edistämiseen ja vapaaehtoisiin sopimuksiin liittyviä markkinalähtöisiä ja kustannustehokkaita välineitä sekä ottamaan huomioon julkistalouksien, yritysten ja kuluttajien kestokyvyn rajat. |
| --- | --- |

2.8

kehottaa sisällyttämään toimintasuunnitelmaan esim. tiedotukseen, neuvontaan, edistämiseen ja vapaaehtoisiin sopimuksiin liittyviä markkinalähtöisiä ja kustannustehokkaita välineitä sekä ottamaan huomioon julkistalouksien, yritysten ja kuluttajien kestokyvyn rajat.

| 2.9 | vastustaa tehokkuuden lisäämistä koskevien absoluuttisten tavoitteiden määrittelyä. Jäsenvaltioissa, joissa on jo aiemmin ryhdytty säästötoimiin tai joissa sovelletaan erityisen tehokkaita teknologioita, on tehokkuutta vaikeampi lisätä entisestään. Absoluuttisten tavoitteiden täytäntöönpano asettaisi nämä jäsenvaltiot muita huonompaan kilpailuasemaan. |
| --- | --- |

2.9

vastustaa tehokkuuden lisäämistä koskevien absoluuttisten tavoitteiden määrittelyä. Jäsenvaltioissa, joissa on jo aiemmin ryhdytty säästötoimiin tai joissa sovelletaan erityisen tehokkaita teknologioita, on tehokkuutta vaikeampi lisätä entisestään. Absoluuttisten tavoitteiden täytäntöönpano asettaisi nämä jäsenvaltiot muita huonompaan kilpailuasemaan.

| 2.10 | kannattaa ehdotusta energiatehokkuutta koskevasta kansainvälisestä sopimuksesta sekä energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevan vuoropuhelun vauhdittamista EU:n sekä paljon energiaa kuluttavien ja taloudeltaan nopeasti kehittyvien maiden kanssa. |
| --- | --- |

2.10

kannattaa ehdotusta energiatehokkuutta koskevasta kansainvälisestä sopimuksesta sekä energiatehokkuutta ja energiansäästöä koskevan vuoropuhelun vauhdittamista EU:n sekä paljon energiaa kuluttavien ja taloudeltaan nopeasti kehittyvien maiden kanssa.

| 2.11 | suhtautuu myönteisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen näkemyksen muodostamiseen energiahuollon turvaamiseksi ja saantilähteiden monipuolistamiseksi sekä energiakumppanuuksien solmimiseen tärkeiden tuottaja-, kauttakulku- ja kuluttajamaiden kanssa ja niiden kanssa käytävän vuoropuhelun tiivistämiseen. Tällainen toiminta olisi järkevää ulottaa myös muihin kuin EU:n naapurimaihin. |
| --- | --- |

2.11

suhtautuu myönteisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspoliittisen näkemyksen muodostamiseen energiahuollon turvaamiseksi ja saantilähteiden monipuolistamiseksi sekä energiakumppanuuksien solmimiseen tärkeiden tuottaja-, kauttakulku- ja kuluttajamaiden kanssa ja niiden kanssa käytävän vuoropuhelun tiivistämiseen. Tällainen toiminta olisi järkevää ulottaa myös muihin kuin EU:n naapurimaihin.

Biomassaa koskeva toimintasuunnitelma

Alueiden komitea

| 2.12 | kehottaa komissiota ottamaan huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen merkityksen toimintasuunnitelman toteuttamiselle ja kehittämiselle, kiinnittämään selkeästi huomiota alue- ja paikallisulottuvuuteen ja edistämään tällä tavoin maaseudun aseman laaja-alaista lujittamista. |
| --- | --- |

2.12

kehottaa komissiota ottamaan huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen merkityksen toimintasuunnitelman toteuttamiselle ja kehittämiselle, kiinnittämään selkeästi huomiota alue- ja paikallisulottuvuuteen ja edistämään tällä tavoin maaseudun aseman laaja-alaista lujittamista.

| 2.13 | on biomassan tarjontaa koskevassa kysymyksessä komission kanssa samaa mieltä siitä, että päätökset energiakasvien viljelystä ”voidaan tehdä parhaiten alue- tai paikallistasolla”. |
| --- | --- |

2.13

on biomassan tarjontaa koskevassa kysymyksessä komission kanssa samaa mieltä siitä, että päätökset energiakasvien viljelystä ”voidaan tehdä parhaiten alue- tai paikallistasolla”.

| 2.14 | katsoo, että energian toimitusvarmuuden lisäämiseksi, luonnonvarojen säästämiseksi, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi sekä maaseudun ja uusiutuviin lähteisiin perustuvan energiatalouden vahvistamiseksi on energiansäästön ja energiatehokkuuden edistämisen rinnalla myös kehitettävä edelleen uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämistä. Tässä yhteydessä tulee vauhdittaa kestävällä tavalla biomassan energia- ja materiaalikäyttöä. |
| --- | --- |

2.14

katsoo, että energian toimitusvarmuuden lisäämiseksi, luonnonvarojen säästämiseksi, kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi sekä maaseudun ja uusiutuviin lähteisiin perustuvan energiatalouden vahvistamiseksi on energiansäästön ja energiatehokkuuden edistämisen rinnalla myös kehitettävä edelleen uusiutuvien energiamuotojen hyödyntämistä. Tässä yhteydessä tulee vauhdittaa kestävällä tavalla biomassan energia- ja materiaalikäyttöä.

Biopolttoainestrategia

Alueiden komitea

| 2.15 | katsoo, että biopolttoaineisiin liittyvät tekniset esteet on poistettava ja EN 14214 -normia on muutettava, jotta biodieselin valmistuksessa voidaan käyttää useampaa kasviöljyä siinä määrin kuin se on kannattavaa eikä sillä ole huomattavia kielteisiä vaikutuksia polttoaineiden tehoon. Näin ollen komitea kannattaa komission aikomusta selvittää ensin tällaisten esteiden taustalla olevat syyt, määritellä, mitkä normin osat voidaan muuttaa, ja varmistaa, ettei biopolttoaineita syrjitä tällä perusteella. |
| --- | --- |

2.15

katsoo, että biopolttoaineisiin liittyvät tekniset esteet on poistettava ja EN 14214 -normia on muutettava, jotta biodieselin valmistuksessa voidaan käyttää useampaa kasviöljyä siinä määrin kuin se on kannattavaa eikä sillä ole huomattavia kielteisiä vaikutuksia polttoaineiden tehoon. Näin ollen komitea kannattaa komission aikomusta selvittää ensin tällaisten esteiden taustalla olevat syyt, määritellä, mitkä normin osat voidaan muuttaa, ja varmistaa, ettei biopolttoaineita syrjitä tällä perusteella.

| 2.16 | kehottaa komissiota ottamaan alue- ja paikallisulottuvuuden asianmukaisesti huomioon myös biopolttoainestrategian myöhemmässä kehittämisessä. |
| --- | --- |

2.16

kehottaa komissiota ottamaan alue- ja paikallisulottuvuuden asianmukaisesti huomioon myös biopolttoainestrategian myöhemmässä kehittämisessä.

| 2.17 | on tyytyväinen siihen, että komission tavoitteena on kasvattaa biopolttoaineiden osuutta polttoaineiden kulutuksesta ja että se aikoo lisäksi tarkistaa biopolttoaineiden edistämiseen tähtääviä toimia. |
| --- | --- |

2.17

on tyytyväinen siihen, että komission tavoitteena on kasvattaa biopolttoaineiden osuutta polttoaineiden kulutuksesta ja että se aikoo lisäksi tarkistaa biopolttoaineiden edistämiseen tähtääviä toimia.

Bryssel 11. lokakuuta 2006

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EYVL C 107, 3.5.2002, s. 13.

1

(2)  EUVL C 318, 22.12.2004, s. 19.

2

---

| 6.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/27

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta

(2007/C 51/05)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta, KOM(2005) 569 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 15. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 22. helmikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Vihreä kirja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta”, KOM(2004) 327 lopullinen (CdR 239/2004 fin),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”Vihreä kirja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta”, KOM(2004) 327 lopullinen (CESE 1440/2004 fin),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”EIP:n rooli julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa (PPP) ja kumppanuuksien vaikutus talouskasvuun liittyviin kysymyksiin”, (CESE 255/2005),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 3. heinäkuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 41/2006 rev. 2, jonka esittelijä oli Bożena Ronowicz, Zielona Góran kaupunginjohtaja, PL, UEN-EA,

sekä katsoo, että

| 1. | yksityisten ja valtiollisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen on yksi Lissabonin strategian tavoitteista. Talouden maailmanlaajuistuminen ja siihen liittyvä kilpailun kiristyminen edellyttää väistämättä julkis- ja yksityissektorin tiiviistä yhteistyötä julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksien (PPP) kautta. Siitä on hyötyä molemmille osapuolille ja ennen kaikkea niille kansalaisille, jotka käyttävät tarjottavia palveluja. |
| --- | --- |

1.

yksityisten ja valtiollisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen on yksi Lissabonin strategian tavoitteista. Talouden maailmanlaajuistuminen ja siihen liittyvä kilpailun kiristyminen edellyttää väistämättä julkis- ja yksityissektorin tiiviistä yhteistyötä julkisten ja yksityisten tahojen kumppanuuksien (PPP) kautta. Siitä on hyötyä molemmille osapuolille ja ennen kaikkea niille kansalaisille, jotka käyttävät tarjottavia palveluja.

| 2. | julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimukset perustuvat julkisten toimijoiden ja yksityisten kumppanien yhteistyöhön. Kumppanuuksien kehittäminen antaa molemmille osapuolille, yhtäältä keskus- ja paikallishallinnon ja toisaalta yksityissektorin edustajille, mahdollisuuden toteuttaa yhteisiä, molempia tahoja hyödyttäviä hankkeita. Ne voivat tällöin hyödyntää omia mahdollisuuksiaan paitsi tietyn hankkeen kaupallisten, myös sosiaalisten päämäärien tavoittelemiseen, ja erityisesti ne voivat parantaa tarjottavien palvelujen laatua. |
| --- | --- |

2.

julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimukset perustuvat julkisten toimijoiden ja yksityisten kumppanien yhteistyöhön. Kumppanuuksien kehittäminen antaa molemmille osapuolille, yhtäältä keskus- ja paikallishallinnon ja toisaalta yksityissektorin edustajille, mahdollisuuden toteuttaa yhteisiä, molempia tahoja hyödyttäviä hankkeita. Ne voivat tällöin hyödyntää omia mahdollisuuksiaan paitsi tietyn hankkeen kaupallisten, myös sosiaalisten päämäärien tavoittelemiseen, ja erityisesti ne voivat parantaa tarjottavien palvelujen laatua.

| 3. | paikallis- ja alueviranomaisten tulisi muistaa, että osallistuminen EY:n perustamissopimuksien periaatteisiin pohjaaviin yhteistyöhankkeisiin vastaa ennen kaikkea niiden kansalaisten etua, joille palveluja tarjotaan. Sen vuoksi niiden tulisi osallistua nykyistä enemmän julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin. |
| --- | --- |

3.

paikallis- ja alueviranomaisten tulisi muistaa, että osallistuminen EY:n perustamissopimuksien periaatteisiin pohjaaviin yhteistyöhankkeisiin vastaa ennen kaikkea niiden kansalaisten etua, joille palveluja tarjotaan. Sen vuoksi niiden tulisi osallistua nykyistä enemmän julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin.

hyväksyi 11.–12. lokakuuta 2006 pitämässään 66. täysistunnossa (lokakuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksia ei ole toistaiseksi määritelty tarkasti eikä alaa ole säännelty riittävästi ja ennen kaikkea, että tältä alalta on vain vähän kokemusta varsinkin uusissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi tulee laatia tulkitseva tiedonanto, joka kattaa kaikki PPP-sopimukset. |
| --- | --- |

1.1

toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksia ei ole toistaiseksi määritelty tarkasti eikä alaa ole säännelty riittävästi ja ennen kaikkea, että tältä alalta on vain vähän kokemusta varsinkin uusissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi tulee laatia tulkitseva tiedonanto, joka kattaa kaikki PPP-sopimukset.

| 1.2 | katsoo, että koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähimpänä kansalaisia, joita varten julkisia palveluja tarjotaan, niiden tulee päättää, miten palvelut rahoitetaan, missä muodossa PPP-sopimuksia solmitaan ja tuleeko niiden tarjota palvelut itse. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähimpänä kansalaisia, joita varten julkisia palveluja tarjotaan, niiden tulee päättää, miten palvelut rahoitetaan, missä muodossa PPP-sopimuksia solmitaan ja tuleeko niiden tarjota palvelut itse.

| 1.3 | katsoo, että tarkasti määritellyn hankkeen toteuttamiseksi tulee valita julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus ennen kaikkea kansalaisille tarjottavien palvelujen laadun parantamiseksi, mikä ei tarkoita, että se jokaisessa tapauksessa todettaisiin parhaaksi ratkaisuksi. |
| --- | --- |

1.3

katsoo, että tarkasti määritellyn hankkeen toteuttamiseksi tulee valita julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus ennen kaikkea kansalaisille tarjottavien palvelujen laadun parantamiseksi, mikä ei tarkoita, että se jokaisessa tapauksessa todettaisiin parhaaksi ratkaisuksi.

| 1.4 | katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudessa pyritään siirtämään riskit sille osapuolelle, joka pystyy paremmin käsittelemään niitä. Samalla taataan suojamekanismi hankkeen toteuttamisessa mahdollisesti ilmenevien ongelmien ratkaisemiseksi. |
| --- | --- |

1.4

katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudessa pyritään siirtämään riskit sille osapuolelle, joka pystyy paremmin käsittelemään niitä. Samalla taataan suojamekanismi hankkeen toteuttamisessa mahdollisesti ilmenevien ongelmien ratkaisemiseksi.

| 1.5 | toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudessa periaatteena on, että julkissektori ottaa vastuun asianmukaisesta perusrakenteesta huolehtimisesta ja tietyntyyppisten palvelujen tarjoamisesta, samoin kuin aktiivisesta yhteistyöstä yksityissektorin kanssa tietyn hankkeen toteuttamiseksi. Yksityissektori puolestaan huolehtii rahoituksen etsimisestä hankkeen toteuttamiseen tarvittaville toimille, teknologian siirrosta sekä julkissektorin tavoitteiden saavuttamista edistävien toimien toteuttamisesta. Hankkeen loppuunsaattamisen tai ajantasaistamisen jälkeen yksityissektori pitää rakennetta toiminnassa ja saa kansalaisille tarjottavista palveluista korvausta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tavoite on siis osapuolten suhteiden järjestäminen siten, että hankkeen tietyn osan riskeistä vastaa se osapuoli, joka pystyy siihen parhaiten. |
| --- | --- |

1.5

toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudessa periaatteena on, että julkissektori ottaa vastuun asianmukaisesta perusrakenteesta huolehtimisesta ja tietyntyyppisten palvelujen tarjoamisesta, samoin kuin aktiivisesta yhteistyöstä yksityissektorin kanssa tietyn hankkeen toteuttamiseksi. Yksityissektori puolestaan huolehtii rahoituksen etsimisestä hankkeen toteuttamiseen tarvittaville toimille, teknologian siirrosta sekä julkissektorin tavoitteiden saavuttamista edistävien toimien toteuttamisesta. Hankkeen loppuunsaattamisen tai ajantasaistamisen jälkeen yksityissektori pitää rakennetta toiminnassa ja saa kansalaisille tarjottavista palveluista korvausta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tavoite on siis osapuolten suhteiden järjestäminen siten, että hankkeen tietyn osan riskeistä vastaa se osapuoli, joka pystyy siihen parhaiten.

| 1.6 | toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus voi olla hyvä ratkaisu tarjottaessa kansalaisille perusrakenteita tai palveluja. Luotaessa tiettyä perusrakennetta tai tarjottaessa tiettyjä palveluja tulee kuitenkin päättää vain konkreettisen tavoitteen tarkan analyysin jälkeen, tuleeko paikallis- ja alueviranomaisten ryhtyä työhön itse omalla vastuualueellaan vai antaa tehtävä osaksi ulkopuoliselle osapuolelle niiden julkisia hankintoja koskevien velvoitteiden mukaisesti, jotka ovat voimassa tietyssä jäsenvaltiossa. Tällöin hanke voidaan toteuttaa mahdollisesti myöntämällä käyttöoikeus tai institutionalisoidun julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muodossa. |
| --- | --- |

1.6

toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus voi olla hyvä ratkaisu tarjottaessa kansalaisille perusrakenteita tai palveluja. Luotaessa tiettyä perusrakennetta tai tarjottaessa tiettyjä palveluja tulee kuitenkin päättää vain konkreettisen tavoitteen tarkan analyysin jälkeen, tuleeko paikallis- ja alueviranomaisten ryhtyä työhön itse omalla vastuualueellaan vai antaa tehtävä osaksi ulkopuoliselle osapuolelle niiden julkisia hankintoja koskevien velvoitteiden mukaisesti, jotka ovat voimassa tietyssä jäsenvaltiossa. Tällöin hanke voidaan toteuttaa mahdollisesti myöntämällä käyttöoikeus tai institutionalisoidun julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden muodossa.

| 1.7 | on sitä mieltä, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta täytyy arvioida paitsi oikeudellisesta, taloudellisesta ja teknisestä näkökulmasta myös poliittisista lähtökohdista, kun otetaan huomioon, että julkis- ja yksityissektorin yhteisiä hankkeita koskevat päätökset tehdään demokraattisia äänestysmenettelyitä noudattaen. Lisäksi ne ovat valvontaelinten seurannan alaisia, mikä edellyttää, että ne julkistetaan ja annetaan kansalaisille, joille palveluja tarjotaan tai voidaan tarjota, mahdollisuus arvioida niitä. |
| --- | --- |

1.7

on sitä mieltä, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta täytyy arvioida paitsi oikeudellisesta, taloudellisesta ja teknisestä näkökulmasta myös poliittisista lähtökohdista, kun otetaan huomioon, että julkis- ja yksityissektorin yhteisiä hankkeita koskevat päätökset tehdään demokraattisia äänestysmenettelyitä noudattaen. Lisäksi ne ovat valvontaelinten seurannan alaisia, mikä edellyttää, että ne julkistetaan ja annetaan kansalaisille, joille palveluja tarjotaan tai voidaan tarjota, mahdollisuus arvioida niitä.

| 1.8 | katsoo, että toteutettaessa tietty hanke julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa julkisen kumppanin edut (mikäli tällainen kumppanuus katsotaan parhaaksi ratkaisuksi tietyn infrastruktuurin luomisessa tai tiettyjen palvelujen tarjoamisessa) voivat tietyissä tapauksissa olla seuraavat:






  — | yksityisen pääoman investoiminen yleistä etua edistävien hankkeiden rahoitukseen, mikä tuo säästöjä talousarvioon ja vähentää investointikuluja |
| --- | --- | --- |

1.8

katsoo, että toteutettaessa tietty hanke julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa julkisen kumppanin edut (mikäli tällainen kumppanuus katsotaan parhaaksi ratkaisuksi tietyn infrastruktuurin luomisessa tai tiettyjen palvelujen tarjoamisessa) voivat tietyissä tapauksissa olla seuraavat:

—

yksityisen pääoman investoiminen yleistä etua edistävien hankkeiden rahoitukseen, mikä tuo säästöjä talousarvioon ja vähentää investointikuluja

| — | investointiriskin siirtäminen yksityissektoriin lukeutuvalle kumppanille niillä aloilla, joilla yksityinen kumppaniosapuoli pystyy paremmin hallitsemaan sen |
| --- | --- |

—

investointiriskin siirtäminen yksityissektoriin lukeutuvalle kumppanille niillä aloilla, joilla yksityinen kumppaniosapuoli pystyy paremmin hallitsemaan sen

| — | mahdollisuus nopeuttaa suunniteltuja investointeja ja näin ollen palvelujen tuottamista kansalaisille, koska yksityissektoriin kuuluvat kumppanit toimivat joustavammin ja nopeammin kuin julkiset tahot |
| --- | --- |

—

mahdollisuus nopeuttaa suunniteltuja investointeja ja näin ollen palvelujen tuottamista kansalaisille, koska yksityissektoriin kuuluvat kumppanit toimivat joustavammin ja nopeammin kuin julkiset tahot

| — | julkissektorin rahoituslähteiden laajentaminen paikallistasolla |
| --- | --- |

—

julkissektorin rahoituslähteiden laajentaminen paikallistasolla

| — | takuu investointien asianmukaisesta toteuttamisesta; kun yksityiset toimijat hyödyntävät tai ylläpitävät suunniteltua ja toteutettua tai ajantasaistettua hanketta, on niiden edun mukaista toteuttaa hanke määräajassa ja asianmukaisesti julkissektoriin kuuluvan kumppanin valvonnassa |
| --- | --- |

—

takuu investointien asianmukaisesta toteuttamisesta; kun yksityiset toimijat hyödyntävät tai ylläpitävät suunniteltua ja toteutettua tai ajantasaistettua hanketta, on niiden edun mukaista toteuttaa hanke määräajassa ja asianmukaisesti julkissektoriin kuuluvan kumppanin valvonnassa

| — | korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoamisen turvaaminen pitkällä aikajaksolla monivuotisten sopimusten perusteella. |
| --- | --- |

—

korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoamisen turvaaminen pitkällä aikajaksolla monivuotisten sopimusten perusteella.

| 1.9 | korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus edellyttää kumppanien molemminpuolista luottamusta ja yhteydenpidon avoimuutta. Näin voidaan edistää vapaata ja esteetöntä kehitystä, joka perustuu EU:n perussopimusten perusperiaatteisiin, kuten yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja molemminpuolisen tunnustamisen periaatteeseen ja suhteellisuusperiaatteeseen. Jotta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat kehittyä näiden periaatteiden mukaisesti, tarvitaan






  — | paikallishallinnon vakaita hallintorakenteita |
| --- | --- | --- |

1.9

korostaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus edellyttää kumppanien molemminpuolista luottamusta ja yhteydenpidon avoimuutta. Näin voidaan edistää vapaata ja esteetöntä kehitystä, joka perustuu EU:n perussopimusten perusperiaatteisiin, kuten yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja molemminpuolisen tunnustamisen periaatteeseen ja suhteellisuusperiaatteeseen. Jotta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet voivat kehittyä näiden periaatteiden mukaisesti, tarvitaan

—

paikallishallinnon vakaita hallintorakenteita

| — | rahoitusmarkkinoiden ja kumppaneiden osoittamaa luottamusta |
| --- | --- |

—

rahoitusmarkkinoiden ja kumppaneiden osoittamaa luottamusta

| — | julkisen ja yksityisen sektorin kumppaniosapuolten hyvää taloudellista tilannetta |
| --- | --- |

—

julkisen ja yksityisen sektorin kumppaniosapuolten hyvää taloudellista tilannetta

| — | avoimia ja selkeitä sopimuksia, jotka sisältävät tarkistusmekanismin ja force majeure -tapauksia koskevia säännöksiä |
| --- | --- |

—

avoimia ja selkeitä sopimuksia, jotka sisältävät tarkistusmekanismin ja force majeure -tapauksia koskevia säännöksiä

| — | hankkeiden rahoituslaskelmien asianmukaisuutta |
| --- | --- |

—

hankkeiden rahoituslaskelmien asianmukaisuutta

| — | molempien kumppanien oikeussuojan takaamista. |
| --- | --- |

—

molempien kumppanien oikeussuojan takaamista.

| 1.10 | tähdentää, että sekä sopimusperusteisissa että institutionalisoiduissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa tulee etusijalla olla laadukkaiden ja turvallisten laitteistojen ja palvelujen sekä palvelun tarjonnan jatkuvuuden varmistaminen. Siksi viranomaiset eivät voi rajoittua palvelun tarjonnan valvonnassa palvelun tuottajan taloudellisiin intresseihin. Lisäksi niiden on varattava itselleen tiettyjä oikeuksia, kuten oikeus laatu- ja turvallisuusvaatimusten määräämiseen sekä niiden yksipuoliseen muuttamiseen julkisen edun nimissä kumppanuuden aikana, mahdollisuus työsuoritteen tai palvelun takaisin lunastamiseen sekä yhteistyön päätyttyä oikeus saada palvelun tarjoajalta omaisuus, jota viranomaiset pitävät välttämättömänä toiminnan tai palvelun jatkamiseksi. |
| --- | --- |

1.10

tähdentää, että sekä sopimusperusteisissa että institutionalisoiduissa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa tulee etusijalla olla laadukkaiden ja turvallisten laitteistojen ja palvelujen sekä palvelun tarjonnan jatkuvuuden varmistaminen. Siksi viranomaiset eivät voi rajoittua palvelun tarjonnan valvonnassa palvelun tuottajan taloudellisiin intresseihin. Lisäksi niiden on varattava itselleen tiettyjä oikeuksia, kuten oikeus laatu- ja turvallisuusvaatimusten määräämiseen sekä niiden yksipuoliseen muuttamiseen julkisen edun nimissä kumppanuuden aikana, mahdollisuus työsuoritteen tai palvelun takaisin lunastamiseen sekä yhteistyön päätyttyä oikeus saada palvelun tarjoajalta omaisuus, jota viranomaiset pitävät välttämättömänä toiminnan tai palvelun jatkamiseksi.

| 1.11 | katsoo, että vaikka enemmistö komission kuulemista toimijoista ei kannattanutkaan yhteisön aloitetta selkiyttää ja yhdenmukaistaa alihankintaa koskevia sääntöjä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa, yhteisön toimielinten ei pidä unohtaa, että palveluita käyttävä kansalainen on yhteistyössä vastaanottajana ja että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoiminnan onnistuminen saattaa vaarantua, jos julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksen toimeksisaaja ei anna asianmukaista hyvitystä alihankkijoille ja toimittajille, jotka toteuttavat tarjottavan palvelun osittain tai kokonaan. Toisaalta paikallisten ja alueellisten tahojen intressissä on vahvistaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka suuressa osassa tapauksista toimivat alihankkijoina ja toimittajina. Siksi on määrättävä, että urakoitsijoilla tai luvanhaltijoilla on velvollisuus täyttää taloudelliset velvollisuutensa alihankkijoita ja toimittajia kohtaan samoin taloudellisin ehdoin, kuin joita sovelletaan hankintaviranomaisten taloudellisten velvollisuuksien noudattamiseen urakoitsijoita tai luvanhaltijoita kohtaan. |
| --- | --- |

1.11

katsoo, että vaikka enemmistö komission kuulemista toimijoista ei kannattanutkaan yhteisön aloitetta selkiyttää ja yhdenmukaistaa alihankintaa koskevia sääntöjä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa, yhteisön toimielinten ei pidä unohtaa, että palveluita käyttävä kansalainen on yhteistyössä vastaanottajana ja että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuustoiminnan onnistuminen saattaa vaarantua, jos julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksen toimeksisaaja ei anna asianmukaista hyvitystä alihankkijoille ja toimittajille, jotka toteuttavat tarjottavan palvelun osittain tai kokonaan. Toisaalta paikallisten ja alueellisten tahojen intressissä on vahvistaa pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka suuressa osassa tapauksista toimivat alihankkijoina ja toimittajina. Siksi on määrättävä, että urakoitsijoilla tai luvanhaltijoilla on velvollisuus täyttää taloudelliset velvollisuutensa alihankkijoita ja toimittajia kohtaan samoin taloudellisin ehdoin, kuin joita sovelletaan hankintaviranomaisten taloudellisten velvollisuuksien noudattamiseen urakoitsijoita tai luvanhaltijoita kohtaan.

2.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 2.1 | pyytää komissiota tunnustamaan palvelujen käyttöoikeussopimusten tai yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen käyttöoikeussopimusten erityisen luonteen, mikäli komissio pitäytyy aikeessaan käynnistää kyseisiä sopimuksia koskevan lainsäädäntöehdotuksen valmistelu. Komission mahdollisessa ehdotuksessa tulee varmistaa, että menettelyt palveluntuottajan valitsemiseksi ovat joustavia, avoimia ja syrjimättömiä. Lisäksi ehdotukseen tulee sisällyttää joustavat ja laaja-alaiset sopimuksen lopullista tekemistä koskevat kriteerit. |
| --- | --- |

2.1

pyytää komissiota tunnustamaan palvelujen käyttöoikeussopimusten tai yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen käyttöoikeussopimusten erityisen luonteen, mikäli komissio pitäytyy aikeessaan käynnistää kyseisiä sopimuksia koskevan lainsäädäntöehdotuksen valmistelu. Komission mahdollisessa ehdotuksessa tulee varmistaa, että menettelyt palveluntuottajan valitsemiseksi ovat joustavia, avoimia ja syrjimättömiä. Lisäksi ehdotukseen tulee sisällyttää joustavat ja laaja-alaiset sopimuksen lopullista tekemistä koskevat kriteerit.

| 2.2 | katsoo, että Euroopan komissiossa tulisi jatkaa keskustelua julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista koska kuntien/alueiden ja yksityisyritysten välisen yhteistyön merkitys kasvaa unionissa jatkuvasti. |
| --- | --- |

2.2

katsoo, että Euroopan komissiossa tulisi jatkaa keskustelua julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista koska kuntien/alueiden ja yksityisyritysten välisen yhteistyön merkitys kasvaa unionissa jatkuvasti.

| 2.3 | kehottaa määrittelemään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tarkasti sekä selkeyttämään termejä. Tulisi määritellä, mitä esimerkiksi sopimusperusteiset ja institutionalisoidut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet tarkasti ottaen merkitsevät, ja mahdollisesti tehdä ero yhteisön tason kumppanuuksien sekä valtiotason ja valtiota alemman hallintotason kumppanuuksien välillä. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa määrittelemään julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tarkasti sekä selkeyttämään termejä. Tulisi määritellä, mitä esimerkiksi sopimusperusteiset ja institutionalisoidut julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet tarkasti ottaen merkitsevät, ja mahdollisesti tehdä ero yhteisön tason kumppanuuksien sekä valtiotason ja valtiota alemman hallintotason kumppanuuksien välillä.

| 2.4 | katsoo edellisen kohdan mukaisesti, että termejä ”julkinen palvelu” ja ”yleishyödyllinen palvelu” tulisi välttää, koska ne määritellään eri maiden lainsäädännöissä eri tavoin. Eräs käypä käsite, jota voitaisiin tarkastella yhteisön lainsäädännön kattamien institutionalisoitujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien määrittelemiseksi olisi ”kumppanuus, jonka tavoitteena on työsuoritteen käyttöoikeus tai palveluiden tarjoaminen kansalaisille käyttäjien kokonaan tai osittain maksamaa korvausta vastaan”. |
| --- | --- |

2.4

katsoo edellisen kohdan mukaisesti, että termejä ”julkinen palvelu” ja ”yleishyödyllinen palvelu” tulisi välttää, koska ne määritellään eri maiden lainsäädännöissä eri tavoin. Eräs käypä käsite, jota voitaisiin tarkastella yhteisön lainsäädännön kattamien institutionalisoitujen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien määrittelemiseksi olisi ”kumppanuus, jonka tavoitteena on työsuoritteen käyttöoikeus tai palveluiden tarjoaminen kansalaisille käyttäjien kokonaan tai osittain maksamaa korvausta vastaan”.

| 2.5 | kehottaa käsittelemään myös sitä, onko yhteisön tasolla käytettävissä tarvittavat rahoitusvälineet Euroopan laajuisten PPP-sopimusten takaamiseksi (jälleenvakuutus, julkiset takaukset). |
| --- | --- |

2.5

kehottaa käsittelemään myös sitä, onko yhteisön tasolla käytettävissä tarvittavat rahoitusvälineet Euroopan laajuisten PPP-sopimusten takaamiseksi (jälleenvakuutus, julkiset takaukset).

| 2.6 | arvostaa komission pyrkimyksiä taata se, että julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten myöntämisessä noudatetaan EU:n tasolla EY:n perustamissopimuksen perusperiaatteita; niitä ovat muun muassa avoimuus, yhdenvertaiset mahdollisuudet, suhteellisuus ja molemminpuolinen luottamus. |
| --- | --- |

2.6

arvostaa komission pyrkimyksiä taata se, että julkisten hankintojen ja käyttöoikeussopimusten myöntämisessä noudatetaan EU:n tasolla EY:n perustamissopimuksen perusperiaatteita; niitä ovat muun muassa avoimuus, yhdenvertaiset mahdollisuudet, suhteellisuus ja molemminpuolinen luottamus.

| 2.7 | katsoo, että kilpaileva neuvottelumenettely voi olla toimiva monimutkaisimpia julkisia hankintoja ajatellen, mutta kilpailevaan neuvottelumenettelyyn kuuluvista tekijöistä on toistaiseksi vain vähän kokemusta. |
| --- | --- |

2.7

katsoo, että kilpaileva neuvottelumenettely voi olla toimiva monimutkaisimpia julkisia hankintoja ajatellen, mutta kilpailevaan neuvottelumenettelyyn kuuluvista tekijöistä on toistaiseksi vain vähän kokemusta.

| 2.8 | suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot laatisivat käyttöoikeussopimusten myöntämistä varten avoimiin ja yhtenäisiin periaatteisiin perustuvia menettelyjä ja ottaisivat tässä yhteydessä huomioon Euroopan komission mahdollisesti ehdottamat yhteisön tason määritelmät ja standardit. |
| --- | --- |

2.8

suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot laatisivat käyttöoikeussopimusten myöntämistä varten avoimiin ja yhtenäisiin periaatteisiin perustuvia menettelyjä ja ottaisivat tässä yhteydessä huomioon Euroopan komission mahdollisesti ehdottamat yhteisön tason määritelmät ja standardit.

| 2.9 | toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevien aloitteiden oikeusvarmuuden parantamiseksi voidaan perustaa julkisia palveluja tarjoavia yrityksiä, jotka toimivat sekä julkis- että yksityissektorilla. |
| --- | --- |

2.9

toteaa, että julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevien aloitteiden oikeusvarmuuden parantamiseksi voidaan perustaa julkisia palveluja tarjoavia yrityksiä, jotka toimivat sekä julkis- että yksityissektorilla.

| 2.10 | painottaa, että julkisia hankintoja koskevaa menettelyä ei tulisi noudattaa yksinomaan silloin, kun tarjoajat (toimeksisaajat), esimerkiksi julkisen hankinnan tekevän toimijan omat epäitsenäiset yksiköt, ovat sopimuksen tekevän julkisen toimijan valvonnan alaisia ja kun valtaosa niiden toiminnasta tapahtuu tässä julkisessa elimessä. AK:n näkemyksen mukaan ”sisäisellä toimijalla” tarkoitetaan oikeudellisesti erillistä yksikköä, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Tällaisen määräysvallan olemassaolon määrittämiseksi on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät: edustus hallinto-, johto- tai valvontaelimissä, tätä koskevat määräykset yhtiöjärjestyksessä, omistussuhteet sekä strategisia kysymyksiä ja yksittäisiä liikkeenjohdollisia päätöksiä koskeva tosiasiallinen vaikutus- ja valvontavalta. Sisäisen toimijan asemassa oleva yksityinen yritys voi olla osakkaana palvelun tuottavassa yksikössä korkeintaan 33 prosentin osuudella. AK pitää virheellisenä erityisesti sitä, että julkisia hankintoja koskevin menettelyin perustetuille julkisen ja yksityisen sektorin yhteisyrityksille suoraan annettavien hankintasopimusten oletetaan ilman muuta hyödyttävän välittömästi tai välillisesti itse yrityksiä. Komitea siis vastustaa ajattelutapaa, jonka mukaan suora sopimuksenteko johtaisi automaattisesti perustamissopimuksen määräysten vastaiseen kilpailuetuun, sekä sellaista periaatetta, että minkä tahansa lisärajoituksen asettaminen markkinoiden toiminnalle olisi edellä esitettyjen puitteiden vastaista. |
| --- | --- |

2.10

painottaa, että julkisia hankintoja koskevaa menettelyä ei tulisi noudattaa yksinomaan silloin, kun tarjoajat (toimeksisaajat), esimerkiksi julkisen hankinnan tekevän toimijan omat epäitsenäiset yksiköt, ovat sopimuksen tekevän julkisen toimijan valvonnan alaisia ja kun valtaosa niiden toiminnasta tapahtuu tässä julkisessa elimessä. AK:n näkemyksen mukaan ”sisäisellä toimijalla” tarkoitetaan oikeudellisesti erillistä yksikköä, joka on sellaisessa toimivaltaisen viranomaisen määräysvallassa, joka vastaa viranomaisen omiin yksikköihinsä käyttämää valtaa. Tällaisen määräysvallan olemassaolon määrittämiseksi on otettava huomioon muun muassa seuraavat tekijät: edustus hallinto-, johto- tai valvontaelimissä, tätä koskevat määräykset yhtiöjärjestyksessä, omistussuhteet sekä strategisia kysymyksiä ja yksittäisiä liikkeenjohdollisia päätöksiä koskeva tosiasiallinen vaikutus- ja valvontavalta. Sisäisen toimijan asemassa oleva yksityinen yritys voi olla osakkaana palvelun tuottavassa yksikössä korkeintaan 33 prosentin osuudella. AK pitää virheellisenä erityisesti sitä, että julkisia hankintoja koskevin menettelyin perustetuille julkisen ja yksityisen sektorin yhteisyrityksille suoraan annettavien hankintasopimusten oletetaan ilman muuta hyödyttävän välittömästi tai välillisesti itse yrityksiä. Komitea siis vastustaa ajattelutapaa, jonka mukaan suora sopimuksenteko johtaisi automaattisesti perustamissopimuksen määräysten vastaiseen kilpailuetuun, sekä sellaista periaatetta, että minkä tahansa lisärajoituksen asettaminen markkinoiden toiminnalle olisi edellä esitettyjen puitteiden vastaista.

| 2.11 | toteaa, että käyttöoikeussopimusten myöntämistä tai institutionalisoituja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskeva tulkitseva tiedonanto saattaisi tarjota lisäohjeita EU:n perussopimuksiin sisältyvien yhdenvertaisten mahdollisuuksien, avoimuuden, suhteellisuuden ja molemminpuolisen tunnustamisen periaatteiden noudattamisesta. Näin se voisi parantaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa toteutettavien hankkeiden onnistumismahdollisuuksia ja edistää nykyistä useampien hankkeiden loppuunsaattamista Euroopan investointipankin (EIP) myöntämien luottojen avulla. |
| --- | --- |

2.11

toteaa, että käyttöoikeussopimusten myöntämistä tai institutionalisoituja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskeva tulkitseva tiedonanto saattaisi tarjota lisäohjeita EU:n perussopimuksiin sisältyvien yhdenvertaisten mahdollisuuksien, avoimuuden, suhteellisuuden ja molemminpuolisen tunnustamisen periaatteiden noudattamisesta. Näin se voisi parantaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden puitteissa toteutettavien hankkeiden onnistumismahdollisuuksia ja edistää nykyistä useampien hankkeiden loppuunsaattamista Euroopan investointipankin (EIP) myöntämien luottojen avulla.

| 2.12 | korostaa, että kunkin EU-maan demokraattinen järjestelmä on kansalaisille tarjottavien palvelujen laadukkuuden tae, sillä se turvaa kansalaisten keskeisen roolin: viranomaiset suojelevat kansalaisia ja hallinnoivat suoraan tai välillisesti palvelujen tarjontaa sekä huolehtivat valvonnasta ja seurannasta. |
| --- | --- |

2.12

korostaa, että kunkin EU-maan demokraattinen järjestelmä on kansalaisille tarjottavien palvelujen laadukkuuden tae, sillä se turvaa kansalaisten keskeisen roolin: viranomaiset suojelevat kansalaisia ja hallinnoivat suoraan tai välillisesti palvelujen tarjontaa sekä huolehtivat valvonnasta ja seurannasta.

| 2.13 | katsoo, että EU-tukia myönnettäessä tulee antaa etusija PPP-hankkeiden rahoittamiselle. |
| --- | --- |

2.13

katsoo, että EU-tukia myönnettäessä tulee antaa etusija PPP-hankkeiden rahoittamiselle.

Bryssel 12. lokakuuta 2006

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/31

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Eurooppalaiset alueelliset sopimukset: ehdotus kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten tarkistamiseksi

(2007/C 51/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon puheenjohtajavaltio Yhdistyneen kuningaskunnan 21.–22. marraskuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”perustuslakiasiat, eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon eurooppalaista hallintotapaa ja EU:ta käsitelleen, Lontoossa 21. ja 22. marraskuuta 2005 järjestetyn korkean tason työryhmän kokouksen päätelmät,

ottaa huomioon Turussa 2. ja 3. lokakuuta 2006 järjestetyn, hallintotapaa ja EU:ta käsitelleen korkean tason työryhmän kokouksen päätelmät,

ottaa huomioon Euroopan komission panoksen hallintotapaa ja EU:ta käsitelleen korkean tason työryhmän kokoukseen Turussa,

ottaa huomioon Euroopan komission 25. heinäkuuta 2001 julkistaman valkoisen kirjan aiheesta ”Eurooppalainen hallintotapa”, KOM(2001) 428 lopullinen (1),

ottaa huomioon Euroopan komission 11. joulukuuta 2002 julkistaman tiedonannon ”Puitteet yhteisön, valtioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten kesken tehtäviä, tavoitteita koskevia sopimuksia ja yleissopimuksia varten”, KOM(2002) 709 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 10. toukokuuta 2006 julkistaman Eurooppa-neuvostolle tarkoitetun tiedonannon ”Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelma — EU:n tuloksenteko”, KOM(2006) 211 lopullinen,

ottaa huomioon12. lokakuuta 2005 antamansa lausunnon ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa”, CdR 121/2005 (2),

ottaa huomioon”perustuslakiasiat, eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” -valiokunnan kesäkuun 30. päivänä 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 135/2006 rev. 1, jonka esittelijä oli Franche-Comtén aluevaltuuston puheenjohtaja Raymond Forni (FR, PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Kolmenväliset sopimukset ja yleissopimukset ovat tarkoituksenmukainen väline edistettäessä monitasoista hallintoa Euroopassa, sillä niissä otetaan nimenomaan alue- ja paikallisyhteisöt mukaan yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoon ja huomioidaan samalla kunkin jäsenvaltion institutionaalinen rakenne. |
| --- | --- |

1)

Kolmenväliset sopimukset ja yleissopimukset ovat tarkoituksenmukainen väline edistettäessä monitasoista hallintoa Euroopassa, sillä niissä otetaan nimenomaan alue- ja paikallisyhteisöt mukaan yhteisön politiikkojen täytäntöönpanoon ja huomioidaan samalla kunkin jäsenvaltion institutionaalinen rakenne.

| 2) | Kyseinen uusi vapaaehtoisuuteen perustuva hallintoväline takaa, että joustavuus, tehokkuus ja demokraattisuus lisääntyvät Euroopan unionissa. Näin sillä edistetään kansalaisten sitoutumista Eurooppa-hankkeeseen. |
| --- | --- |

2)

Kyseinen uusi vapaaehtoisuuteen perustuva hallintoväline takaa, että joustavuus, tehokkuus ja demokraattisuus lisääntyvät Euroopan unionissa. Näin sillä edistetään kansalaisten sitoutumista Eurooppa-hankkeeseen.

| 3) | Kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten elvyttäminen on yksi komitean poliittisista painopisteistä vuonna 2006. Komitea pyrkii erityisesti lisäämään kyseisen välineen osuutta ja potentiaalia Lissabonin strategian täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

3)

Kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten elvyttäminen on yksi komitean poliittisista painopisteistä vuonna 2006. Komitea pyrkii erityisesti lisäämään kyseisen välineen osuutta ja potentiaalia Lissabonin strategian täytäntöönpanossa.

| 4) | Kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten levittäminen kuuluu toimeenpano-ohjelmoinnin välineiden joukkoon, ja se tekee suunnittelupolitiikasta entistä johdonmukaisempaa ja yhtenäisempää unionin tasolta aina paikallistasolle sekä monipuolistaa kaikkien niiden elinten neuvotteluvälineitä, joita taloudellinen ja sosiaalinen koheesiopolitiikka koskee alueilla. |
| --- | --- |

4)

Kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten levittäminen kuuluu toimeenpano-ohjelmoinnin välineiden joukkoon, ja se tekee suunnittelupolitiikasta entistä johdonmukaisempaa ja yhtenäisempää unionin tasolta aina paikallistasolle sekä monipuolistaa kaikkien niiden elinten neuvotteluvälineitä, joita taloudellinen ja sosiaalinen koheesiopolitiikka koskee alueilla.

| 5) | Kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten kokeiluvaiheen tulokset ovat vaihtelevia, ja kyseinen väline sekä sen soveltamistavat, tavoitteet ja kattavuus on aiheellista määritellä uudelleen. |
| --- | --- |

5)

Kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten kokeiluvaiheen tulokset ovat vaihtelevia, ja kyseinen väline sekä sen soveltamistavat, tavoitteet ja kattavuus on aiheellista määritellä uudelleen.

| 6) | Komitea antoi — alue- ja paikallisviranomaisten edun varmistamiseksi — konkreettisen panoksensa 2. ja 3. lokakuuta 2006 järjestettyyn, hallintotapaa ja EU:ta käsitelleen korkean tason työryhmän kokoukseen tavoitteenaan mainitun välineen tarkistaminen siten, että sen tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. Kokouksen päätelmissä todetaan yhtäältä, ettei mikään estä välineen käytön jatkamista, ja toisaalta kiinnitetään huomiota eräiden jäsenvaltioiden kiinnostukseen siirtyä vapaaehtoisesti uuteen kokeiluvaiheeseen. |
| --- | --- |

6)

Komitea antoi — alue- ja paikallisviranomaisten edun varmistamiseksi — konkreettisen panoksensa 2. ja 3. lokakuuta 2006 järjestettyyn, hallintotapaa ja EU:ta käsitelleen korkean tason työryhmän kokoukseen tavoitteenaan mainitun välineen tarkistaminen siten, että sen tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. Kokouksen päätelmissä todetaan yhtäältä, ettei mikään estä välineen käytön jatkamista, ja toisaalta kiinnitetään huomiota eräiden jäsenvaltioiden kiinnostukseen siirtyä vapaaehtoisesti uuteen kokeiluvaiheeseen.

hyväksyi 11.–12. lokakuuta 2006 pitämässään 66. täysistunnossa (lokakuun 12. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

ALUEIDEN KOMITEAN NÄKEMYKSET JA SUOSITUKSET

1.   Kumppanuusperiaatteen edistäminen ja hyödyntäminen Euroopan unionin toiminnassa

Alueiden komitea

| 1.1 | katsoo, että unionin edessä olevien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön sekä demokratiaan liittyvien haasteiden johdosta on välttämätöntä vahvistaa Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa todellisen kumppanuuden avulla unionin toiminnan tehostamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että unionin edessä olevien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöön sekä demokratiaan liittyvien haasteiden johdosta on välttämätöntä vahvistaa Euroopan unionin, jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten toimintaa todellisen kumppanuuden avulla unionin toiminnan tehostamiseksi.

| 1.2 | huomauttaa, että toimielinten välisen kumppanuuden periaatteen juurruttaminen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on peruspilari rakennettaessa sellaista Eurooppaa, jota kaikki Euroopan unionin kansalaiset voivat pitää kotinaan. |
| --- | --- |

1.2

huomauttaa, että toimielinten välisen kumppanuuden periaatteen juurruttaminen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti on peruspilari rakennettaessa sellaista Eurooppaa, jota kaikki Euroopan unionin kansalaiset voivat pitää kotinaan.

| 1.3 | katsoo, että kumppanuusperiaatteen soveltaminen käytännössä mahdollistaisi nykyisen järjestelmän puutteiden korjaamisen. Lisäksi se toisi todellista lisäarvoa selkeästi määriteltyjen yhteisten tavoitteiden toteuttamiseen Euroopan komission 10. toukokuuta 2006 antamassa tiedonannossa ehdottaman Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelman hengessä horjuttamatta kuitenkaan institutionaalista vastuunjakoa mukana olevien eri kumppaneiden välillä. |
| --- | --- |

1.3

katsoo, että kumppanuusperiaatteen soveltaminen käytännössä mahdollistaisi nykyisen järjestelmän puutteiden korjaamisen. Lisäksi se toisi todellista lisäarvoa selkeästi määriteltyjen yhteisten tavoitteiden toteuttamiseen Euroopan komission 10. toukokuuta 2006 antamassa tiedonannossa ehdottaman Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelman hengessä horjuttamatta kuitenkaan institutionaalista vastuunjakoa mukana olevien eri kumppaneiden välillä.

| 1.4 | toteaa lisäksi, että jäsenvaltioissa kansalaisten kanssa harkinta-ajan yhteydessä käynnistetty nykyinen keskustelu osoittaa, että lähentyminen unionin kansalaisiin nähden on mahdollista konkreettisten ja näkyvien toimien avulla ja että tässä prosessissa paikallis- ja alueviranomaisten suora osallistuminen Euroopan rakentamiseen on välttämätön osatekijä. |
| --- | --- |

1.4

toteaa lisäksi, että jäsenvaltioissa kansalaisten kanssa harkinta-ajan yhteydessä käynnistetty nykyinen keskustelu osoittaa, että lähentyminen unionin kansalaisiin nähden on mahdollista konkreettisten ja näkyvien toimien avulla ja että tässä prosessissa paikallis- ja alueviranomaisten suora osallistuminen Euroopan rakentamiseen on välttämätön osatekijä.

2.   Alueiden komitean arvio kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten kokeiluvaiheesta

Alueiden komitea

| 2.1 | on alusta lähtien kannattanut kolmenvälisiä sopimuksia ja yleissopimuksia kumppanuusmenetelmänä, jotta lainsäädäntö ja ohjelmat, joilla on merkittäviä alueellisia vaikutuksia, voitaisiin panna täytäntöön entistä sujuvammin ja joustavammin. |
| --- | --- |

2.1

on alusta lähtien kannattanut kolmenvälisiä sopimuksia ja yleissopimuksia kumppanuusmenetelmänä, jotta lainsäädäntö ja ohjelmat, joilla on merkittäviä alueellisia vaikutuksia, voitaisiin panna täytäntöön entistä sujuvammin ja joustavammin.

| 2.2 | toteaa, että kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten kokeiluvaiheen tulokset eivät vastaa komitean odotuksia, mutta katsoo kuitenkin, että kyseenalaistamatta välineen tarkoituksenmukaisuutta on pikemminkin toteutettava kaikki asianmukaiset aloitteet, jotta välinettä käytettäisiin entistä enemmän ja laajemmin. |
| --- | --- |

2.2

toteaa, että kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten kokeiluvaiheen tulokset eivät vastaa komitean odotuksia, mutta katsoo kuitenkin, että kyseenalaistamatta välineen tarkoituksenmukaisuutta on pikemminkin toteutettava kaikki asianmukaiset aloitteet, jotta välinettä käytettäisiin entistä enemmän ja laajemmin.

| 2.3 | panee erityisesti merkille, että tähän mennessä on allekirjoitettu ainoastaan yksi kolmenvälinen yleissopimus (Lombardian alueen kanssa), ja pahoittelee, että Euroopan komissio ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin, jotta allekirjoitettaisiin kolme muuta yleissopimuksia koskevaa kokeiluhanketta (Birmingham, Lille ja Pescara), joiden innovatiivinen sisältö olisi voinut tuoda todellista lisäarvoa. Komitea panee tässä yhteydessä merkille alue- ja paikallisviranomaisten uudet aloitteet (esimerkiksi Asturiasin ruhtinaskunnassa ja Trenton autonomisessa maakunnassa) ja korostaa eräiden eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen toimenpiteitä välineen tukemiseksi ja edistämiseksi. |
| --- | --- |

2.3

panee erityisesti merkille, että tähän mennessä on allekirjoitettu ainoastaan yksi kolmenvälinen yleissopimus (Lombardian alueen kanssa), ja pahoittelee, että Euroopan komissio ei ole ryhtynyt minkäänlaisiin toimiin, jotta allekirjoitettaisiin kolme muuta yleissopimuksia koskevaa kokeiluhanketta (Birmingham, Lille ja Pescara), joiden innovatiivinen sisältö olisi voinut tuoda todellista lisäarvoa. Komitea panee tässä yhteydessä merkille alue- ja paikallisviranomaisten uudet aloitteet (esimerkiksi Asturiasin ruhtinaskunnassa ja Trenton autonomisessa maakunnassa) ja korostaa eräiden eurooppalaisten ja kansallisten järjestöjen toimenpiteitä välineen tukemiseksi ja edistämiseksi.

| 2.4 | muistuttaa, että kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten käsite kiinnosti suuresti alue- ja paikallisviranomaisia, joiden tehtävänä on soveltaa suurta osaa Euroopan unionin säädöksistä ja toimista sekä panna ne täytäntöön, sillä sopimusten katsottiin parantavan säädösten ja toimien tehokkuutta. Lisäksi niiden avulla yhteisön toimielimet, valtioiden hallitukset sekä alue- ja paikallisviranomaiset voivat määritellä tavoitteensa sekä yksilöidä ja toteuttaa toimivaltaansa kuuluvia toimia yhdenmukaisella tavalla hyödyntämällä kunkin institutionaalisen toimijan asemaa. |
| --- | --- |

2.4

muistuttaa, että kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten käsite kiinnosti suuresti alue- ja paikallisviranomaisia, joiden tehtävänä on soveltaa suurta osaa Euroopan unionin säädöksistä ja toimista sekä panna ne täytäntöön, sillä sopimusten katsottiin parantavan säädösten ja toimien tehokkuutta. Lisäksi niiden avulla yhteisön toimielimet, valtioiden hallitukset sekä alue- ja paikallisviranomaiset voivat määritellä tavoitteensa sekä yksilöidä ja toteuttaa toimivaltaansa kuuluvia toimia yhdenmukaisella tavalla hyödyntämällä kunkin institutionaalisen toimijan asemaa.

| 2.5 | ei siten yhdy Euroopan komission arvioon, jonka mukaan yksikään paikallis-, alue- tai keskustason viranomainen ei ole osoittanut erityistä kiinnostusta ehdotusta kohtaan. |
| --- | --- |

2.5

ei siten yhdy Euroopan komission arvioon, jonka mukaan yksikään paikallis-, alue- tai keskustason viranomainen ei ole osoittanut erityistä kiinnostusta ehdotusta kohtaan.

| 2.6 | kiinnittää huomiota kokeiluvaiheen keskeneräisyyteen ja siihen, että se on toteutettu liian suppeana. Tutustuttuaan Euroopan komission tekemään arviointiin komitea katsoo, että välineen tarkistaminen on entistäkin tärkeämpää. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota seuraaviin seikkoihin:






  — | Lisätään uutta välinettä koskevaa avoimuutta ja viestintää K-suunnitelman yhteydessä ja muutoinkin sekä käynnistetään etenkin välineestä mahdollisesti hyötyville — joita ovat paikallis- ja alueviranomaiset — sekä jäsenvaltioille suunnattuja tiedotuskampanjoita. |
| --- | --- | --- |

2.6

kiinnittää huomiota kokeiluvaiheen keskeneräisyyteen ja siihen, että se on toteutettu liian suppeana. Tutustuttuaan Euroopan komission tekemään arviointiin komitea katsoo, että välineen tarkistaminen on entistäkin tärkeämpää. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota seuraaviin seikkoihin:

—

Lisätään uutta välinettä koskevaa avoimuutta ja viestintää K-suunnitelman yhteydessä ja muutoinkin sekä käynnistetään etenkin välineestä mahdollisesti hyötyville — joita ovat paikallis- ja alueviranomaiset — sekä jäsenvaltioille suunnattuja tiedotuskampanjoita.

| — | Osoitetaan todellista johtajuutta kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

—

Osoitetaan todellista johtajuutta kaikilla tasoilla.

| — | Huolehditaan siitä, että rahoituslähteiden koordinointi organisoidaan tehokkaasti. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan siitä, että rahoituslähteiden koordinointi organisoidaan tehokkaasti.

| — | Euroopan komission, joka on välineen alullepanija, tulee osoittaa uudelleen kiinnostusta joustavaa, käytännöllistä ja julkisia varoja säästävää välinettä kohtaan. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission, joka on välineen alullepanija, tulee osoittaa uudelleen kiinnostusta joustavaa, käytännöllistä ja julkisia varoja säästävää välinettä kohtaan.

| — | Pidetään huolta asianmukaisesta koordinoinnista Euroopan komissiossa. |
| --- | --- |

—

Pidetään huolta asianmukaisesta koordinoinnista Euroopan komissiossa.

| — | Pyritään tehokkaaseen ”vertikaaliseen” koordinointiin hallinnon eri tasojen — erityisesti Valtakunnallisen ja alueellisen/paikallisen tason — välillä soveltamalla toissijaisuusperiaatteen”sääntelyulottuvuutta”. |
| --- | --- |

—

Pyritään tehokkaaseen ”vertikaaliseen” koordinointiin hallinnon eri tasojen — erityisesti Valtakunnallisen ja alueellisen/paikallisen tason — välillä soveltamalla toissijaisuusperiaatteen”sääntelyulottuvuutta”.

| — | Huolehditaan tunnustetun vastuutahon ohjaamien kumppaneiden organisoinnista ottamalla huomioon kunkin toimivaltuudet ja vastuualueet. |
| --- | --- |

—

Huolehditaan tunnustetun vastuutahon ohjaamien kumppaneiden organisoinnista ottamalla huomioon kunkin toimivaltuudet ja vastuualueet.

| — | Tehdään Euroopan komissiolle, jäsenvaltioille sekä alue- ja paikallisviranomaisille selkoa välineen tuottamasta lisäarvosta. |
| --- | --- |

—

Tehdään Euroopan komissiolle, jäsenvaltioille sekä alue- ja paikallisviranomaisille selkoa välineen tuottamasta lisäarvosta.

| 2.7 | muistuttaa, että Euroopan parlamentti suhtautui välineeseen myönteisesti joulukuussa 2003 antamassa päätöslauselmassa. Se kehotti nimenomaan kokeilemaan välinettä riittävän useissa erilaisissa tapauksissa sekä myöntämään rahoitusta riittävän julkisuuden saamiseksi. |
| --- | --- |

2.7

muistuttaa, että Euroopan parlamentti suhtautui välineeseen myönteisesti joulukuussa 2003 antamassa päätöslauselmassa. Se kehotti nimenomaan kokeilemaan välinettä riittävän useissa erilaisissa tapauksissa sekä myöntämään rahoitusta riittävän julkisuuden saamiseksi.

| 2.8 | kiinnittää huomiota vastauksiin, jotka saatiin puheenjohtajavaltio Suomen jäsenvaltioille lähettämään kyselyyn. Vastausten mukaan enemmistö jäsenvaltioista kannattaa kolmen- tai monenvälisten sopimusten tekemistä jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja Euroopan komission välillä kumppanuusperiaatteen edistämiseksi unionin politiikkojen täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

2.8

kiinnittää huomiota vastauksiin, jotka saatiin puheenjohtajavaltio Suomen jäsenvaltioille lähettämään kyselyyn. Vastausten mukaan enemmistö jäsenvaltioista kannattaa kolmen- tai monenvälisten sopimusten tekemistä jäsenvaltioiden, alue- ja paikallisviranomaisten ja Euroopan komission välillä kumppanuusperiaatteen edistämiseksi unionin politiikkojen täytäntöönpanossa.

| 2.9 | harkitsee osallistumista niiden perusedellytysten täyttämiseen, jotka Euroopan komissio on määritellyt välineen menestyksen varmistamiseksi, ehdottamalla eräitä asiaa koskevia toimintalinjoja. Komitea on myös valmis toimimaan aloitteentekijänä tarvittavan poliittisen tahdon luomisessa kyseisen välineen käytön kehittämiseksi. Komitea korostaa kuitenkin, ettei yksikään aloite voi onnistua ilman asianomaisten jäsenvaltioiden sekä Euroopan komission tukea ja sitoutumista. |
| --- | --- |

2.9

harkitsee osallistumista niiden perusedellytysten täyttämiseen, jotka Euroopan komissio on määritellyt välineen menestyksen varmistamiseksi, ehdottamalla eräitä asiaa koskevia toimintalinjoja. Komitea on myös valmis toimimaan aloitteentekijänä tarvittavan poliittisen tahdon luomisessa kyseisen välineen käytön kehittämiseksi. Komitea korostaa kuitenkin, ettei yksikään aloite voi onnistua ilman asianomaisten jäsenvaltioiden sekä Euroopan komission tukea ja sitoutumista.

3.   Eurooppalaisten alueellisten sopimusten täytäntöönpaneminen: alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 3.1 | kannattaa kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten tarkistamista sekä niiden määrittelemistä uudelleen eurooppalaisiksi alueellisiksi sopimuksiksi. Tavoitteena on mukauttaa ne sopimukseen mahdollisesti osallistuvien hallinnon eri tasojen tarpeisiin ja intresseihin. |
| --- | --- |

3.1

kannattaa kolmenvälisten sopimusten ja yleissopimusten tarkistamista sekä niiden määrittelemistä uudelleen eurooppalaisiksi alueellisiksi sopimuksiksi. Tavoitteena on mukauttaa ne sopimukseen mahdollisesti osallistuvien hallinnon eri tasojen tarpeisiin ja intresseihin.

| 3.2 | toivoo, että eurooppalaiset alueelliset sopimukset mahdollistavat






  — | unionin politiikan suurissa linjoissa asetettujen tavoitteiden ja hankkeiden ohjelmointi-, suunnittelu-, päätöksenteko-, toteutus- ja hallintoprosessien yhdenmukaistamisen ja synkronoinnin kaikilla institutionaalisilla tasoilla. |
| --- | --- | --- |

3.2

toivoo, että eurooppalaiset alueelliset sopimukset mahdollistavat

—

unionin politiikan suurissa linjoissa asetettujen tavoitteiden ja hankkeiden ohjelmointi-, suunnittelu-, päätöksenteko-, toteutus- ja hallintoprosessien yhdenmukaistamisen ja synkronoinnin kaikilla institutionaalisilla tasoilla.

| — | sen, että toimien kohteena olevilla kumppanuuksilla kyetään toteuttamaan joustavasti, tehokkaasti ja vapaaehtoisuuteen perustuen Euroopan unionin keskeisiä poliittisia tavoitteita ja painopisteitä, mikä edistää muun muassa koheesiopolitiikan tavoitteiden toteuttamista, paikallistason lähestymistapaa Lissabonin strategiaan nähden, tarkkaan kohdennettuja viestintään liittyviä toimia sekä liikenteen ja energian kaltaisten unionin keskeisten politiikkojen koordinointia paikallistasolla sekä meri- ja rannikkopolitiikkojen kaltaisten integroitujen poliittisten strategioiden täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

—

sen, että toimien kohteena olevilla kumppanuuksilla kyetään toteuttamaan joustavasti, tehokkaasti ja vapaaehtoisuuteen perustuen Euroopan unionin keskeisiä poliittisia tavoitteita ja painopisteitä, mikä edistää muun muassa koheesiopolitiikan tavoitteiden toteuttamista, paikallistason lähestymistapaa Lissabonin strategiaan nähden, tarkkaan kohdennettuja viestintään liittyviä toimia sekä liikenteen ja energian kaltaisten unionin keskeisten politiikkojen koordinointia paikallistasolla sekä meri- ja rannikkopolitiikkojen kaltaisten integroitujen poliittisten strategioiden täytäntöönpanoa.

| — | Euroopan komission alunperin ehdottamien kolmenvälisten sopimusten tai yleissopimusten tehokkaan hallinnoinnin sellaisten käytännönläheisten ratkaisujen luomiseksi, jotka eivät edellytä raskaiden ja kalliiden lainsäädäntö- ja/tai sääntelymekanismien käyttöä, sekä alueiden ja paikallisviranomaisten vastuulle annettujen sekä jäsenvaltioiden ja unionin teknisesti ja taloudellisesti tukemien kumppanuusmuotojen kehittämisen. Tämä voi osoittautua erityisen hyödylliseksi alueilla, jotka kärsivät merkittävistä luonnonhaitoista ja/tai taloudellisista ja sosiaalisista haitoista, tai harvaan asutuilla alueilla, kuten ulkoalueilla, joiden osalta unionin lainsäädännön ja poliittisten linjausten soveltaminen tai saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä voi toisinaan olla vaikeaa. |
| --- | --- |

—

Euroopan komission alunperin ehdottamien kolmenvälisten sopimusten tai yleissopimusten tehokkaan hallinnoinnin sellaisten käytännönläheisten ratkaisujen luomiseksi, jotka eivät edellytä raskaiden ja kalliiden lainsäädäntö- ja/tai sääntelymekanismien käyttöä, sekä alueiden ja paikallisviranomaisten vastuulle annettujen sekä jäsenvaltioiden ja unionin teknisesti ja taloudellisesti tukemien kumppanuusmuotojen kehittämisen. Tämä voi osoittautua erityisen hyödylliseksi alueilla, jotka kärsivät merkittävistä luonnonhaitoista ja/tai taloudellisista ja sosiaalisista haitoista, tai harvaan asutuilla alueilla, kuten ulkoalueilla, joiden osalta unionin lainsäädännön ja poliittisten linjausten soveltaminen tai saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä voi toisinaan olla vaikeaa.

| 3.3 | tähdentää, että kyseiset välineet toisivat itsessään erittäin suurta lisäarvoa sekä alue- ja paikallisviranomaisille että Euroopan unionille, sillä niiden avulla unionin toimet voitaisiin paremmin mukauttaa paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin, ja näin toimilla vastattaisiin aiempaa paremmin kansalaisia askarruttaviin konkreettisiin kysymyksiin. |
| --- | --- |

3.3

tähdentää, että kyseiset välineet toisivat itsessään erittäin suurta lisäarvoa sekä alue- ja paikallisviranomaisille että Euroopan unionille, sillä niiden avulla unionin toimet voitaisiin paremmin mukauttaa paikallisiin ja alueellisiin olosuhteisiin, ja näin toimilla vastattaisiin aiempaa paremmin kansalaisia askarruttaviin konkreettisiin kysymyksiin.

| 3.4 | ilmoittaa olevansa valmis tekemään yhteistyötä Euroopan komission, unionin puheenjohtajavaltion sekä muiden asianomaisten instituutioiden ja erityisesti hallintotapaa käsittelevän korkean tason työryhmän kanssa kyseisten sopimusten tai yleissopimusten konkreettisen lisäarvon yksilöimiseksi ja arvioimiseksi määrittelemällä tarkoituksenmukaiset kriteerit ja indikaattorit. |
| --- | --- |

3.4

ilmoittaa olevansa valmis tekemään yhteistyötä Euroopan komission, unionin puheenjohtajavaltion sekä muiden asianomaisten instituutioiden ja erityisesti hallintotapaa käsittelevän korkean tason työryhmän kanssa kyseisten sopimusten tai yleissopimusten konkreettisen lisäarvon yksilöimiseksi ja arvioimiseksi määrittelemällä tarkoituksenmukaiset kriteerit ja indikaattorit.

| 3.5 | katsoo, että vapaus käyttää eurooppalaisia alueellisia sopimuksia sekä niitä koskevien neuvotteluiden perustuminen eri kumppaneiden osoittamaan yhteiseen sitoumukseen olisi etu vahvistettaessa hallinnon kolmen tason jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua sopimusten laadinnasta aina niiden täytäntöönpanoon myös sellaisissa yhteyksissä, joissa asia koskee yhtä useampaa jäsenvaltiota. Kyseinen väline on joka tapauksessa laadittava siten, että noudatetaan ja sovelletaan alue-, valtio- tai yhteisötasolla kulloinkin voimassa olevia säännöksiä. Tämä pätee sekä kussakin jäsenvaltiossa sovellettavaan toimivaltajakoon että voimassa olevien alakohtaisten sekä rahoituksen hallintaa ja valvontaa koskevien säännösten soveltamiseen. |
| --- | --- |

3.5

katsoo, että vapaus käyttää eurooppalaisia alueellisia sopimuksia sekä niitä koskevien neuvotteluiden perustuminen eri kumppaneiden osoittamaan yhteiseen sitoumukseen olisi etu vahvistettaessa hallinnon kolmen tason jatkuvaa ja säännöllistä vuoropuhelua sopimusten laadinnasta aina niiden täytäntöönpanoon myös sellaisissa yhteyksissä, joissa asia koskee yhtä useampaa jäsenvaltiota. Kyseinen väline on joka tapauksessa laadittava siten, että noudatetaan ja sovelletaan alue-, valtio- tai yhteisötasolla kulloinkin voimassa olevia säännöksiä. Tämä pätee sekä kussakin jäsenvaltiossa sovellettavaan toimivaltajakoon että voimassa olevien alakohtaisten sekä rahoituksen hallintaa ja valvontaa koskevien säännösten soveltamiseen.

| 3.6 | katsoo, että todellista kumppanuutta ei voi olla ilman että kukin sopimusosapuoli osallistuu rahoitukseen yhteisesti määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea ehdottaa, että tarkasteltaessa kysymystä eurooppalaisten alueellisten sopimusten rahoituksesta keskityttäisiin mahdollisiin synergiaetuihin yhtäältä asianomaisia aloja ja rakennerahastotoimien toteuttamista koskevien nykyisten budjettikohtien (unionin tasolla) sekä toisaalta käytettävissä olevien budjettikohtien välillä (paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla). Tavoitteena on, ettei yhteisön aluepolitiikkaa varten perusteta uutta rahoitusvälinettä eikä kyseistä tarkoitusta varten tarvitse pyytää lisärahoitusta. |
| --- | --- |

3.6

katsoo, että todellista kumppanuutta ei voi olla ilman että kukin sopimusosapuoli osallistuu rahoitukseen yhteisesti määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea ehdottaa, että tarkasteltaessa kysymystä eurooppalaisten alueellisten sopimusten rahoituksesta keskityttäisiin mahdollisiin synergiaetuihin yhtäältä asianomaisia aloja ja rakennerahastotoimien toteuttamista koskevien nykyisten budjettikohtien (unionin tasolla) sekä toisaalta käytettävissä olevien budjettikohtien välillä (paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla). Tavoitteena on, ettei yhteisön aluepolitiikkaa varten perusteta uutta rahoitusvälinettä eikä kyseistä tarkoitusta varten tarvitse pyytää lisärahoitusta.

| 3.7 | katsoo, että yhteisenä tavoitteena tulisi olla toiminnan vaikutusten optimoiminen tuomalla ruohonjuuritasolla selkeästi esiin toiminnan yhteisöllinen lisäarvo. Lisäarvo käy selkeästi ilmi silloin, kun useat (unioni-, jäsenvaltio-, alue- tai paikallistason) viranomaiset käyttävät lainsäädäntö-, valmistelu- ja toimeenpanovaltaa tietyillä politiikanaloilla. Lisäksi komitea kehottaa komissiota määrittämään tarkat indikaattorit, jotta kyseinen lisäarvo voidaan mitata. |
| --- | --- |

3.7

katsoo, että yhteisenä tavoitteena tulisi olla toiminnan vaikutusten optimoiminen tuomalla ruohonjuuritasolla selkeästi esiin toiminnan yhteisöllinen lisäarvo. Lisäarvo käy selkeästi ilmi silloin, kun useat (unioni-, jäsenvaltio-, alue- tai paikallistason) viranomaiset käyttävät lainsäädäntö-, valmistelu- ja toimeenpanovaltaa tietyillä politiikanaloilla. Lisäksi komitea kehottaa komissiota määrittämään tarkat indikaattorit, jotta kyseinen lisäarvo voidaan mitata.

| 3.8 | kehottaa Euroopan komissiota laajentamaan eurooppalaisten alueellisten sopimusten käyttöä ympäristön lisäksi muilla aloilla ja unionin politiikoissa sekä edistämään niiden hyödyntämistä esimerkiksi Lissabonin strategian, koheesiopolitiikan, laajojen eurooppalaisten perusrakennehankkeiden sekä meripolitiikan yhteydessä. |
| --- | --- |

3.8

kehottaa Euroopan komissiota laajentamaan eurooppalaisten alueellisten sopimusten käyttöä ympäristön lisäksi muilla aloilla ja unionin politiikoissa sekä edistämään niiden hyödyntämistä esimerkiksi Lissabonin strategian, koheesiopolitiikan, laajojen eurooppalaisten perusrakennehankkeiden sekä meripolitiikan yhteydessä.

| 3.9 | pitää asianmukaisena Euroopan komission, Euroopan unionin neuvoston, Euroopan parlamentin sekä alueiden komitean näkemysten yhteensovittamisen tehostamista määriteltäessä eurooppalaisia alueellisia sopimuksia ja pantaessa niitä täytäntöön. Komitea katsoo lisäksi, että asianomaisten jäsenvaltioiden hallitusten tuki on välttämätön tavoitteen saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

3.9

pitää asianmukaisena Euroopan komission, Euroopan unionin neuvoston, Euroopan parlamentin sekä alueiden komitean näkemysten yhteensovittamisen tehostamista määriteltäessä eurooppalaisia alueellisia sopimuksia ja pantaessa niitä täytäntöön. Komitea katsoo lisäksi, että asianomaisten jäsenvaltioiden hallitusten tuki on välttämätön tavoitteen saavuttamiseksi.

| 3.10 | toistaa kehotuksensa, että Euroopan komissio vahvistaisi pääsihteeristönsä suorittamaa laaja-alaista koordinointia kyseistä uutta välinettä hallinnoitaessa. |
| --- | --- |

3.10

toistaa kehotuksensa, että Euroopan komissio vahvistaisi pääsihteeristönsä suorittamaa laaja-alaista koordinointia kyseistä uutta välinettä hallinnoitaessa.

| 3.11 | ehdottaa, että alueelliseen sopimukseen osallistuvien eri hallintoviranomaisten välillä otettaisiin käyttöön mekanismeja, jotka mahdollistavat säännölliset neuvottelut. Mekanismien tulee pysyä joustavina, eivätkä ne saa edellyttää suuria henkilöstöresursseja. Alueelliset sopimukset on laadittava siten, että komissiolla on mahdollisuus tehdä objektiivisuuden, julkisuuden ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti sopimukset kaikkien niiden jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa, jotka täyttävät vaaditut ehdot ja kriteerit. Alueet sitoutuvat tekemään komission ja kaikkien valtioiden kanssa yhteistyötä näiden kriteerien määrittämiseksi. |
| --- | --- |

3.11

ehdottaa, että alueelliseen sopimukseen osallistuvien eri hallintoviranomaisten välillä otettaisiin käyttöön mekanismeja, jotka mahdollistavat säännölliset neuvottelut. Mekanismien tulee pysyä joustavina, eivätkä ne saa edellyttää suuria henkilöstöresursseja. Alueelliset sopimukset on laadittava siten, että komissiolla on mahdollisuus tehdä objektiivisuuden, julkisuuden ja avoimuuden periaatteiden mukaisesti sopimukset kaikkien niiden jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa, jotka täyttävät vaaditut ehdot ja kriteerit. Alueet sitoutuvat tekemään komission ja kaikkien valtioiden kanssa yhteistyötä näiden kriteerien määrittämiseksi.

| 3.12 | katsoo, että on erittäin tärkeää parantaa alueellisessa sopimuksessa osapuolina olevien alue- ja paikallisviranomaisten vuorovaikutusta ja tietojenvaihtoa, ja ehdottaa, että ryhdyttäisiin suunnittelemaan vuosittaista seurantaa, joka toteutettaisiin järjestämällä asiaan osallisten hallintoviranomaisten vuosittaisia kokouksia tai julkisia kuulemisia. |
| --- | --- |

3.12

katsoo, että on erittäin tärkeää parantaa alueellisessa sopimuksessa osapuolina olevien alue- ja paikallisviranomaisten vuorovaikutusta ja tietojenvaihtoa, ja ehdottaa, että ryhdyttäisiin suunnittelemaan vuosittaista seurantaa, joka toteutettaisiin järjestämällä asiaan osallisten hallintoviranomaisten vuosittaisia kokouksia tai julkisia kuulemisia.

| 3.13 | kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään eurooppalaisten alueellisten sopimusten käyttöönottamisesta tehokkaan tiedotuskampanjan sekä valistustoimia, jotka suunnataan kaikille mahdollisesti osallistuville toimijoille ja joissa kerrotaan selkeästi kyseisen välineen tavoitteista ja poliittisesta merkityksestä. |
| --- | --- |

3.13

kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään eurooppalaisten alueellisten sopimusten käyttöönottamisesta tehokkaan tiedotuskampanjan sekä valistustoimia, jotka suunnataan kaikille mahdollisesti osallistuville toimijoille ja joissa kerrotaan selkeästi kyseisen välineen tavoitteista ja poliittisesta merkityksestä.

| 3.14 | pitää välttämättömänä, että tunnustetaan paikallisten työmarkkinaosapuolien virallinen asema eurooppalaisten alueellisten sopimusten määrittelyssä, sillä ne ovat alueellisen ja paikallisen kehityksen toimijoita. |
| --- | --- |

3.14

pitää välttämättömänä, että tunnustetaan paikallisten työmarkkinaosapuolien virallinen asema eurooppalaisten alueellisten sopimusten määrittelyssä, sillä ne ovat alueellisen ja paikallisen kehityksen toimijoita.

| 3.15 | katsoo, että kansalaisten osallistumisen tulee saada merkittävä sija eurooppalaisten alueellisten sopimusten tavoitteiden määrittelyssä, ja pitää sen vuoksi asianmukaisena, että EU:n toimielimet toteuttavat toimia, joilla pyritään edistämään kyseistä osallistumista sekä kansalaisten osallistumiskeinoja koskevien ehdotusten toteuttamista. |
| --- | --- |

3.15

katsoo, että kansalaisten osallistumisen tulee saada merkittävä sija eurooppalaisten alueellisten sopimusten tavoitteiden määrittelyssä, ja pitää sen vuoksi asianmukaisena, että EU:n toimielimet toteuttavat toimia, joilla pyritään edistämään kyseistä osallistumista sekä kansalaisten osallistumiskeinoja koskevien ehdotusten toteuttamista.

| 3.16 | antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa käsillä oleva lausunto neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioiden hallituksille sekä hallintotapaa ja Euroopan unionia käsittelevälle korkean tason työryhmälle. |
| --- | --- |

3.16

antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi toimittaa käsillä oleva lausunto neuvostolle, Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioiden hallituksille sekä hallintotapaa ja Euroopan unionia käsittelevälle korkean tason työryhmälle.

Bryssel 12. lokakuuta 2006

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EYVL C 287, 12.10.2001, s. 1–29.

1

(2)  EUVL C 81, 4.4.2006, s. 6–10.

2

---

| 6.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 51/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 51/35

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten tilanne maahanmuuttoprosessissa — Alue- ja paikallisviranomaisten rooli ja ehdotukset

(2007/C 51/07)

Alueiden komitea, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”perustuslakiasiat, eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa (CdR 241/2004 fin) aiheesta ”Vihreä kirja — Tasa-arvo ja syrjimättömyys laajentuneessa Euroopan unionissa”, KOM(2004) 379 lopullinen,

ottaa huomioon lausuntonsa (CdR 337/2004 fin) aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Laillisen ja laittoman maahanmuuton välisiä yhteyksiä koskeva tutkimus”, KOM(2004) 412 lopullinen,

ottaa huomioon lausuntonsa (CdR 80/2005 fin) aiheesta ”Komission tiedonanto — Sosiaalipoliittinen ohjelma”, KOM(2005) 33 lopullinen,

ottaa huomioon lausuntonsa (CdR 144/2005 fin) aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan puiteohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013”, KOM(2005)123 lopullinen,

ottaa huomioon lausuntonsa (CdR 51/2006) aiheista ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle — Yhteinen toimintasuunnitelma kotouttamiselle — Puitteet kolmansien maiden kansalaisten kotouttamiselle Euroopan unionissa”, KOM(2005) 389 lopullinen, ”Komission tiedonanto — Muuttoliikkeen ja kehityksen yhteys: käytännönläheisiä suuntaviivoja”, KOM(2005) 390 lopullinen sekä ”Ehdotus — Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä palautettaessa laittomasti oleskelevia kolmansien maiden kansalaisia”, KOM(2005) 391 lopullinen,

ottaa huomioon komission tiedonannon vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen paikallisesta ja alueellisesta ulottuvuudesta, KOM(2002) 738 lopullinen,

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille kansainvälisen suojelun tarpeessa olevien henkilöiden hallitusta tulosta EU:n alueelle ja lähtöalueiden suojeluvalmiuksien lisäämisestä ”Pysyvien ratkaisujen tarjoamisen parantaminen”, KOM(2004) 410 lopullinen,

ottaa huomioon neuvoston direktiivin 2004/83/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden määrittelyä pakolaisiksi tai muuta kansainvälistä suojelua tarvitseviksi henkilöiksi koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä myönnetyn suojelun sisällöstä,

ottaa huomioon neuvoston direktiivin 2004/81/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2004, oleskeluluvasta, joka myönnetään yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat ihmiskaupan uhreja tai jotka ovat joutuneet laittomassa maahantulossa avustamisen kohteiksi,

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi ulkorajarahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa, KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0047 COD,

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskevan eurooppalaisen rahaston perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa, KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0048 CNS,

ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan palauttamisrahaston perustamisesta vuosiksi 2008–2013 osana yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevaa yleisohjelmaa, KOM(2005) 123 lopullinen — 2005/0049 COD,

ottaa huomioon CONST-valiokunnan 30. kesäkuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 136/2006), jonka esittelijä oli Pisan kaupunginjohtaja Paolo Fontanelli (IT, PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Ilman huoltajaa tulevat kolmansien maiden alaikäiset kansalaiset ovat Euroopan neuvoston 26. kesäkuuta 1997 antaman päätöslauselman mukaan ”alle 18-vuotiaita kolmansien maiden kansalaisia, jotka saapuvat jäsenvaltioiden alueelle ilman joko oikeuden tai vakiintuneen käytännön mukaan alaikäisestä vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin he eivät tosiasiallisesti ole sellaisen henkilön huostassa”. |
| --- | --- |

1)

Ilman huoltajaa tulevat kolmansien maiden alaikäiset kansalaiset ovat Euroopan neuvoston 26. kesäkuuta 1997 antaman päätöslauselman mukaan ”alle 18-vuotiaita kolmansien maiden kansalaisia, jotka saapuvat jäsenvaltioiden alueelle ilman joko oikeuden tai vakiintuneen käytännön mukaan alaikäisestä vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin he eivät tosiasiallisesti ole sellaisen henkilön huostassa”.

| 2) | Alaikäiset, ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset sekä turvapaikkaa hakevat nuoret ovat heikoimmassa asemassa olevia henkilöitä ja sosiaalisen syrjäytymisen suurin riskiryhmä. Tämän vuoksi heidän suojelunsa on oltava Euroopan unionin, sen kumppanuusmaiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen painopisteenä. |
| --- | --- |

2)

Alaikäiset, ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset sekä turvapaikkaa hakevat nuoret ovat heikoimmassa asemassa olevia henkilöitä ja sosiaalisen syrjäytymisen suurin riskiryhmä. Tämän vuoksi heidän suojelunsa on oltava Euroopan unionin, sen kumppanuusmaiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen painopisteenä.

| 3) | Koska erityisen heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten turvapaikanhakijoiden, ihmiskaupan uhrien ja ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten, maahantulo kumppanuusmaiden alueelle on ominaispiirteidensä perusteella laitonta maahanmuuttoa, näiden muuttovirtojen hallinta kuuluu laittoman maahanmuuton torjuntaa koskeviin yleisiin politiikkoihin sisältyvien menettelytapojen piiriin. |
| --- | --- |

3)

Koska erityisen heikossa asemassa olevien ryhmien, kuten turvapaikanhakijoiden, ihmiskaupan uhrien ja ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten, maahantulo kumppanuusmaiden alueelle on ominaispiirteidensä perusteella laitonta maahanmuuttoa, näiden muuttovirtojen hallinta kuuluu laittoman maahanmuuton torjuntaa koskeviin yleisiin politiikkoihin sisältyvien menettelytapojen piiriin.

| 4) | Kyseiset muuttovirrat kuuluvat kansainvälisessä ja kansallisessa oikeudessa varmistettujen suojeluehtojen perusteella laittoman maahanmuuton ja sitä seuraavan laillisen oleskelun väliseen lainsäädännön harmaaseen vyöhykkeeseen. |
| --- | --- |

4)

Kyseiset muuttovirrat kuuluvat kansainvälisessä ja kansallisessa oikeudessa varmistettujen suojeluehtojen perusteella laittoman maahanmuuton ja sitä seuraavan laillisen oleskelun väliseen lainsäädännön harmaaseen vyöhykkeeseen.

| 5) | EU:n tasolla on nykyisin vaikea saada asiasta tietoja, sillä jäsenvaltioiden viranomaiset luokittelevat ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset eri tavoin. Eräissä maissa heidät luokitellaan tilastollisesti turvapaikanhakijoiksi, toisissa taloudellisista syistä maahan muuttaviksi mutta myös heitteille jätetyiksi alaikäisiksi. |
| --- | --- |

5)

EU:n tasolla on nykyisin vaikea saada asiasta tietoja, sillä jäsenvaltioiden viranomaiset luokittelevat ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset eri tavoin. Eräissä maissa heidät luokitellaan tilastollisesti turvapaikanhakijoiksi, toisissa taloudellisista syistä maahan muuttaviksi mutta myös heitteille jätetyiksi alaikäisiksi.

| 6) | YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) arvioi pakolaisten kokonaismääräksi maailmanlaajuisesti noin 25 miljoonaa, joista 50 prosenttia on lapsia. Tuoreimpien arvioiden mukaan ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä on pakolaisista 2–3 prosenttia. |
| --- | --- |

6)

YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu (UNHCR) arvioi pakolaisten kokonaismääräksi maailmanlaajuisesti noin 25 miljoonaa, joista 50 prosenttia on lapsia. Tuoreimpien arvioiden mukaan ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä on pakolaisista 2–3 prosenttia.

| 7) | Unicefin arvioiden mukaan ihmiskaupan uhriksi joutuu sekä kotimaassa että ulkomailla vuosittain noin 1,2 miljoonaa alaikäistä (heinäkuussa 2003 julkaistu Unicefin raportti Stop the Traffic). International Save the Children Alliancen ja UNHCR:n käynnistämässä Separated Children in Europa -ohjelmassa arvioidaan varovasti, että ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten määrä Euroopassa on nykyisin ainakin 100 000. Ulkomaalaisten alaikäisten suojelusta vastaavan Italian viranomaisen (Comitato Minori Stranieri) keräämien tietojen mukaan maahan saapuu vuosittain ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä noin 8 000, ja määrä on kasvanut viime vuosina. Espanjan viranomaiset arvioivat ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten määrän olevan vuosittain 3 000–4 000, ja Ranskassa, Alankomaissa ja Belgiassa määrä on vuosittain 5 000–6 000. Ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten määrä on varmasti suurempi, kun otetaan huomioon laiton maahanmuutto sekä vaikeudet arvioida niiden henkilöiden määrää, jotka ovat saapuneet laittomasti unionin alueelle. |
| --- | --- |

7)

Unicefin arvioiden mukaan ihmiskaupan uhriksi joutuu sekä kotimaassa että ulkomailla vuosittain noin 1,2 miljoonaa alaikäistä (heinäkuussa 2003 julkaistu Unicefin raportti Stop the Traffic). International Save the Children Alliancen ja UNHCR:n käynnistämässä Separated Children in Europa -ohjelmassa arvioidaan varovasti, että ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten määrä Euroopassa on nykyisin ainakin 100 000. Ulkomaalaisten alaikäisten suojelusta vastaavan Italian viranomaisen (Comitato Minori Stranieri) keräämien tietojen mukaan maahan saapuu vuosittain ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä noin 8 000, ja määrä on kasvanut viime vuosina. Espanjan viranomaiset arvioivat ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten määrän olevan vuosittain 3 000–4 000, ja Ranskassa, Alankomaissa ja Belgiassa määrä on vuosittain 5 000–6 000. Ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten määrä on varmasti suurempi, kun otetaan huomioon laiton maahanmuutto sekä vaikeudet arvioida niiden henkilöiden määrää, jotka ovat saapuneet laittomasti unionin alueelle.

| 8) | Ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset ovat useimmin lähtöisin Maghreb-maista, etenkin Marokosta, Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta (Senegalista, Malista, Guineasta ja sen pääkaupungista Conakrysta, Kamerunista jne.), Aasian maista, etenkin Afganistanista, sekä Itä-Euroopan maista, etenkin Romaniasta, Moldovasta, Albaniasta ja entisen Jugoslavian maista. |
| --- | --- |

8)

Ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset ovat useimmin lähtöisin Maghreb-maista, etenkin Marokosta, Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta (Senegalista, Malista, Guineasta ja sen pääkaupungista Conakrysta, Kamerunista jne.), Aasian maista, etenkin Afganistanista, sekä Itä-Euroopan maista, etenkin Romaniasta, Moldovasta, Albaniasta ja entisen Jugoslavian maista.

| 9) | Avustustaakka on usein kokonaan paikallis- ja alueyhteisöillä. Niiden on selviydyttävä tilanteesta hätätilakeinoin, koska niillä ei ole käytettävissään poliittista viitekehystä. Niiden on lisäksi selvittävä ilman todellisia toimivaltuuksia ratkaista ongelma sen alkulähteellä, ilman oikeutta tehdä päätöksiä perheiden yhdistämisestä tai kotimaahan palauttamisesta sekä ilman toimien suunnittelua. Tämä heikentää toimien tehokkuutta ja hyödyllisyyttä mutta edellyttää kuitenkin huomattavia varoja. |
| --- | --- |

9)

Avustustaakka on usein kokonaan paikallis- ja alueyhteisöillä. Niiden on selviydyttävä tilanteesta hätätilakeinoin, koska niillä ei ole käytettävissään poliittista viitekehystä. Niiden on lisäksi selvittävä ilman todellisia toimivaltuuksia ratkaista ongelma sen alkulähteellä, ilman oikeutta tehdä päätöksiä perheiden yhdistämisestä tai kotimaahan palauttamisesta sekä ilman toimien suunnittelua. Tämä heikentää toimien tehokkuutta ja hyödyllisyyttä mutta edellyttää kuitenkin huomattavia varoja.

hyväksyi 12. lokakuuta 2006 pitämässään 66. täysistunnossa seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää välttämättömänä hallinnoida EU:hun kohdistuvia muuttovirtoja koordinoidusti ja tehokkaasti sekä samalla toissijaisuusperiaatetta ja henkilökohtaisia ja etenkin heikoimmassa asemassa olevien ryhmien oikeuksia kunnioittaen ja suojellen, jotta torjutaan rasismia, muukalaisvihaa ja muita epävarmuuden syitä. Näin täytetään myös välttämättömät edellytykset Lissabonin strategiassa määriteltyjen kasvutavoitteiden ja yleisemmin sisämarkkinatavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.1

pitää välttämättömänä hallinnoida EU:hun kohdistuvia muuttovirtoja koordinoidusti ja tehokkaasti sekä samalla toissijaisuusperiaatetta ja henkilökohtaisia ja etenkin heikoimmassa asemassa olevien ryhmien oikeuksia kunnioittaen ja suojellen, jotta torjutaan rasismia, muukalaisvihaa ja muita epävarmuuden syitä. Näin täytetään myös välttämättömät edellytykset Lissabonin strategiassa määriteltyjen kasvutavoitteiden ja yleisemmin sisämarkkinatavoitteiden saavuttamiseksi.

| 1.2 | toteaa, että ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä koskevien yhtenäisten ja suunnitelmallisten toimien toteuttamiseksi






  1) | ilmiöstä on ennen kaikkea saatava luotettavaa tietoa, ja EU:n tasolla on kumppanuusmaiden välisiä tilastotietoja vertailtava puolueettomasti ja |
| --- | --- | --- |

1.2

toteaa, että ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä koskevien yhtenäisten ja suunnitelmallisten toimien toteuttamiseksi

1)

ilmiöstä on ennen kaikkea saatava luotettavaa tietoa, ja EU:n tasolla on kumppanuusmaiden välisiä tilastotietoja vertailtava puolueettomasti ja

| 2) | on laadittava ensisijainen toimintaohjelma, joka toteutetaan alaikäisten alkuperämaissa. |
| --- | --- |

2)

on laadittava ensisijainen toimintaohjelma, joka toteutetaan alaikäisten alkuperämaissa.

| 1.3 | on päättänyt laatia tässä yhteydessä oma-aloitteisen lausunnon ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten tilanteesta maahanmuuttoprosessissa. Näin komitea pyrkii selvittämään ilmiön merkitystä muuttovirtojen hallinnassa, kun otetaan huomioon kyseisen ryhmän erityinen suojelutarve sekä suojelujärjestelmän väärinkäytökset hyödynnettäessä alaikäisiä toimissa, joilla edistetään alaikäisten hyväksikäyttöä ja lapsityövoiman käyttöä. |
| --- | --- |

1.3

on päättänyt laatia tässä yhteydessä oma-aloitteisen lausunnon ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten tilanteesta maahanmuuttoprosessissa. Näin komitea pyrkii selvittämään ilmiön merkitystä muuttovirtojen hallinnassa, kun otetaan huomioon kyseisen ryhmän erityinen suojelutarve sekä suojelujärjestelmän väärinkäytökset hyödynnettäessä alaikäisiä toimissa, joilla edistetään alaikäisten hyväksikäyttöä ja lapsityövoiman käyttöä.

| 1.4 | huomauttaa, että koska ilmiö on luonteeltaan erityinen ja koska sitä on tärkeä käsitellä kiireellisesti kumppanuusmaiden kesken, ilmiön riippumattoman tutkimisen kannalta keskeisiä tekijöitä ei voida ottaa huomioon nivomatta alaikäisten huolehtimisesta vastuussa olevia paikallis- ja alueyhteisöjä mukaan aktiivisesti ja pysyvästi. |
| --- | --- |

1.4

huomauttaa, että koska ilmiö on luonteeltaan erityinen ja koska sitä on tärkeä käsitellä kiireellisesti kumppanuusmaiden kesken, ilmiön riippumattoman tutkimisen kannalta keskeisiä tekijöitä ei voida ottaa huomioon nivomatta alaikäisten huolehtimisesta vastuussa olevia paikallis- ja alueyhteisöjä mukaan aktiivisesti ja pysyvästi.

| 1.5 | on vakuuttunut siitä, että laitonta maahanmuuttoa ajatellen muuttovirtojen hallinnassa on kehityttävä laadullisesti. Tässä yhteydessä on tunnustettava rajavalvonnan ja yleisemmin jäsenvaltioiden sisäministeriöiden koordinoitujen toimenpiteiden merkitys, mutta painotettava myös alueiden siviilivalvontaa ja sosiaalista valvontaa, sillä ilman niitä kaikki torjunta- ja integrointitoimet ovat tehottomia, eikä ilmiötä saada niiden avulla hallintaan, kuten Euroopan komissio on useaan otteeseen vaatinut. On myös tärkeää toteuttaa toimia, joilla pyritään estämään alaikäisten maastalähtö ja tukemaan heidän palauttamistaan kotimaahan luomalla kyseisiin maihin suojelujärjestelmä, jonka lähtökohtana on alaikäisten alkuperämaissa toteutettava, lasten huoltoa edistävä suojelupolitiikka. |
| --- | --- |

1.5

on vakuuttunut siitä, että laitonta maahanmuuttoa ajatellen muuttovirtojen hallinnassa on kehityttävä laadullisesti. Tässä yhteydessä on tunnustettava rajavalvonnan ja yleisemmin jäsenvaltioiden sisäministeriöiden koordinoitujen toimenpiteiden merkitys, mutta painotettava myös alueiden siviilivalvontaa ja sosiaalista valvontaa, sillä ilman niitä kaikki torjunta- ja integrointitoimet ovat tehottomia, eikä ilmiötä saada niiden avulla hallintaan, kuten Euroopan komissio on useaan otteeseen vaatinut. On myös tärkeää toteuttaa toimia, joilla pyritään estämään alaikäisten maastalähtö ja tukemaan heidän palauttamistaan kotimaahan luomalla kyseisiin maihin suojelujärjestelmä, jonka lähtökohtana on alaikäisten alkuperämaissa toteutettava, lasten huoltoa edistävä suojelupolitiikka.

| 1.6 | toteaa, ettei Euroopan komissio ole kiinnittänyt ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten tilanteeseen riittävästi huomiota ja toivoo, että asiaan puututaan tehokkaasti komission ehdottamassa lasten oikeuksia koskevassa strategiassa (KOM(2006) 367 lopullinen). |
| --- | --- |

1.6

toteaa, ettei Euroopan komissio ole kiinnittänyt ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten tilanteeseen riittävästi huomiota ja toivoo, että asiaan puututaan tehokkaasti komission ehdottamassa lasten oikeuksia koskevassa strategiassa (KOM(2006) 367 lopullinen).

| 1.7 | muistuttaa, että muuttoliikkeeseen voidaan puuttua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ainoastaan toteuttamalla siirtolaisten alkuperämaiden kestävään kehitykseen tähtääviä yhteistyöpolitiikkoja siten, että maat tarjoavat kansalaisilleen, ja erityisesti nuorilleen, mahdollisuuksia omassa maassaan. |
| --- | --- |

1.7

muistuttaa, että muuttoliikkeeseen voidaan puuttua keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ainoastaan toteuttamalla siirtolaisten alkuperämaiden kestävään kehitykseen tähtääviä yhteistyöpolitiikkoja siten, että maat tarjoavat kansalaisilleen, ja erityisesti nuorilleen, mahdollisuuksia omassa maassaan.

| 1.8 | on tyytyväinen komission tiedonannon (KOM(2005) 389 lopullinen) kiinnostavaan lähestymistapaan, jonka mukaan alkuperämaata pidetään maahanmuuton hallintaan osallistuvana osapuolena. Onkin erityisen tärkeää vauhdittaa kyseisten maiden kanssa tehtäviä kumppanuussopimuksia, joiden avulla on luotava suora yhteys muuttoliikkeen ja alkuperämaiden välttämättömän kehittämisen välille |
| --- | --- |

1.8

on tyytyväinen komission tiedonannon (KOM(2005) 389 lopullinen) kiinnostavaan lähestymistapaan, jonka mukaan alkuperämaata pidetään maahanmuuton hallintaan osallistuvana osapuolena. Onkin erityisen tärkeää vauhdittaa kyseisten maiden kanssa tehtäviä kumppanuussopimuksia, joiden avulla on luotava suora yhteys muuttoliikkeen ja alkuperämaiden välttämättömän kehittämisen välille

| 1.9 | toteaa, että monet paikallis- ja alueyhteisöt joutuvat kantamaan vastuun ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten vastaanotosta ja avustuksesta ja että ne ovat vastuussa myös heidän majoituksestaan sekä heille tarjottavista sosiaali-, terveydenhuolto- ja koulutuspalveluista. Niiden on myös tarvittaessa tuettava alaikäisten integroitumista työelämään ja huolehdittava erinäisistä hallintotehtävistä kuhunkin tilanteeseen liittyviä asiakirjoja käsitellessään sekä kannettava tästä aiheutuva taloudellinen taakka. |
| --- | --- |

1.9

toteaa, että monet paikallis- ja alueyhteisöt joutuvat kantamaan vastuun ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten vastaanotosta ja avustuksesta ja että ne ovat vastuussa myös heidän majoituksestaan sekä heille tarjottavista sosiaali-, terveydenhuolto- ja koulutuspalveluista. Niiden on myös tarvittaessa tuettava alaikäisten integroitumista työelämään ja huolehdittava erinäisistä hallintotehtävistä kuhunkin tilanteeseen liittyviä asiakirjoja käsitellessään sekä kannettava tästä aiheutuva taloudellinen taakka.

| 1.10 | esittää toivomuksen, että kotouttamista koskevan eurooppalaisen rahaston hallinnoinnissa otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten erityistarpeet, ja kannattaa niiden osallistumista kansallisista ohjelmista käytäviin neuvotteluihin sekä niihin liittyviin toimenpideohjelmiin. |
| --- | --- |

1.10

esittää toivomuksen, että kotouttamista koskevan eurooppalaisen rahaston hallinnoinnissa otetaan huomioon alue- ja paikallisviranomaisten erityistarpeet, ja kannattaa niiden osallistumista kansallisista ohjelmista käytäviin neuvotteluihin sekä niihin liittyviin toimenpideohjelmiin.

| 1.11 | panee merkille muuttovirtojen mittasuhteet, niiden vaikutukset alueyhteisöihin, joiden on vastattava erityistarpeisiin ja varmistettava erityispalvelujen tarjonta, sekä maahanmuuton kasvusuuntauksen viime vuosina. Alue- ja paikallisyhteisöt on kutsuttava täysimittaisesti mukaan toimintaan, jotta ne pystyvät hallinnoimaan tehokkaasti ilmiötä. Kansallisten viranomaisten on toteutettava aktiivisempaa politiikkaa, jolla edistetään erityisesti heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä koskevaa yhteistoimintaa alue- ja paikallisyhteisöjen välillä. |
| --- | --- |

1.11

panee merkille muuttovirtojen mittasuhteet, niiden vaikutukset alueyhteisöihin, joiden on vastattava erityistarpeisiin ja varmistettava erityispalvelujen tarjonta, sekä maahanmuuton kasvusuuntauksen viime vuosina. Alue- ja paikallisyhteisöt on kutsuttava täysimittaisesti mukaan toimintaan, jotta ne pystyvät hallinnoimaan tehokkaasti ilmiötä. Kansallisten viranomaisten on toteutettava aktiivisempaa politiikkaa, jolla edistetään erityisesti heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä koskevaa yhteistoimintaa alue- ja paikallisyhteisöjen välillä.

| 1.12 | korostaa käytössä olevien tietojen vähyydestä huolimatta käsillä olevan lausunnon valmisteluvaiheessa esiin tullutta merkittävää työtä, jonka kunkin jäsenvaltion toimivaltaiset hallintoelimet ovat kyseisessä asiassa tehneet. Komitea tunnustaa virkamiesten korkean ammattitaidon ja velvollisuudentunnon mutta myös niiden valtiosta riippumattomien organisaatioiden sekä alaikäisten suojelun parissa toimivien organisaatioiden korvaamattoman panoksen ja tuen, jotka ovat jo vuosia tehneet työtä heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten nuorten turvapaikanhakijoiden ja ihmiskaupan uhrien, keskuudessa. |
| --- | --- |

1.12

korostaa käytössä olevien tietojen vähyydestä huolimatta käsillä olevan lausunnon valmisteluvaiheessa esiin tullutta merkittävää työtä, jonka kunkin jäsenvaltion toimivaltaiset hallintoelimet ovat kyseisessä asiassa tehneet. Komitea tunnustaa virkamiesten korkean ammattitaidon ja velvollisuudentunnon mutta myös niiden valtiosta riippumattomien organisaatioiden sekä alaikäisten suojelun parissa toimivien organisaatioiden korvaamattoman panoksen ja tuen, jotka ovat jo vuosia tehneet työtä heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten nuorten turvapaikanhakijoiden ja ihmiskaupan uhrien, keskuudessa.

| 1.13 | pahoittelee sitä, ettei kaikissa jäsenvaltioissa ole ilman huoltajaa maahan saapuvien alaikäisten ulkomaalaisten suojeluun sovellettavia yhtenäisiä menettelyjä tai rakenteita, ja kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan voimassa olevien normien mahdollisimman kattavasta yhdenmukaistamisesta. Valitettavaa on myös turvautuminen koordinoimattomiin toimiin, joihin liittyy usein hallintotasojen välisiä toimivaltaristiriitoja sekä huomattava riski siitä, että alaikäisten erilainen kohtelu jäsenvaltioittain mutta etenkin tietyn jäsenvaltion sisällä johtaa todelliseen ja merkittävään syrjintään. |
| --- | --- |

1.13

pahoittelee sitä, ettei kaikissa jäsenvaltioissa ole ilman huoltajaa maahan saapuvien alaikäisten ulkomaalaisten suojeluun sovellettavia yhtenäisiä menettelyjä tai rakenteita, ja kehottaa jäsenvaltioita huolehtimaan voimassa olevien normien mahdollisimman kattavasta yhdenmukaistamisesta. Valitettavaa on myös turvautuminen koordinoimattomiin toimiin, joihin liittyy usein hallintotasojen välisiä toimivaltaristiriitoja sekä huomattava riski siitä, että alaikäisten erilainen kohtelu jäsenvaltioittain mutta etenkin tietyn jäsenvaltion sisällä johtaa todelliseen ja merkittävään syrjintään.

| 1.14 | tähdentää jo nyt, että koska ilman huoltajaa matkustavista alaikäisistä johtuva ongelma koskee ennen kaikkea alaikäisten lähtöalueisiin rajoittuvia alueita tai itsehallintoyksiköitä sekä sellaisia kuntia, alueita tai itsehallintoyksiköitä, joilla talouskehitys on vilkkainta ja joilla on työnsaantimahdollisuuksia, tiheään asuttujen kuntien, alueiden ja itsehallintoyksiköiden vaikeudet ovat vaarassa jäädä ilman huomiota, mikä heijastuu välittömästi mahdollisuuksiin suojella alaikäisiä tehokkaasti. Samoin pienillä ja keskisuurilla paikallis- ja alueyhteisöillä on niukasti resursseja, mikä rajoittaa niiden toimintamahdollisuuksia. |
| --- | --- |

1.14

tähdentää jo nyt, että koska ilman huoltajaa matkustavista alaikäisistä johtuva ongelma koskee ennen kaikkea alaikäisten lähtöalueisiin rajoittuvia alueita tai itsehallintoyksiköitä sekä sellaisia kuntia, alueita tai itsehallintoyksiköitä, joilla talouskehitys on vilkkainta ja joilla on työnsaantimahdollisuuksia, tiheään asuttujen kuntien, alueiden ja itsehallintoyksiköiden vaikeudet ovat vaarassa jäädä ilman huomiota, mikä heijastuu välittömästi mahdollisuuksiin suojella alaikäisiä tehokkaasti. Samoin pienillä ja keskisuurilla paikallis- ja alueyhteisöillä on niukasti resursseja, mikä rajoittaa niiden toimintamahdollisuuksia.

| 1.15 | vahvistaa olevansa pettynyt komission valitsemaan ponnettomaan tekstin muotoiluun äskettäin antamissaan ehdotuksissa (KOM(2005) 389 lopullinen, KOM(2005) 390 lopullinen ja KOM(2005) 391 lopullinen), joissa käsitellään ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten ja ihmiskaupan uhrien pakkoon perustuvaa maastapoistamista viittaamatta nimenomaan ja sitovasti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen tiettyyn artiklaan sekä vuonna 1989 tehtyyn lasten oikeuksien yleissopimukseen. |
| --- | --- |

1.15

vahvistaa olevansa pettynyt komission valitsemaan ponnettomaan tekstin muotoiluun äskettäin antamissaan ehdotuksissa (KOM(2005) 389 lopullinen, KOM(2005) 390 lopullinen ja KOM(2005) 391 lopullinen), joissa käsitellään ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten ja ihmiskaupan uhrien pakkoon perustuvaa maastapoistamista viittaamatta nimenomaan ja sitovasti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen tiettyyn artiklaan sekä vuonna 1989 tehtyyn lasten oikeuksien yleissopimukseen.

| 1.16 | pitää välttämättömänä, että tarjotaan alueellisia ja paikallisia palveluja, joista vastaa erityiskoulutuksen saanut henkilökunta, jotta voidaan vastata turvapaikkaa hakevien tai ihmiskaupan uhriksi joutuneiden, ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten erityistarpeisiin, sillä he ovat suuressa vaarassa joutua syrjityiksi ja sosiaalisesti syrjäytyneiksi. Lisäksi on tarpeen valvoa, ettei alaikäisten suojelujärjestelmiä käytetä väärin tai petoksiin. Tällaisia palveluja ovat






  — | traumojen käsittelyä koskevat erityiset terveydenhuoltotoimet myös etnopsykiatrian keinoin |
| --- | --- | --- |

1.16

pitää välttämättömänä, että tarjotaan alueellisia ja paikallisia palveluja, joista vastaa erityiskoulutuksen saanut henkilökunta, jotta voidaan vastata turvapaikkaa hakevien tai ihmiskaupan uhriksi joutuneiden, ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten erityistarpeisiin, sillä he ovat suuressa vaarassa joutua syrjityiksi ja sosiaalisesti syrjäytyneiksi. Lisäksi on tarpeen valvoa, ettei alaikäisten suojelujärjestelmiä käytetä väärin tai petoksiin. Tällaisia palveluja ovat

—

traumojen käsittelyä koskevat erityiset terveydenhuoltotoimet myös etnopsykiatrian keinoin

| — | erityistoimet niitä alaikäisiä varten, jotka kärsivät nuoriso-oikeuden langettamaa vankeusrangaistusta |
| --- | --- |

—

erityistoimet niitä alaikäisiä varten, jotka kärsivät nuoriso-oikeuden langettamaa vankeusrangaistusta

| — | holhousta koskevat tukitoimet myös saman kulttuurin edustajien avulla |
| --- | --- |

—

holhousta koskevat tukitoimet myös saman kulttuurin edustajien avulla

| — | nykyistä aktiivisempi yhteistyö alkuperämaiden kanssa sekä alkuperäyhteisön ja vastaanottavan yhteisön välisen hajautetun yhteistyön tukeminen paikallis- ja alueyhteisöjen saamien kokemusten perusteella |
| --- | --- |

—

nykyistä aktiivisempi yhteistyö alkuperämaiden kanssa sekä alkuperäyhteisön ja vastaanottavan yhteisön välisen hajautetun yhteistyön tukeminen paikallis- ja alueyhteisöjen saamien kokemusten perusteella

| — | koulutukseen liittyvät toimet, joilla ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset pyritään sopeuttamaan asianmukaisesti koulujärjestelmään kiinnittämällä erityistä huomiota kohdemaan kielen oppimiseen tähtääviin toimenpiteisiin |
| --- | --- |

—

koulutukseen liittyvät toimet, joilla ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset pyritään sopeuttamaan asianmukaisesti koulujärjestelmään kiinnittämällä erityistä huomiota kohdemaan kielen oppimiseen tähtääviin toimenpiteisiin

| — | yksin liikkuvien alaikäisten pakolaisten suojeleminen ihmiskaupparyhmien uusilta yhteydenotoilta EU-valtioissa. |
| --- | --- |

—

yksin liikkuvien alaikäisten pakolaisten suojeleminen ihmiskaupparyhmien uusilta yhteydenotoilta EU-valtioissa.

2.   Alueiden komitean suositukset

2.1   Tietoisuuden parantaminen ilman huoltajaa matkustavista alaikäisistä

Alueiden komitea

| 2.1.1 | pitää riittämättöminä turvapaikkaa hakevia, ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä koskevaa unionin ja eräiden jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja kehottaa korjaamaan seuraavat puutteet:






  — | asianmukaista suojelua tarjoavien erityisten turvapaikanhakumenettelyjen puuttuminen |
| --- | --- | --- |

2.1.1

pitää riittämättöminä turvapaikkaa hakevia, ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä koskevaa unionin ja eräiden jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja kehottaa korjaamaan seuraavat puutteet:

—

asianmukaista suojelua tarjoavien erityisten turvapaikanhakumenettelyjen puuttuminen

| — | sellaisten erityispalvelujen puuttuminen, joiden tarjoajilla on tarvittava asiantuntemus sekä riittävät ja asianmukaiset niin taloudelliset kuin aineelliset resurssit |
| --- | --- |

—

sellaisten erityispalvelujen puuttuminen, joiden tarjoajilla on tarvittava asiantuntemus sekä riittävät ja asianmukaiset niin taloudelliset kuin aineelliset resurssit

| — | erityisviitteiden puuttuminen turvapaikkaa koskevissa äskettäisissä direktiiveissä (Dublinin yleissopimus, Dublin II) |
| --- | --- |

—

erityisviitteiden puuttuminen turvapaikkaa koskevissa äskettäisissä direktiiveissä (Dublinin yleissopimus, Dublin II)

| — | sellaisten menettelyjen puuttuminen, joissa asetetaan turvapaikanhakukysymykset tunteva edunvalvoja, joka saa tukea alaikäisen pakolaisaseman tai muun aseman tunnustamiseen asti |
| --- | --- |

—

sellaisten menettelyjen puuttuminen, joissa asetetaan turvapaikanhakukysymykset tunteva edunvalvoja, joka saa tukea alaikäisen pakolaisaseman tai muun aseman tunnustamiseen asti

| — | sellaisten toimenpiteiden puuttuminen, joiden avulla estetään etenkin sellaisten nuorten syrjimistä ja sosiaalista syrjäytymistä, jotka kärsivät nuoriso-oikeuden langettamaa vankeusrangaistusta. |
| --- | --- |

—

sellaisten toimenpiteiden puuttuminen, joiden avulla estetään etenkin sellaisten nuorten syrjimistä ja sosiaalista syrjäytymistä, jotka kärsivät nuoriso-oikeuden langettamaa vankeusrangaistusta.

| 2.1.2 | vaatii käynnistämään pikaisesti neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin kanssa käytävän keskustelun ilman huoltajaa matkustaviin alaikäisiin sovellettavasta lähestymistavasta. Lähtökohtana tulisi olla mikronäkökulma, jonka avulla osoitetaan tilanteen vaikeus paikallistasolla sekä konkreettinen panos, jonka paikallis- ja alueyhteisöt voivat tarjota. Samalla on painotettava tarvetta arvioida ilmiötä unionin tasolla. Tästä syystä komitea tekee ehdotuksia konkreettisiksi toimiksi, joiden avulla ilmiötä voitaisiin hallita nykyistä paremmin. |
| --- | --- |

2.1.2

vaatii käynnistämään pikaisesti neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin kanssa käytävän keskustelun ilman huoltajaa matkustaviin alaikäisiin sovellettavasta lähestymistavasta. Lähtökohtana tulisi olla mikronäkökulma, jonka avulla osoitetaan tilanteen vaikeus paikallistasolla sekä konkreettinen panos, jonka paikallis- ja alueyhteisöt voivat tarjota. Samalla on painotettava tarvetta arvioida ilmiötä unionin tasolla. Tästä syystä komitea tekee ehdotuksia konkreettisiksi toimiksi, joiden avulla ilmiötä voitaisiin hallita nykyistä paremmin.

| 2.1.3 | toivoo, että ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä koskevasta merkittävästä ilmiöstä unionin tasolla käytävässä keskustelussa kiinnitetään erityistä huomiota alkuperäisten yhteisöjen ja perheiden tilanteeseen ja rooliin. |
| --- | --- |

2.1.3

toivoo, että ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä koskevasta merkittävästä ilmiöstä unionin tasolla käytävässä keskustelussa kiinnitetään erityistä huomiota alkuperäisten yhteisöjen ja perheiden tilanteeseen ja rooliin.

| 2.1.4 | toivoo, että kaikki ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä varten laadittavat lainsäädäntöä, politiikkaa ja suunnittelua koskevat uudet toimet — vaikka ne kuuluvatkin muuttovirtojen ohjaamisen yhteyteen — pohjautuvat aina vuonna 1989 hyväksyttyyn YK:n lasten oikeuksien yleissopimuksen periaatteisiin ja etenkin sen 3 artiklaan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen periaatteisiin sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen sekä muihin keskeisiin, ilman huoltajaa matkustavia lapsia koskeviin kansainvälisiin välineisiin ja että kyseisten toimien avulla pyritään aina toimimaan alaikäisten edun mukaisesti. Tässä yhteydessä tulee myös hyväksyä toimia, joilla estetään alaikäisen irtautuminen perhe- ja kulttuurikontekstistaan sekä tehostaa alaikäisten suojelua, kun heidän on lähdettävä kotimaastaan ideologisista tai uskonnollisista syistä. |
| --- | --- |

2.1.4

toivoo, että kaikki ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä varten laadittavat lainsäädäntöä, politiikkaa ja suunnittelua koskevat uudet toimet — vaikka ne kuuluvatkin muuttovirtojen ohjaamisen yhteyteen — pohjautuvat aina vuonna 1989 hyväksyttyyn YK:n lasten oikeuksien yleissopimuksen periaatteisiin ja etenkin sen 3 artiklaan, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen periaatteisiin sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen sekä muihin keskeisiin, ilman huoltajaa matkustavia lapsia koskeviin kansainvälisiin välineisiin ja että kyseisten toimien avulla pyritään aina toimimaan alaikäisten edun mukaisesti. Tässä yhteydessä tulee myös hyväksyä toimia, joilla estetään alaikäisen irtautuminen perhe- ja kulttuurikontekstistaan sekä tehostaa alaikäisten suojelua, kun heidän on lähdettävä kotimaastaan ideologisista tai uskonnollisista syistä.

2.2   EU-tason toimien pikainen tarve ilman huoltajia matkustavien alaikäisten suojelemiseksi

Alueiden komitea

| 2.2.1 | toivoo toimia tietoisuuden lisäämiseksi ilmiöstä unionin tasolla ja toteaa, että tietyissä äskettäin annetuissa säädöksissä ei viitata tarpeeseen suojella kyseessä olevien alaikäisten oikeuksia. Tietyissä jäsenvaltioissa ei ole yhtenäisiä kansallisen tason menettelyjä, minkä vuoksi vastuu ilmiön hallinnasta alueilla sekä siitä aiheutuvasta taloudellisesta taakasta lankeaa paikallis- ja alueyhteisöille. |
| --- | --- |

2.2.1

toivoo toimia tietoisuuden lisäämiseksi ilmiöstä unionin tasolla ja toteaa, että tietyissä äskettäin annetuissa säädöksissä ei viitata tarpeeseen suojella kyseessä olevien alaikäisten oikeuksia. Tietyissä jäsenvaltioissa ei ole yhtenäisiä kansallisen tason menettelyjä, minkä vuoksi vastuu ilmiön hallinnasta alueilla sekä siitä aiheutuvasta taloudellisesta taakasta lankeaa paikallis- ja alueyhteisöille.

| 2.2.2 | katsoo, että unionin tasolla on pikaisesti luotava yhteinen ja yhtenäinen lähestymistapa ilman huoltajia matkustavia alaikäisiä varten. Kun on kyse näin vaikeasta ilmiöstä, eli alaikäisistä ja heidän suojelustaan, on erityishuomiota kiinnitettävä alkuperäisiin yhteisöihin ja perheisiin ja näin ollen alue- ja paikallisyhteisöjen rooliin, sillä ne huolehtivat vastaanotosta ja sosiaalipalvelujen tarjonnasta. |
| --- | --- |

2.2.2

katsoo, että unionin tasolla on pikaisesti luotava yhteinen ja yhtenäinen lähestymistapa ilman huoltajia matkustavia alaikäisiä varten. Kun on kyse näin vaikeasta ilmiöstä, eli alaikäisistä ja heidän suojelustaan, on erityishuomiota kiinnitettävä alkuperäisiin yhteisöihin ja perheisiin ja näin ollen alue- ja paikallisyhteisöjen rooliin, sillä ne huolehtivat vastaanotosta ja sosiaalipalvelujen tarjonnasta.

| 2.2.3 | kehottaa kiinnittämään huomiota ilman huoltajaa matkustaviin alaikäisiin kohdistuviin nuoriso-oikeuden toimiin, sillä nämä alaikäiset ovat vaarassa joutua kokemaan syrjintää ja sosiaalista syrjäytymistä. Samalla on otettava huomioon mahdollisuus palauttaa alaikäinen perhepiiriinsä. |
| --- | --- |

2.2.3

kehottaa kiinnittämään huomiota ilman huoltajaa matkustaviin alaikäisiin kohdistuviin nuoriso-oikeuden toimiin, sillä nämä alaikäiset ovat vaarassa joutua kokemaan syrjintää ja sosiaalista syrjäytymistä. Samalla on otettava huomioon mahdollisuus palauttaa alaikäinen perhepiiriinsä.

2.3   Paikallis- ja alueyhteisöjen roolin vahvistaminen alhaalta ylöspäin suuntautuvassa prosessissa — Ehdotuksia mahdollisesti turvapaikkaa hakeviin ja ihmiskaupan uhriksi joutuneisiin, ilman huoltajaa matkustaviin alaikäisiin sovellettavaksi lähestymistavaksi

Alueiden komitea

| 2.3.1 | pitää tervetulleena, että EU:n tasolla on ryhdytty yhä tiiviimmin toimiin muuttoilmiöön liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Asian jättäminen pelkästään jäsenvaltioiden vastuulle sopisi huonosti yhteen paikallis- ja alueyhteisöjen monitahoisten ja jäsenneltyjen muuttovirtojen hallitsemistoimien kanssa tai sen vastuun kanssa, joka niillä on heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten ihmiskaupan uhrien, turvapaikanhakijoiden ja ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten, vastaanotosta ja kotouttamisesta. |
| --- | --- |

2.3.1

pitää tervetulleena, että EU:n tasolla on ryhdytty yhä tiiviimmin toimiin muuttoilmiöön liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Asian jättäminen pelkästään jäsenvaltioiden vastuulle sopisi huonosti yhteen paikallis- ja alueyhteisöjen monitahoisten ja jäsenneltyjen muuttovirtojen hallitsemistoimien kanssa tai sen vastuun kanssa, joka niillä on heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten ihmiskaupan uhrien, turvapaikanhakijoiden ja ilman huoltajaa matkustavien alaikäisten, vastaanotosta ja kotouttamisesta.

| 2.3.2 | kehottaa nivomaan paikallis- ja alueyhteisöt täysimittaisesti toimiin kyseisen ilmiön, etenkin heikossa asemassa olevien ryhmien, hallinnan tehostamiseksi. On niin ikään ensiarvoisen tärkeää, että kaikki asianomaiset hallituksista riippumattomat järjestöt täydentävät työskentelyllään toistensa toimia ja tekevät yhteistyötä, jotta kaikki toimet olisi sovitettu yhteen vastaavien hallintoviranomaisten toimien kanssa, ellei se ole etusijalle asetettavien lapsen etujen vastaista. Vuoropuhelu ja koordinointimekanismit on käynnistettävä hätätilanteen varhaisessa vaiheessa, ja niihin on turvauduttava koko prosessin ajan. Tällainen lähestymistapa on tarpeen sen vuoksi, että muuttovirrat ovat huomattavia, ja niillä on merkittävä vaikutus paikallis- ja alueyhteisöihin, jotka joutuvat vastaamaan erityistarpeisiin ja huolehtimaan erityispalveluista. Lisäksi ilmiö on jatkuvasti yleistynyt viime vuosina. Komitea kehottaa myös laatimaan asiasta ennakoivan tutkimuksen. |
| --- | --- |

2.3.2

kehottaa nivomaan paikallis- ja alueyhteisöt täysimittaisesti toimiin kyseisen ilmiön, etenkin heikossa asemassa olevien ryhmien, hallinnan tehostamiseksi. On niin ikään ensiarvoisen tärkeää, että kaikki asianomaiset hallituksista riippumattomat järjestöt täydentävät työskentelyllään toistensa toimia ja tekevät yhteistyötä, jotta kaikki toimet olisi sovitettu yhteen vastaavien hallintoviranomaisten toimien kanssa, ellei se ole etusijalle asetettavien lapsen etujen vastaista. Vuoropuhelu ja koordinointimekanismit on käynnistettävä hätätilanteen varhaisessa vaiheessa, ja niihin on turvauduttava koko prosessin ajan. Tällainen lähestymistapa on tarpeen sen vuoksi, että muuttovirrat ovat huomattavia, ja niillä on merkittävä vaikutus paikallis- ja alueyhteisöihin, jotka joutuvat vastaamaan erityistarpeisiin ja huolehtimaan erityispalveluista. Lisäksi ilmiö on jatkuvasti yleistynyt viime vuosina. Komitea kehottaa myös laatimaan asiasta ennakoivan tutkimuksen.

| 2.3.3 | pitää näin ollen tarpeellisina seuraavia toimia:






  a) | Unionin tasolla on laadittava säädöksiä, joissa tunnustetaan myös turvapaikkaa hakevan ja ihmiskaupan uhriksi joutuneen, ilman huoltajaa matkustavan alaikäisen asema. Tässä yhteydessä on tunnustettava alaikäisten perusoikeudet ja erityiset suojelutarpeet seuraavia seikkoja koskevin normein:






  — | erityismenettelyjen määrittely iän ja henkilöllisyyden selvittämiseksi mahdollisimman tarkasti |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.3

pitää näin ollen tarpeellisina seuraavia toimia:

a)

Unionin tasolla on laadittava säädöksiä, joissa tunnustetaan myös turvapaikkaa hakevan ja ihmiskaupan uhriksi joutuneen, ilman huoltajaa matkustavan alaikäisen asema. Tässä yhteydessä on tunnustettava alaikäisten perusoikeudet ja erityiset suojelutarpeet seuraavia seikkoja koskevin normein:

—

erityismenettelyjen määrittely iän ja henkilöllisyyden selvittämiseksi mahdollisimman tarkasti

| — | konkreettisten toimenpiteiden toteuttaminen lain kiertämisen ja oikeuden väärinkäytön estämiseksi suojelujärjestelmien käytössä |
| --- | --- |

—

konkreettisten toimenpiteiden toteuttaminen lain kiertämisen ja oikeuden väärinkäytön estämiseksi suojelujärjestelmien käytössä

| — | tarkat edellytykset edunvalvojan määrittelemiseksi |
| --- | --- |

—

tarkat edellytykset edunvalvojan määrittelemiseksi

| — | holhoukseen perustuvan suojelun asettaminen etusijalle |
| --- | --- |

—

holhoukseen perustuvan suojelun asettaminen etusijalle

| — | oikeuksien tunnustaminen 18. ikävuoden jälkeen kotouttamista ajatellen, kun toimivaltaista oikeusviranomaista on kuultu |
| --- | --- |

—

oikeuksien tunnustaminen 18. ikävuoden jälkeen kotouttamista ajatellen, kun toimivaltaista oikeusviranomaista on kuultu

| — | tutkimusmenettely perheenjäsenten paikantamiseksi perheen yhdistämistarkoituksessa |
| --- | --- |

—

tutkimusmenettely perheenjäsenten paikantamiseksi perheen yhdistämistarkoituksessa

| — | alkuperämaassa toteutettavien suojelutoimien tukeminen |
| --- | --- |

—

alkuperämaassa toteutettavien suojelutoimien tukeminen

| — | alkuperäisen yhteisön ja perheen nivominen toimiin |
| --- | --- |

—

alkuperäisen yhteisön ja perheen nivominen toimiin

| — | kotimaahan paluuta koskevat säännökset, joiden mukaan on toimittava vain alaikäisen edun mukaisesti ja tutkittava aina tämän perheolosuhteet; tässä yhteydessä on otettava huomioon alkuperävaltion mahdollisesti ratifioimat kansainväliset sopimukset alaikäisten suojelusta |
| --- | --- |

—

kotimaahan paluuta koskevat säännökset, joiden mukaan on toimittava vain alaikäisen edun mukaisesti ja tutkittava aina tämän perheolosuhteet; tässä yhteydessä on otettava huomioon alkuperävaltion mahdollisesti ratifioimat kansainväliset sopimukset alaikäisten suojelusta

| — | hätätapauksessa annettavaan apuun sovellettavien menettelyjen ja ehtojen määrittely |
| --- | --- |

—

hätätapauksessa annettavaan apuun sovellettavien menettelyjen ja ehtojen määrittely

| — | alaikäisen mielipiteen tiedustelu häntä koskevista toimenpiteistä sekä sen varmistaminen, että alaikäisen edun valvontaa osallistuu oikeusviranomainen. |
| --- | --- |

—

alaikäisen mielipiteen tiedustelu häntä koskevista toimenpiteistä sekä sen varmistaminen, että alaikäisen edun valvontaa osallistuu oikeusviranomainen.

| b) | On luotava hajautettu ja verkotettu toimintaohjelma (eurooppalainen verkko alaikäisten suojelemiseksi) ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä varten. Ohjelmaan kuuluvat erityispalvelut voitaisiin nivoa nykyiseen sosiaalipalveluverkkoon, ja niiden yhteydessä toteutetut toimet voisivat liittyä vastaanottoon, kotouttamiseen, alkuperäisten yhteisöjen ja perheiden tukemiseen sekä hajautetun yhteistyön avulla toteutettujen paikallisyhteisöjen kokeiluhankkeiden tukemiseen paikallis- ja alueyhteisöjen edistämien ja käynnistämien aloitteiden mallin mukaisesti tiiviissä yhteistyössä hallituksista riippumattomien järjestöjen kanssa. Lisäksi on laadittava perusteet, joilla ilman huoltajaa matkustavat ulkomaalaiset alaikäiset hajasijoitetaan kaikkialle Euroopan unioniin. Tätä varten alueiden komitea sitoutuu keräämään jäsenvaltioiden paikallis- ja alueyhteisöjen soveltamia esimerkillisiä käytänteitä sekä laatimaan niiden perusteella katsauksen vastaanotosta, kotouttamisesta ja perheiden yhdistämisestä saatuihin kokemuksiin. Tarkoitusta varten voidaan perustaa seurantakomitea, joka tarkkailee kentällä olosuhteita, joissa kyseiset toimet pannaan täytäntöön, ja antaa suosituksia konkreettisiksi toimiksi, kunhan parannustarpeet on ensin kartoitettu. |
| --- | --- |

b)

On luotava hajautettu ja verkotettu toimintaohjelma (eurooppalainen verkko alaikäisten suojelemiseksi) ilman huoltajaa matkustavia alaikäisiä varten. Ohjelmaan kuuluvat erityispalvelut voitaisiin nivoa nykyiseen sosiaalipalveluverkkoon, ja niiden yhteydessä toteutetut toimet voisivat liittyä vastaanottoon, kotouttamiseen, alkuperäisten yhteisöjen ja perheiden tukemiseen sekä hajautetun yhteistyön avulla toteutettujen paikallisyhteisöjen kokeiluhankkeiden tukemiseen paikallis- ja alueyhteisöjen edistämien ja käynnistämien aloitteiden mallin mukaisesti tiiviissä yhteistyössä hallituksista riippumattomien järjestöjen kanssa. Lisäksi on laadittava perusteet, joilla ilman huoltajaa matkustavat ulkomaalaiset alaikäiset hajasijoitetaan kaikkialle Euroopan unioniin. Tätä varten alueiden komitea sitoutuu keräämään jäsenvaltioiden paikallis- ja alueyhteisöjen soveltamia esimerkillisiä käytänteitä sekä laatimaan niiden perusteella katsauksen vastaanotosta, kotouttamisesta ja perheiden yhdistämisestä saatuihin kokemuksiin. Tarkoitusta varten voidaan perustaa seurantakomitea, joka tarkkailee kentällä olosuhteita, joissa kyseiset toimet pannaan täytäntöön, ja antaa suosituksia konkreettisiksi toimiksi, kunhan parannustarpeet on ensin kartoitettu.

| c) | Kun alaikäiset lopulta jäävät maahan, johon he olivat muuttaneet, on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin heidän asianmukaiseksi sopeuttamisekseen koulujärjestelmään, jotta he oppivat kohdemaan kielen ja sisäistävät vastaanottavan yhteiskunnan demokraattiset arvot. |
| --- | --- |

c)

Kun alaikäiset lopulta jäävät maahan, johon he olivat muuttaneet, on ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin heidän asianmukaiseksi sopeuttamisekseen koulujärjestelmään, jotta he oppivat kohdemaan kielen ja sisäistävät vastaanottavan yhteiskunnan demokraattiset arvot.

| d) | On selvitettävä alueet, joilta useimmat ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset ovat kotoisin, ja otettava ne huomioon yhteistyöaloitteissa, naapuruuspolitiikassa sekä lasten ja nuorten tukemista koskevissa erityisaloitteissa, joihin alkuperäyhteisöt on nivottava mukaan. |
| --- | --- |

d)

On selvitettävä alueet, joilta useimmat ilman huoltajaa matkustavat alaikäiset ovat kotoisin, ja otettava ne huomioon yhteistyöaloitteissa, naapuruuspolitiikassa sekä lasten ja nuorten tukemista koskevissa erityisaloitteissa, joihin alkuperäyhteisöt on nivottava mukaan.

| e) | Sisäministeriöiden yhteistyöllä on otettava käyttöön sosiaaliseen suojeluun perustuva oleskelulupa, jotta helpotetaan irrottautumista rikollisjärjestöjen hyväksikäytöstä ja tällaisten järjestöjen tehokasta torjuntaa. |
| --- | --- |

e)

Sisäministeriöiden yhteistyöllä on otettava käyttöön sosiaaliseen suojeluun perustuva oleskelulupa, jotta helpotetaan irrottautumista rikollisjärjestöjen hyväksikäytöstä ja tällaisten järjestöjen tehokasta torjuntaa.

| f) | On järjestettävä unionitasolla kahden vuoden välein konferenssi ilman huoltajaa matkustavista alaikäisistä sekä pidettävä jäsenvaltiotasolla vastaavia konferensseja. On huolehdittava siitä, että konferensseihin osallistuvat myös hallituksista riippumattomat organisaatiot, maahanmuuttajajärjestöt ja muut maahanmuuttoon erikoistuneet järjestöt. |
| --- | --- |

f)

On järjestettävä unionitasolla kahden vuoden välein konferenssi ilman huoltajaa matkustavista alaikäisistä sekä pidettävä jäsenvaltiotasolla vastaavia konferensseja. On huolehdittava siitä, että konferensseihin osallistuvat myös hallituksista riippumattomat organisaatiot, maahanmuuttajajärjestöt ja muut maahanmuuttoon erikoistuneet järjestöt.

| g) | Kansallisten viranomaisten ja unionin on rahoitettava kaikki ilman huoltajaa matkustavien ulkomaalaisten alaikäisten vastaanotto- ja kotouttamisresurssit. |
| --- | --- |

g)

Kansallisten viranomaisten ja unionin on rahoitettava kaikki ilman huoltajaa matkustavien ulkomaalaisten alaikäisten vastaanotto- ja kotouttamisresurssit.

Bryssel 12. lokakuuta 2006

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---