# Euroopan unionin C 332/2006

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 332 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 49. vuosikerta30. joulukuuta 2006 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 332

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

49. vuosikerta30. joulukuuta 2006

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Tiedonantoja |
| | Komissio |
| 2006/C 332/1 | Euron kurssi | 1 |
| 2006/C 332/2 | Ilmoitus jäsenvaltioiden päätöksistä myöntää tai peruuttaa toimilupia lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun asetuksen N:o 2407/92 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Lausunto nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen kaivauksia koskevasta toimilupahakemuksesta, ns. Muehlwegin toimilupa) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen | 4 |
| 2006/C 332/5 | Yhdistetyn nimikkeistön (CN) yhdenmukainen soveltaminen (Tavaroiden luokittelu) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaista hakemusta koskeva ilmoitus — Määräajan pidennys | 10 |
| 2006/C 332/7 | Valtiontuki — Itävalta — Valtiontuki N:o C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Valtiontakaus BAWAG-PSK:lle — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Tiedonanto — Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | Muut KOM-asiakirjat kuin komission antamat lakiehdotukset | 42 |
| | Euroopan investointipankki |
| 2006/C 332/1 | Julkisuuspolitiikka — Periaatteet, säännöt ja menettelyt | 45 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Tiedonantoja

Komissio

2006/C 332/1

Euron kurssi

1

2006/C 332/2

Ilmoitus jäsenvaltioiden päätöksistä myöntää tai peruuttaa toimilupia lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun asetuksen N:o 2407/92 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (Lausunto nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen kaivauksia koskevasta toimilupahakemuksesta, ns. Muehlwegin toimilupa) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

4

2006/C 332/5

Yhdistetyn nimikkeistön (CN) yhdenmukainen soveltaminen (Tavaroiden luokittelu)

7

2006/C 332/6

Direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaista hakemusta koskeva ilmoitus — Määräajan pidennys

10

2006/C 332/7

Valtiontuki — Itävalta — Valtiontuki N:o C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Valtiontakaus BAWAG-PSK:lle — Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Tiedonanto — Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

Muut KOM-asiakirjat kuin komission antamat lakiehdotukset

42

Euroopan investointipankki

2006/C 332/1

Julkisuuspolitiikka — Periaatteet, säännöt ja menettelyt

45

| | II   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | Komissio |
| 2006/C 332/2 | Komission antamat lakiehdotukset | 61 |

II   Valmistavat säädökset

Komissio

2006/C 332/2

Komission antamat lakiehdotukset

61

| | III   Tiedotteita |
| --- | --- |
| | Komissio |
| 2006/C 332/3 | Viimeisin julkaisu muista KOM-asiakirjoista kuin komission antamista lakiehdotuksista ja komission antamista lakiehdotuksistaEYVL C 317, 23.12.2006 | 67 |

III   Tiedotteita

Komissio

2006/C 332/3

Viimeisin julkaisu muista KOM-asiakirjoista kuin komission antamista lakiehdotuksista ja komission antamista lakiehdotuksistaEYVL C 317, 23.12.2006

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Huomautus lukijalle | s3 |

2006/C 332/4

Huomautus lukijalle

Huomautus lukijalle

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Tiedonantoja

Komissio

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/1

---

Euron kurssi (1)

29. joulukuuta 2006

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3170 |
| JPY | Japanin jeniä | 156,93 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4560 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,67150 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 9,0404 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,6069 |
| ISK | Islannin kruunua | 93,13 |
| NOK | Norjan kruunua | 8,2380 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CYP | Kyproksen puntaa | 0,5782 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,485 |
| EEK | Viron kruunua | 15,6466 |
| HUF | Unkarin forinttia | 251,77 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,6972 |
| MTL | Maltan liiraa | 0,4293 |
| PLN | Puolan zlotya | 3,8310 |
| RON | Romanian leuta | 3,3835 |
| SIT | Slovenian tolaria | 239,64 |
| SKK | Slovakian korunaa | 34,435 |
| TRY | Turkin liiraa | 1,8640 |
| AUD | Australian dollaria | 1,6691 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,5281 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,2409 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,8725 |
| SGD | Singaporin dollaria | 2,0202 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 224,81 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 9,2124 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 10,2793 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,3504 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 11 844,44 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,6490 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 64,546 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 34,6800 |
| THB | Thaimaan bahtia | 46,770 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3170

JPY

Japanin jeniä

156,93

DKK

Tanskan kruunua

7,4560

GBP

Englannin puntaa

0,67150

SEK

Ruotsin kruunua

9,0404

CHF

Sveitsin frangia

1,6069

ISK

Islannin kruunua

93,13

NOK

Norjan kruunua

8,2380

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CYP

Kyproksen puntaa

0,5782

CZK

Tšekin korunaa

27,485

EEK

Viron kruunua

15,6466

HUF

Unkarin forinttia

251,77

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,6972

MTL

Maltan liiraa

0,4293

PLN

Puolan zlotya

3,8310

RON

Romanian leuta

3,3835

SIT

Slovenian tolaria

239,64

SKK

Slovakian korunaa

34,435

TRY

Turkin liiraa

1,8640

AUD

Australian dollaria

1,6691

CAD

Kanadan dollaria

1,5281

HKD

Hongkongin dollaria

10,2409

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,8725

SGD

Singaporin dollaria

2,0202

KRW

Etelä-Korean wonia

1 224,81

ZAR

Etelä-Afrikan randia

9,2124

CNY

Kiinan juan renminbiä

10,2793

HRK

Kroatian kunaa

7,3504

IDR

Indonesian rupiaa

11 844,44

MYR

Malesian ringgitiä

4,6490

PHP

Filippiinien pesoa

64,546

RUB

Venäjän ruplaa

34,6800

THB

Thaimaan bahtia

46,770

---

(1)

Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/2

---

Ilmoitus jäsenvaltioiden päätöksistä myöntää tai peruuttaa toimilupia lentoliikenteen harjoittajien toimiluvista annetun asetuksen N:o 2407/92 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti (1)
   (2)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/C 332/02)

ITÄVALTA

Myönnetyt toimiluvat

Luokka B:   Toimiluvat, joihin sovelletaan asetuksen N:o 2407/92 5 artiklan 7 kohdan a alakohdassa säädettyjä rajoituksia

| Lentoliikenteen harjoittajan nimi | Lentoliikenteen harjoittajan osoite | Sallittu lasti | Päätöksen voimaantulopäivä |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Lentoliikenteen harjoittajan nimi

Lentoliikenteen harjoittajan osoite

Sallittu lasti

Päätöksen voimaantulopäivä

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

matkustajat, posti, tavara

2.11.2006

---

(1)  EYVL L 240, 24.8.1992, s. 1.

(2)  Lähetetty Euroopan komissiolle ennen 31.8.2005.

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/3

---

Hiilivetyjen etsintään, hyödyntämiseen ja tuotantoon tarkoitettujen lupien antamisen ja käytön edellytyksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/22/EY mukainen Ranskan hallituksen tiedonanto (1)

(Lausunto nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen kaivauksia koskevasta toimilupahakemuksesta, ns. Muehlwegin toimilupa)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/C 332/03)

Oelweg, jonka päätoimipaikan osoite on sis 6 rue du 19 mars, 67630 Scheibenhard (Ranska), on hakenut 15. toukokuuta 2006 kahdeksikymmeneksiviideksi vuodeksi toimilupaa nestemäisten tai kaasumaisten hiilivetyjen kaivauksiin (ns. Muehlwegin toimilupa) noin 5,3 neliökilometrin alueella, joka kuuluu Bas-Rhinin departementtiin.

Toimilupa koskee aluetta, jonka rajaavat seuraavat maantieteelliset pisteet peräkkäin yhdistävät pituus- ja leveyspiirit, kun nollapituuspiiri on Pariisin pituuspiiri:

| Pisteet | Pituus | Leveys |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40° I | 54,40° P |
| B | 6,36° I | 54,40° P |
| C | 6,36° I | 54,38° P |
| D | 6,40° I | 54,38° P |

Pisteet

Pituus

Leveys

A

6,40° I

54,40° P

B

6,36° I

54,40° P

C

6,36° I

54,38° P

D

6,40° I

54,38° P

Hakemusten esittäminen ja luvan myöntämisperusteet

Alkuperäisen hakemuksen ja kilpailevien hakemusten esittäjien on todistettava täyttävänsä luvan myöntämisen ehdot, jotka on määritelty Ranskan 19. huhtikuuta 1995 etsimisluvista antaman ja myöhemmin muuttaman asetuksen 95-427 (Journal officiel de la République française, 22.4.1995) 3 ja 4 pykälässä. Asetuksen voimassaoloa on jatkettu Ranskan 2. kesäkuuta 2006 etsimisluvista ja maanalaisista varastoista antaman asetuksen 2006-648 63 pykälällä.

Kiinnostuneet yritykset voivat lähettää kilpailevan hakemuksensa yhdeksänkymmenen päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisemisesta niiden sääntöjen mukaisesti, jotka on esitetty
  Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä C 374 (30.12.1994, s. 11) julkaistussa ilmoituksessa hiilivetyjen etsimislupien hankkimisesta Ranskassa ja josta säädetään etsimisluvista 19. huhtikuuta 1995 annetussa muutetussa asetuksessa 95-427. Kilpailevat hakemukset on toimitettava kaivosasioista vastaavalle ministerille alla olevaan osoitteeseen.

Päätökset alkuperäisestä ja kilpailevista hakemuksista tehdään mainitun asetuksen 5 pykälässä määritettyjä etsimislupien myöntämisperusteita noudattaen kolmen vuoden kuluessa siitä päivästä, kun Ranskan viranomaiset ovat vastaanottaneet alkuperäisen hakemuksen tai viimeistään 16. toukokuuta 2009.

Toiminnan harjoittamista ja siihen liittyviä päätöksiä koskevat ehdot ja edellytykset

Hakijoita pyydetään tutustumaan kaivoslain (code minière) 79 pykälään ja 79 pykälän 1 momenttiin sekä kaivostöistä 9. toukokuuta 1995 annettuun muutettuun asetukseen nro 95-696 (Journal officiel de la République française, 11.5.1995). Lisätietoja saa seuraavasta osoitteesta:

Ministère de l'économie, des finances et de l'industrie (direction générale de l'énergie et des matières premières, direction des ressources énergétiques et minérales, bureau de la législation minière), 61, Boulevard Vincent Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13, [(puhelin: (33) 144 97 23 02, faksi: (33) 144 97 05 70].

Yllämainittuihin säädösteksteihin voi tutustua osoitteessa:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  EYVL L 164, 30.6.1994.

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/4

---

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemuksen julkaiseminen

(2006/C 332/04)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

MUUTOSHAKEMUS

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

9 artiklassa ja 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu muutoshakemus

”SIERRA MAGINA”

EY nro: ES/PDO/105/0054

SAN ( X ) SMM ( )

Haettu muutos/haetut muutokset:

Eritelmän kohta/kohdat:

| | Tuotteen nimi |
| --- | --- |
| | Tuotteen kuvaus |
| X | Maantieteellinen alue |
| | Alkuperätodisteet |
| | Valmistusmenetelmä |
| | Yhteys maantieteelliseen alkuperään |
| | Merkinnät |
| | Kansalliset vaatimukset |

Image

Tuotteen nimi

Image

Tuotteen kuvaus

X

Maantieteellinen alue

Image

Alkuperätodisteet

Image

Valmistusmenetelmä

Image

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Image

Merkinnät

Image

Kansalliset vaatimukset

Muutos/muutokset:

Maantieteellinen alue

Sisällytetään alueeseen La Guardia de Jaénin kunta, koska tuotanto sen alueella on samanlaista kuin Sierra Mágina -alkuperänimityksen muillakin maantieteellisillä alueilla, olipa kyse fyysisistä ominaisuuksista, viljeltävistä lajikkeista, viljelymenetelmistä ja -käytänteistä, viljelmän puutiheydestä, tuotetun öljyn kemiallisista ja aistinvaraisista ominaisuuksista taikka valmistus- ja pakkausmenetelmien samankaltaisuuksista.

Lisätään kappaleen ”Tuotanto ’kohtaan’ Sierra Mágina -alkuperänimityksellä suojattujen oliiviöljyjen tuotantoalue muodostuu viljelyalueista seuraavissa kunnissa: Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva ja Cárcheles (Cárchel ja Carchelejo)”, seuraava alue:

”La Guardia de Jaén”.

AJANTASAISTETTU YHTEENVETO

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”SIERRA MAGINA”

EY nro: ES/PDO/105/0054

SAN ( X ) SMM ( )

Tämä yhteenveto on laadittu ainoastaan tiedotustarkoituksiin. Hakemuksen täydelliset tiedot löytyvät eritelmästä, joka on saatavissa kohdassa 1 ilmoitetuilta kansallisilta viranomaisilta ja Euroopan komissiolta (1).

1

1.   Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen:

| Nimi: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Osoite: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Puhelin: | (34) 913 47 53 94 |
| Faksi: | (34) 913 47 54 10 |
| Sähköposti: | sgcaproagro@mapya.es |

Nimi:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Osoite:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

o

Puhelin:

(34) 913 47 53 94

Faksi:

(34) 913 47 54 10

Sähköposti:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Hakijaryhmittymä:

| Nimi: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Osoite: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Nimi:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Osoite:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Puhelin:

(34) 953 77 20 90

Faksi:

(34) 953 77 22 72

Sähköposti:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kokoonpano:

tuottaja/jalostaja ( X ) muu ( )

3.   Tuotelaji:

Luokka1.5 — Rasvat (voi, margariini, oliiviöljy jne.)

4.   Eritelmä (yhteenveto 4 artiklan 2 kohdan edellytyksistä)

4.1   Nimi: ”Sierra Mágina”

4.2   Kuvaus: Ekstra-neitsytoliiviöljy, joka on valmistettu oliivipuun (Olea Europea L) oliiveista, jotka kuuluvat Picual- ja Manzanillo de Jaén -lajikkeisiin.

Olea Europea L

Picual

Manzanillo de Jaén

Suojatuista lajikkeista tärkein on Picual-lajike.

Picual

Öljyn ominaisuudet ovat: enimmäishappopitoisuus 0,5 prosenttia, peroksidiarvo enintään 18, K270 enintään 0,20 ja kosteus- ja epäpuhtausarvo enintään 0,1 prosenttia.

270

Öljyt ovat erittäin tasalaatuisia, hedelmäisiä ja hieman kitkeriä. Niiden väri vaihtelee syvän vihreästä kullankeltaiseen riippuen oliivien korjuuhetkestä ja oliivitarhan sijainnista alueen sisällä.

Picual-lajikkeen oliivien osuus suojattujen öljyjen valmistuksessa on vähintään 90 prosenttia.

Picual

4.3   Maantieteellinen alue: Alueen sijainti ja rajat: Viljelyaluetta ympäröi luonnonpuisto, jonka mukaan alkuperänimitys on annettu. Alue sijaitsee keskellä Jaénin maakunnan eteläosaa ja käsittää 16 kuntaa. Oliivitarhojen pinta-ala on 64 009 hehtaaria eli 84 prosenttia viljelykäytössä olevasta maasta.

Alueen kunnat: Alueeseen kuuluvat seuraavat Jaénin maakunnan kunnat: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel ja Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera ja Torres.

4.4   Alkuperätodisteet: Öljypuristamoon tuotavat oliivit ovat hyväksyttyjä lajikkeita, ja ne ovat peräisin neuvoston rekisteröimistä oliivitarhoista. Öljy uutetaan rekisteröidyissä öljypuristamoissa, jotka sijaitsevat viljelyalueella ja ovat neuvoston tarkastajien valvonnassa. Öljy varastoidaan öljypuristamoihin tai rekisteröityihin pakkaamoihin. Valmis öljy testataan kemiallis-fysikaalisissa ja aistinvaraisissa kokeissa, ja ainoastaan ne öljyerät, jotka läpäisevät kaikki tarkastusprosessin vaiheet, pullotetaan ja lähetetään myyntiin. Öljylle annetaan alkuperänimitys, ja sääntelyneuvosto myöntää sille numeroidun vastaetiketin.

4.5   Valmistusmenetelmä: Hyväksyttyihin lajikkeisiin kuuluvat ja rekisteröidyissä oliivitarhoissa viljellyt oliivit kerätään niiden kypsyttyä erittäin huolellisesti ja erottaen toisistaan puusta poimitut ja maahan pudonneet hedelmät. Oliivit kuljetetaan öljypuristamoihin niin, etteivät ne vaurioidu kuljetuksen aikana. Oliivit puhdistetaan ja pestään lehtien, hedelmän kantojen, mullan ja muiden epäpuhtauksien poistamiseksi. Tämän jälkeen oliivit murskataan, jotta niistä voitaisiin alkaa uuttaa öljyä. Prosessi suoritetaan loppuun alle 48 tunnissa. Öljyn valmistukseen käytetään asianmukaisia menetelmiä, jotka sääntelyneuvosto on hyväksynyt ja joiden käyttöä se valvoo. Valmis öljy jätetään dekantoitumaan. Kun laadukas öljy on saatu erotettua, se tutkitaan ja luokitellaan. Ainoastaan ekstra-neitsytoliiviöljy suojataan alkuperänimityksellä.

4.6   Yhteys maantieteelliseen alkuperään: Sierra Mágina on laaja yhtenäinen vuoristoalue, joka sijaitsee suoraan koillisesta lounaaseen olevalla tasangolla. Alue ei ole kovin pitkä, ja sen ympärillä on pienempiä vuoria. Oliivitarhat sijaitsevat tasaisemmilla alueilla, jotka ympäröivät korkeimmillaan 850 metrin korkuista yhtenäistä vuoristoaluetta. Vuoristoalue näyttääkin oliivipuiden ympäröimältä saarelta. Alueen maalajeina ovat yleensä litosol, regosol, kalkkimaa, kambrisol ja kromipitoinen luvisol. Ilmastotyyppi on joko subtrooppinen tai leuto Välimeren ilmasto, jossa vuoden keskilämpötila on 13–17 celsiusastetta ja vuosittainen sademäärä keskimäärin 400–800 mm. Perinteiset viljelymenetelmät, muokkaus, oksiminen, tuholaisten ja kasvitautien valvonta mahdollistavat oliivipuille asianmukaisen kasvuympäristön niin, että ne tuottavat terveitä hedelmiä, joista saadaan laadukasta öljyä, jonka ominaisuudet ovat tiiviisti sidoksissa maantieteelliseen ympäristöön.

4.7   Valvontaelin:

| Nimi: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Osoite: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Nimi:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Osoite:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Puhelin:

(34) 953 77 20 90

Faksi:

(34) 953 77 22 72

Sähköposti:

D.O.sierra-magina@swin.net

Valvontaelin on standardin 45-011 mukainen.

4.8   Merkinnät: Pakkauksissa on oltava merkintä ”Sierra Mágina”. Sääntelyneuvosto hyväksyy etiketit sekä numeroi ja myöntää vastaetiketit.

4.9   Kansalliset vaatimukset:

| — | Joulukuun 2. päivänä 1970 annettu laki nro 25/1970 ”Estatuto de la Viña, del Vino y de los Alcoholes”. |
| --- | --- |

—

Joulukuun 2. päivänä 1970 annettu laki nro 25/1970 ”Estatuto de la Viña, del Vino y de los Alcoholes”.

| — | Helmikuun 25. päivänä 1997 annettu määräys, jossa hyväksytään alkuperänimitys ”Sierra Mágina”. |
| --- | --- |

—

Helmikuun 25. päivänä 1997 annettu määräys, jossa hyväksytään alkuperänimitys ”Sierra Mágina”.

---

(1)  Euroopan komissio, Maatalouden ja maaseudun kehittämien pääosasto, Maataloustuotteiden laatupolitiikan yksikkö, B-1049 Bryssel.

1

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/7

---

Yhdistetyn nimikkeistön (CN) yhdenmukainen soveltaminen

(Tavaroiden luokittelu)

(2006/C 332/05)

Tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista 23 päivänä heinäkuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/871, 10 artiklan (1) kohdan mukaisesti annetut selittävät huomautukset

Muutetaan Selittävät huomautukset Euroopan yhteisöjen yhdistettyyn nimikkeistöön (2) seuraavasti:

Lisätään sivulle 324 teksti seuraavasti:

| ”8471 60 80 | muut
  Tähän alanimikkeeseen kuuluvien monitorien toiminta perustuu erilaisiin näyttöteknologioihin, kuten katodisädeputkeen (CRT) ja nestekidenäyttöön (LCD).
  Jollei 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdasta muuta johdu, niitä käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisissa tietojenkäsittelyjärjestelmissä.
  Tähän alanimikkeeseen kuuluvien monitorien ominaisuudet helpottavat yleensä pitempiaikaista katselua lähietäisyydeltä.
  Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla monitoreilla on seuraavat ominaisuudet:






  — | ne pystyvät vastaanottamaan signaalia ainoastaan nimikkeeseen 8471 kuuluvan automaattisen tietojenkäsittelykoneen keskusyksiköstä; |
| --- | --- | --- |

”8471 60 80

muut

Tähän alanimikkeeseen kuuluvien monitorien toiminta perustuu erilaisiin näyttöteknologioihin, kuten katodisädeputkeen (CRT) ja nestekidenäyttöön (LCD).

Jollei 84 ryhmän 5 huomautuksen E kohdasta muuta johdu, niitä käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisissa tietojenkäsittelyjärjestelmissä.

Tähän alanimikkeeseen kuuluvien monitorien ominaisuudet helpottavat yleensä pitempiaikaista katselua lähietäisyydeltä.

Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla monitoreilla on seuraavat ominaisuudet:

—

ne pystyvät vastaanottamaan signaalia ainoastaan nimikkeeseen 8471 kuuluvan automaattisen tietojenkäsittelykoneen keskusyksiköstä;

| — | niiden kuvasuhde on yleensä 4:3 tai 5:4; |
| --- | --- |

—

niiden kuvasuhde on yleensä 4:3 tai 5:4;

| — | niissä on usein kallistus- ja kääntömekanismit ja heijastamattomat pinnat; |
| --- | --- |

—

niissä on usein kallistus- ja kääntömekanismit ja heijastamattomat pinnat;

| — | ne voivat sisältää enintään kaksi kaiutinta. |
| --- | --- |

—

ne voivat sisältää enintään kaksi kaiutinta.

Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla CRT-tyyppisillä monitoreilla on seuraavat lisäominaisuudet:

| — | niissä on erityisiä liittimiä, kuten SUB-D-liittimiä; |
| --- | --- |

—

niissä on erityisiä liittimiä, kuten SUB-D-liittimiä;

| — | niiden näytön pisteväli alkaa 0,41 mm:stä keskisuurella resoluutiolla ja pienenee resoluution kasvaessa. |
| --- | --- |

—

niiden näytön pisteväli alkaa 0,41 mm:stä keskisuurella resoluutiolla ja pienenee resoluution kasvaessa.

Tähän alanimikkeeseen kuuluvilla muilla kuin CRT-tyyppisillä monitoreilla (esim. LCD) on seuraavat lisäominaisuudet: niiden kuvaruudun diagonaalimitta on yleensä enintään 48,5 cm (19 tuumaa).

Tähän alanimikkeeseen kuuluvat monitorit eivät sovellu seuraavaan:

| — | niitä ei voi liittää videolähteeseen, kuten DVD:n tallennus- tai toistolaitteeseen, kameraan tai videokameranauhuriin, satelliittivastaanottimeen tai videopelilaitteeseen; |
| --- | --- |

—

niitä ei voi liittää videolähteeseen, kuten DVD:n tallennus- tai toistolaitteeseen, kameraan tai videokameranauhuriin, satelliittivastaanottimeen tai videopelilaitteeseen;

| — | ne eivät voi sisältää komponentteja (esim. kromadekooderi, Y/C-erottelu), joiden avulla monitori voi näyttää kuvaa komposiittivideon kantataajuus-signaalista (CVBS) tai komposiittivideosignaalista (jonka aaltomuoto noudattaa jotain televisiolähetysstandardia, kuten NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) tai S-Video-signaalista tai kun ne pystyvät toistamaan kuvaa hyväksymällä komponenttivideosignaalien (esim. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI) ja High-Definition-SDI (HD-SDI) kaltaisia signaaleja ja digitaalisen videon (DV) signaaleja (esim. MPEG1, MPEG2, MPEG4); |
| --- | --- |

—

ne eivät voi sisältää komponentteja (esim. kromadekooderi, Y/C-erottelu), joiden avulla monitori voi näyttää kuvaa komposiittivideon kantataajuus-signaalista (CVBS) tai komposiittivideosignaalista (jonka aaltomuoto noudattaa jotain televisiolähetysstandardia, kuten NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) tai S-Video-signaalista tai kun ne pystyvät toistamaan kuvaa hyväksymällä komponenttivideosignaalien (esim. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI) ja High-Definition-SDI (HD-SDI) kaltaisia signaaleja ja digitaalisen videon (DV) signaaleja (esim. MPEG1, MPEG2, MPEG4);

| — | niissä ei voi olla infrapunavastaanotinta infrapunakauko-ohjaimesta tulevien signaalien vastaanottoon; |
| --- | --- |

—

niissä ei voi olla infrapunavastaanotinta infrapunakauko-ohjaimesta tulevien signaalien vastaanottoon;

| — | niissä ei voi olla painiketta kanavien vaihtamiseen eteen- ja taaksepäin; |
| --- | --- |

—

niissä ei voi olla painiketta kanavien vaihtamiseen eteen- ja taaksepäin;

| — | niissä ei voi olla liitäntöjä kuten DVI-D, DVI-I ja HDMI, vaikka nämä liitännät eivät tue HDCP-suojausta; |
| --- | --- |

—

niissä ei voi olla liitäntöjä kuten DVI-D, DVI-I ja HDMI, vaikka nämä liitännät eivät tue HDCP-suojausta;

| — | niissä ei voi olla liitäntöjä pistoyksikkömoduuleille (’slot-in’) tai muille laitteille, jotka mahdollistavat yhteyden videolähteeseen tai televisiosignaalien vastaanoton; |
| --- | --- |

—

niissä ei voi olla liitäntöjä pistoyksikkömoduuleille (’slot-in’) tai muille laitteille, jotka mahdollistavat yhteyden videolähteeseen tai televisiosignaalien vastaanoton;

| — | niitä ei voi käyttää muissa kuin automaattisissa tietojenkäsittelyjärjestelmissä (esim. kotiteatterit, videoeditointijärjestelmät, lääketieteellisen kuvantamisen järjestelmät tai paino- tai grafiikkateollisuuden järjestelmät värivedosten esipainatukseen). |
| --- | --- |

—

niitä ei voi käyttää muissa kuin automaattisissa tietojenkäsittelyjärjestelmissä (esim. kotiteatterit, videoeditointijärjestelmät, lääketieteellisen kuvantamisen järjestelmät tai paino- tai grafiikkateollisuuden järjestelmät värivedosten esipainatukseen).

Tähän alanimikkeeseen eivät kuulu:

| a) | televisiovastaanottimet (nimike 8528); |
| --- | --- |

a)

televisiovastaanottimet (nimike 8528);

| b) | nimikkeen 8528 videomonitorit; |
| --- | --- |

b)

nimikkeen 8528 videomonitorit;

| c) | nimikkeen 8531 ilmaisintaulut.” |
| --- | --- |

c)

nimikkeen 8531 ilmaisintaulut.”

Sivu 339:

Sivu 339:

| 8528 21 14 – 8528 21 90 | Värimonitorit
  Korvataan nykyinen teksti seuraavasti:
  ”Videomonitorit riippumatta siitä, perustuuko niiden toiminta erilaisiin näyttöteknologioihin, kuten katodisädeputkeen (CRT), nestekidenäyttöön (LCD), orgaanisiin valodiodeihin (OLED) tai plasmaan, kuuluvat näihin alanimikkeisiin, paitsi jos voidaan osoittaa, että niitä käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä.
  Näihin alanimikkeisiin kuuluvien monitorien ominaisuudet helpottavat yleensä pitempiaikaista katselua kaukoetäisyydeltä, esimerkiksi näyttelyissä ja kotiteatterijärjestelmissä, televisiostudioissa ja videovalvontajärjestelmissä.
  Jotkin monitorit helpottavat katselua lähietäisyydeltä, esimerkiksi mittaukseen tai tarkistukseen liittyvissä tai lääketieteellisissä sovelluksissa, ajoneuvojen peruutuskameroissa tai radionavigointilaitteissa.
  Jotkin monitorit on varustettu liittimin tai liitännöin, kuten Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I ja HDMI. Näiden liittimien tai liitäntöjen avulla voidaan vastaanottaa signaalia videolähteestä, kuten DVD:n tallennus- tai toistolaitteesta, kamerasta tai videokameranauhurista, satelliittivastaanottimesta tai videopelilaitteesta. Näissä monitoreissa voi olla myös liitännät nimikkeeseen 8471 kuuluvia automaattisia tietojenkäsittelykoneita varten.
  Joissakin monitoreissa voi olla liitännät signaalien vastaanottoon esimerkiksi kassakoneesta, pankkiautomaatista, radionavigointilaitteesta, numeerisesta ohjauspaneelista tai ohjelmoitavasta logiikasta, 90 ryhmään kuuluvista mittaus-, tarkistus- tai lääketieteellisistä laitteista.
  Niissä voi olla erilliset sisäänmenot punaiselle (R), vihreälle (G) ja siniselle (B) tai ne voivat sisältää komponentteja (esim. kromadekooderi, Y/C-erottelu), joiden avulla monitori voi näyttää kuvaa komposiittivideon kantataajuus-signaalista (CVBS) tai komposiittivideosignaalista (jonka aaltomuoto noudattaa jotain lähetysstandardia, kuten NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) tai S-Video-signaalista tai kun ne pystyvät toistamaan kuvaa hyväksymällä komponenttivideosignaalien (esim. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI) ja High-Definition-SDI (HD-SDI) kaltaisia signaaleja ja digitaalisen videon (DV) signaaleja (esim. MPEG1, MPEG2, MPEG4).
  Niissä voi olla liittimet audiosignaalien vastaanottoa varten.
  Muiden kuin CRT-tyyppisten monitorien (esim. LCD ja plasma) kuvasuhde on usein 16:9 tai 16:10.
  Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu:






  a) | monitorit, jollaisia käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä (alanimike 8471 60 80); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 – 8528 21 90

Värimonitorit

Korvataan nykyinen teksti seuraavasti:

”Videomonitorit riippumatta siitä, perustuuko niiden toiminta erilaisiin näyttöteknologioihin, kuten katodisädeputkeen (CRT), nestekidenäyttöön (LCD), orgaanisiin valodiodeihin (OLED) tai plasmaan, kuuluvat näihin alanimikkeisiin, paitsi jos voidaan osoittaa, että niitä käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä.

Näihin alanimikkeisiin kuuluvien monitorien ominaisuudet helpottavat yleensä pitempiaikaista katselua kaukoetäisyydeltä, esimerkiksi näyttelyissä ja kotiteatterijärjestelmissä, televisiostudioissa ja videovalvontajärjestelmissä.

Jotkin monitorit helpottavat katselua lähietäisyydeltä, esimerkiksi mittaukseen tai tarkistukseen liittyvissä tai lääketieteellisissä sovelluksissa, ajoneuvojen peruutuskameroissa tai radionavigointilaitteissa.

Jotkin monitorit on varustettu liittimin tai liitännöin, kuten Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I ja HDMI. Näiden liittimien tai liitäntöjen avulla voidaan vastaanottaa signaalia videolähteestä, kuten DVD:n tallennus- tai toistolaitteesta, kamerasta tai videokameranauhurista, satelliittivastaanottimesta tai videopelilaitteesta. Näissä monitoreissa voi olla myös liitännät nimikkeeseen 8471 kuuluvia automaattisia tietojenkäsittelykoneita varten.

Joissakin monitoreissa voi olla liitännät signaalien vastaanottoon esimerkiksi kassakoneesta, pankkiautomaatista, radionavigointilaitteesta, numeerisesta ohjauspaneelista tai ohjelmoitavasta logiikasta, 90 ryhmään kuuluvista mittaus-, tarkistus- tai lääketieteellisistä laitteista.

Niissä voi olla erilliset sisäänmenot punaiselle (R), vihreälle (G) ja siniselle (B) tai ne voivat sisältää komponentteja (esim. kromadekooderi, Y/C-erottelu), joiden avulla monitori voi näyttää kuvaa komposiittivideon kantataajuus-signaalista (CVBS) tai komposiittivideosignaalista (jonka aaltomuoto noudattaa jotain lähetysstandardia, kuten NTSC, SECAM, PAL, D-MAC) tai S-Video-signaalista tai kun ne pystyvät toistamaan kuvaa hyväksymällä komponenttivideosignaalien (esim. YUV, YCBCR, YPBPR), Serial Digital Interface (SDI) ja High-Definition-SDI (HD-SDI) kaltaisia signaaleja ja digitaalisen videon (DV) signaaleja (esim. MPEG1, MPEG2, MPEG4).

B

R

B

R

Niissä voi olla liittimet audiosignaalien vastaanottoa varten.

Muiden kuin CRT-tyyppisten monitorien (esim. LCD ja plasma) kuvasuhde on usein 16:9 tai 16:10.

Näihin alanimikkeisiin eivät kuulu:

a)

monitorit, jollaisia käytetään yksinomaan tai pääasiallisesti automaattisessa tietojenkäsittelyjärjestelmässä (alanimike 8471 60 80);

| b) | kuvapuhelimet (alanimike 8517 19 10); |
| --- | --- |

b)

kuvapuhelimet (alanimike 8517 19 10);

| c) | nimikkeen 8531 ilmaisintaulut.” |
| --- | --- |

c)

nimikkeen 8531 ilmaisintaulut.”

---

(1)  EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1549/2006 (EYVL L 301, 31.10.2006, s. 1).

1

(2)  EYVL C 50, 28.2.2006, s. 1.

2

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/10

---

Direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan mukaista hakemusta koskeva ilmoitus — Määräajan pidennys

(2006/C 332/06)

Jäsenvaltion esittämä hakemus

Komissio vastaanotti 20. marraskuuta 2006 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY 30 artiklan 4 kohdan mukaisen hakemuksen (1).

Tämä Tanskan esittämä hakemus koskee maan postipakettipalveluja. Hakemus on julkaistu
  Euroopan unionin virallisessa lehdessä C 298, s. 13, 8.12.2006. Alunperin asetettu määräaika päättyy 21.2.2007.

Ottaen huomioon, että komission yksiköiden on hankittava lisätietoja ja tarkasteltava niitä, kyseistä hakemusta koskevan komission päätöksen tekemisen määräaikaa pidennetään kuukaudella direktiivin 30 artiklan 6 kohdan kolmannen virkkeen säännösten mukaisesti.

Lopullinen määräaika on näin ollen 22.3.2007.

---

(1)  EUVL L 134, 30.4.2004, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1874/2004 (EUVL L 326, 29.10.2004, s. 17).

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/11

---

VALTIONTUKI — ITÄVALTA

Valtiontuki N:o C 50/2006 (ex NN 68/2006)

Valtiontakaus BAWAG-PSK:lle

Kehotus huomautusten esittämiseen EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisesti

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/C 332/07)

Komissio on ilmoittanut 22.11.2006 päivätyllä, tätä tiivistelmää seuraavilla sivuilla todistusvoimaisella kielellä toistetulla kirjeellä Itävallalle päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee mainittua toimenpidettä.

Komissio on päättänyt olla vastustamatta eräitä muita tukia/toimenpiteitä, kuten tätä tiivistelmää seuraavassa kirjeessä selostetaan.

Asianomaiset voivat esittää huomautuksensa toimenpiteestä, jota koskevan menettelyn komissio aloittaa, kuukauden kuluessa tämän tiivistelmän ja sitä seuraavan kirjeen julkaisemisesta. Huomautukset on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen:

| Euroopan komissio |
| --- |
| Kilpailun pääosasto |
| Linja: Valtiontuet II |
| Valtiontukien kirjaamo |
| B-1049 Bryssel |
| Faksi: (32-2) 296 12 42 |

Euroopan komissio

Kilpailun pääosasto

Linja: Valtiontuet II

Valtiontukien kirjaamo

B-1049 Bryssel

Faksi: (32-2) 296 12 42

Huomautukset toimitetaan Itävallalle. Huomautusten esittäjä voi pyytää kirjallisesti henkilöllisyytensä luottamuksellista käsittelyä. Tämä pyyntö on perusteltava.

TIIVISTELMÄ

| (1) | BAWAG-PSK on pörssiin listautumaton pankki- ja rahoitusalan konserni, joka toimii kaikilla rahoituspalvelujen aloilla Itävallassa ja ulkomailla. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK on pörssiin listautumaton pankki- ja rahoitusalan konserni, joka toimii kaikilla rahoituspalvelujen aloilla Itävallassa ja ulkomailla.

1.   ARVIOITAVA TOIMENPIDE

| (2) | Tässä päätöksessä arvioitava toimenpide koskee BAWAG-PSK:lle 8. toukokuuta 2006 säädetyn lain (BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, jäljempänä ”laki”) nojalla myönnettyä 900 miljoonan euron valtiontakausta. |
| --- | --- |

(2)

Tässä päätöksessä arvioitava toimenpide koskee BAWAG-PSK:lle 8. toukokuuta 2006 säädetyn lain (BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz, jäljempänä ”laki”) nojalla myönnettyä 900 miljoonan euron valtiontakausta.

1.1.   BAWAG-PSK:n vaikeuksien alkuperä

| (3) | Itävallan mukaan BAWAG-PSK:n taloudelliset vaikeudet johtuvat pääasiassa kahdesta toimenpiteestä (Karibian toimenpiteet ja Refco), joiden toteutukseen osallistui eräitä konsernin entisen johdon jäseniä. Nämä erityistoimenpiteet pystyttiin toteuttamaan, koska riskienhallinta oli riittämätöntä ja toimenpiteisiin osallistuneet henkilöt tahallisesti kiersivät olemassa olevia valvontakeinoja. |
| --- | --- |

(3)

Itävallan mukaan BAWAG-PSK:n taloudelliset vaikeudet johtuvat pääasiassa kahdesta toimenpiteestä (Karibian toimenpiteet ja Refco), joiden toteutukseen osallistui eräitä konsernin entisen johdon jäseniä. Nämä erityistoimenpiteet pystyttiin toteuttamaan, koska riskienhallinta oli riittämätöntä ja toimenpiteisiin osallistuneet henkilöt tahallisesti kiersivät olemassa olevia valvontakeinoja.

| (4) | Nämä tapahtumat johtivat arvonalennuksiin, joiden vuoksi vuoden 2005 taseeseen oli tehtävä [...] (1) miljoonan EUR varaus. BAWAG-PSK pystyi kattamaan tästä määrästä vain [...] miljoonaa EUR rahastoiduilla varoilla ja nettovuosituloilla. |
| --- | --- |

(4)

Nämä tapahtumat johtivat arvonalennuksiin, joiden vuoksi vuoden 2005 taseeseen oli tehtävä [...] (1) miljoonan EUR varaus. BAWAG-PSK pystyi kattamaan tästä määrästä vain [...] miljoonaa EUR rahastoiduilla varoilla ja nettovuosituloilla.

| (5) | Lehdistön varoitusten seurauksena erittäin monet tallettajat nostivat käyttö- ja säästötileillä olleet varansa vuoden 2006 huhtikuun lopussa ja toukokuun alussa. |
| --- | --- |

(5)

Lehdistön varoitusten seurauksena erittäin monet tallettajat nostivat käyttö- ja säästötileillä olleet varansa vuoden 2006 huhtikuun lopussa ja toukokuun alussa.

1.2.   Valtiontakaus

| (6) | Ilman valtiontakausta BAWAG-PSK ei olisi pystynyt noudattamaan Itävallan pankkilain (BWG) vakavaraisuus- ja pääomasäännöksiä eikä tekemään vuoden 2005 tilinpäätöstä. |
| --- | --- |

(6)

Ilman valtiontakausta BAWAG-PSK ei olisi pystynyt noudattamaan Itävallan pankkilain (BWG) vakavaraisuus- ja pääomasäännöksiä eikä tekemään vuoden 2005 tilinpäätöstä.

| (7) | Itävallan mukaan takauksen tavoitteena on






  — | vakauttaa BAWAG PSK:n asema ja vahvistaa sitä; |
| --- | --- | --- |

(7)

Itävallan mukaan takauksen tavoitteena on

—

vakauttaa BAWAG PSK:n asema ja vahvistaa sitä;

| — | mahdollistaa vuoden 2005 taseen laatiminen; |
| --- | --- |

—

mahdollistaa vuoden 2005 taseen laatiminen;

| — | mahdollistaa myyntitoimien aloittaminen tai jatkaminen; |
| --- | --- |

—

mahdollistaa myyntitoimien aloittaminen tai jatkaminen;

| — | säilyttää BAWAG PSK:n toimintakyky tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

—

säilyttää BAWAG PSK:n toimintakyky tulevaisuudessa;

| — | vahvistaa sijoittajien luottamusta Itävallan rahoitusmarkkinoihin. |
| --- | --- |

—

vahvistaa sijoittajien luottamusta Itävallan rahoitusmarkkinoihin.

| (8) | Takaus päättyy 60 päivää sen jälkeen kun BAWAG-PSK on myyty, mutta periaatteessa viimeistään 1. heinäkuuta 2007. Tätä aikaa voidaan kuitenkin jatkaa tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(8)

Takaus päättyy 60 päivää sen jälkeen kun BAWAG-PSK on myyty, mutta periaatteessa viimeistään 1. heinäkuuta 2007. Tätä aikaa voidaan kuitenkin jatkaa tietyin edellytyksin.

| (9) | BAWAG-PSK:n maksama takauspalkkio on 0,2 prosenttia vuodessa 30. kesäkuuta 2007 saakka ja sen jälkeen 1,2 prosenttia. |
| --- | --- |

(9)

BAWAG-PSK:n maksama takauspalkkio on 0,2 prosenttia vuodessa 30. kesäkuuta 2007 saakka ja sen jälkeen 1,2 prosenttia.

1.3.   Rakenneuudistussuunnitelma

| (10) | Itävalta huomauttaa, että rakenneuudistustoimenpiteiden pääasiallisena tarkoituksena on vähentää toimintaan liittyviä riskejä ja parantaa liiketoiminnan kannattavuutta. |
| --- | --- |

(10)

Itävalta huomauttaa, että rakenneuudistustoimenpiteiden pääasiallisena tarkoituksena on vähentää toimintaan liittyviä riskejä ja parantaa liiketoiminnan kannattavuutta.

1.4.   Lieventävät toimenpiteet

| (11) | Itävalta katsoo useiden tekijöiden osoittavan, että tuen kohtuuton vääristävä vaikutus kilpailuun vältetään. |
| --- | --- |

(11)

Itävalta katsoo useiden tekijöiden osoittavan, että tuen kohtuuton vääristävä vaikutus kilpailuun vältetään.

1.5.   Myyntimenettely

| (12) | BAWAG-PSK:n osakkaat ovat päättäneet myydä jopa koko omistuksensa pankista. Myynti alkoi sijoituspankin tuella. |
| --- | --- |

(12)

BAWAG-PSK:n osakkaat ovat päättäneet myydä jopa koko omistuksensa pankista. Myynti alkoi sijoituspankin tuella.

2.   ARVIOINTI

| (13) | BAWAG-PSK on ollut valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (2) (jäljempänä ”suuntaviivat”) mukainen vaikeuksissa oleva yritys. BAWAG-PSK:lle, joka on vaikeuksissa oleva yritys, myönnetty takaus olisi valtiontukea. Tuki olisi sääntöjenvastaista, koska siitä ei ilmoitettu ennen sen täytäntöönpanoa. |
| --- | --- |

(13)

BAWAG-PSK on ollut valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (2) (jäljempänä ”suuntaviivat”) mukainen vaikeuksissa oleva yritys. BAWAG-PSK:lle, joka on vaikeuksissa oleva yritys, myönnetty takaus olisi valtiontukea. Tuki olisi sääntöjenvastaista, koska siitä ei ilmoitettu ennen sen täytäntöönpanoa.

2.1.   Tuen määrä

| (14) | Komissiolla ei ole varmuutta siitä, onko Itävallan tekemä analyysi takauksen tukiosasta riittävä. |
| --- | --- |

(14)

Komissiolla ei ole varmuutta siitä, onko Itävallan tekemä analyysi takauksen tukiosasta riittävä.

2.2.   Sääntöjenvastaisen tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevat mahdolliset oikeusperustat

| (15) | Ainoat teoreettiset oikeusperustat, joilla takauksen soveltuvuutta yhteismarkkinoille voidaan arvioida, olisivat suuntaviivojen mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohta ja 87 artiklan 3 kohdan c alakohta. |
| --- | --- |

(15)

Ainoat teoreettiset oikeusperustat, joilla takauksen soveltuvuutta yhteismarkkinoille voidaan arvioida, olisivat suuntaviivojen mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohta ja 87 artiklan 3 kohdan c alakohta.

2.2.1   Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b alakohta

| (16) | On epätodennäköistä, että BAWAG-PSK:n vakavalla maksuvalmiuskriisillä olisi ollut vaikutuksia Itävallan rahoitusjärjestelmään kokonaisuutena tarkastellen ja yleisemmin Itävallan koko talouteen. |
| --- | --- |

(16)

On epätodennäköistä, että BAWAG-PSK:n vakavalla maksuvalmiuskriisillä olisi ollut vaikutuksia Itävallan rahoitusjärjestelmään kokonaisuutena tarkastellen ja yleisemmin Itävallan koko talouteen.

2.2.2   Pelastamistuki

| (17) | On kyseenalaista, voitaisiinko takaus katsoa pelastamistueksi. |
| --- | --- |

(17)

On kyseenalaista, voitaisiinko takaus katsoa pelastamistueksi.

2.2.3   Rakenneuudistustuki

| (18) | Suuntaviivoissa määrätään edellytyksistä, jotka on täytettävä, jotta rakenneuudistustuki soveltuisi yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(18)

Suuntaviivoissa määrätään edellytyksistä, jotka on täytettävä, jotta rakenneuudistustuki soveltuisi yhteismarkkinoille.

Pitkäaikainen elinkelpoisuus/rakenneuudistussuunnitelma

| (19) | Rakenneuudistussuunnitelman mukaiset toimenpiteet eivät mahdollisesti riitä palauttamaan BAWAG-PSK:n pitkäaikaista elinkelpoisuutta. |
| --- | --- |

(19)

Rakenneuudistussuunnitelman mukaiset toimenpiteet eivät mahdollisesti riitä palauttamaan BAWAG-PSK:n pitkäaikaista elinkelpoisuutta.

Kohtuuttomien kilpailua vääristävien vaikutusten välttäminen

| (20) | On kyseenalaista, olisivatko BAWAG-PSK:n jo toteuttamat tai suunnittelemat omaisuuserien myynnit riittäviä kilpailun kohtuuttomien vääristymien välttämiseksi. |
| --- | --- |

(20)

On kyseenalaista, olisivatko BAWAG-PSK:n jo toteuttamat tai suunnittelemat omaisuuserien myynnit riittäviä kilpailun kohtuuttomien vääristymien välttämiseksi.

Tuen rajaaminen välttämättömään

| (21) | Komissio tarvitsee lisätietoja arvioidakseen, onko BAWAG-PSK:n osuus rakenneuudistuskustannuksista vähintään 50 prosenttia. |
| --- | --- |

(21)

Komissio tarvitsee lisätietoja arvioidakseen, onko BAWAG-PSK:n osuus rakenneuudistuskustannuksista vähintään 50 prosenttia.

Tuen hyväksymiselle asetettavat erityisedellytykset

| (22) | Komissio muistuttaa, että kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi toteutettujen toimenpiteiden lisäksi se saattaa asettaa ehtoja ja velvoitteita, jotka se katsoo tarpeellisiksi, jotta voitaisiin varmistaa, että tuki ei vääristä kilpailua yhteisen edun vastaisesti. |
| --- | --- |

(22)

Komissio muistuttaa, että kilpailun kohtuuttoman vääristymisen välttämiseksi toteutettujen toimenpiteiden lisäksi se saattaa asettaa ehtoja ja velvoitteita, jotka se katsoo tarpeellisiksi, jotta voitaisiin varmistaa, että tuki ei vääristä kilpailua yhteisen edun vastaisesti.

3.   PÄÄTELMÄ

Komissio pyytää EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn osana Itävaltaa kuukauden kuluessa tämän kirjeen vastaanottamisesta esittämään huomautuksensa ja toimittamaan kaikki tiedot, jotka voivat auttaa BAWAG-PSK:lle myönnetyn valtiontakauksen arvioinnissa.

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 14 artiklan mukaan sääntöjenvastainen tuki voidaan periä takaisin tuensaajalta.

KIRJEEN TEKSTI

”Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.”

---

(1)  Liikesalaisuus

1

(2)  EUVL C 244, 1.10.2004, s. 2.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/30

---

Euroopan laajuisen suurten nopeuksien rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta 23 päivänä heinäkuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/48/EY täytäntöönpanoon liittyvä komission tiedonanto

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(Direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien nimet ja viitenumerot)

(2006/C 332/08)

| ESO:n viitenumero  (1) | Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi
  (ja viiteasiakirja) | Korvattavan standardin viitenumero | Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimusten-mukaisuus-olettamus lakkaa
  Huomautus 1 |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Kiskoliikenne. Akustiikka. Kiskoajoneuvon aiheuttaman melun mittaus (ISO 3095:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Kiskoliikenne. Akustiikka. Kiskoajoneuvon sisäpuolisen melun mittaus (ISO 3381:2005) | — | |
| CEN | EN 12663:2000
  Kiskoliikenne. Kiskoliikenneajoneuvon korin rakenteelliset vaatimukset | — | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Kiskoliikenne. Rautatiekaluston ilmastointi. Osa 1: Matkustusmukavuusparametrit | — | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Kiskoliikenne. Liikkuvan rautatiekaluston ilmastointi. Osa 2: Tyyppitestit | — | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Kiskoliikenne. Rata. Betoniset rata- ja vaihdepölkyt. Osa 1: Yleiset vaatimukset | — | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 4: Käynnistys, lukitus ja havaitseminen | — | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 5: Vaihteet | — | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 6: Kiinteät tavalliset ja loivat risteykset | — | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 7: Kääntyväkärkinen risteys | — | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 9: Suunnitteluprosessit | — | |
| CEN | EN 13260:2003
  Kiskoliikenne. Pyöräkerrat ja telit. Pyöräkerrat. Tuotevaatimukset | — | |
| CEN | EN 13262:2004
  Kiskoliikenne. Pyöräkerrat ja telit. Pyörät. Tuotevaatimukset | — | |
| CEN | EN 13272:2001
  Kiskoliikenne. Joukkoliikenteen kaluston valaistus | — | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Kiskoliikenne. Rata. Kiinnitysjärjestelmien vaatimukset. Osa 1: Määritelmät | — | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | Huomautus 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Kiskoliikenne. Rata. Kiinnitysjärjestelmien vaatimukset. Osa 2: Betonisten ratapölkkyjen kiinnitysjärjestelmät | — | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | Huomautus 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Kiskoliikenne. Rata. Kiinnitysjärjestelmien vaatimukset. Osa 5: Kiintoraiteen kiskonkiinnitysjärjestelmät | — | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | Huomautus 3 | 28.2.2007 |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Kiskoliikenne. Rata. Kiskot. Osa 1: 46 kg/m ja enemmän painavat Vignole-kiskot | — | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Kiskoliikenne. Rata. Kiskot. Osa 2: 46 kg/m ja enemmän painavien Vignole-kiskojen yhteydessä käytettävät vaihde- ja risteyskiskot | — | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Kiskoliikenne. Rata. Kiskot. Osa 3: Vastakiskot | — | |
| CEN | EN 13715:2006
  Kiskoliikenne. Pyöräkerrat ja telit. Pyörät. Pyörän profiili | — | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Kiskoliikenne. Rata. Ratageometrian laatu. Osa 1: Ratageometrian kuvaus | — | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Kiskoliikenne. Aerodynamiikka. Osa 4: Aerodynamiikan vaatimukset ja testimenetelmät aviomella radalla | — | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Kiskoliikenne. Ohjaamoiden ilmastointi. Osa 2: Tyyppitestit | — | |
| CEN | EN 14363:2005
  Kiskoliikenne. Kiskoajoneuvojen kulkuominaisuuksien hyväksymistestaus. Liikkeessä olevan ajoneuvon testaus ja paikallaan olevan testit | — | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Kiskoliikenne. Jarrutus. Pysähtymis- ja hidastumismatkojen laskentamenetelmät. Pysäköintijarrun laskentamenetelmät. Osa 1: Yleiset algoritmit | — | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Kiskoliikenne. Liikkuvan kaluston jarrulevyt. Osa 1: Akseliin tai vetoakseliin puristetut tai supistetut jarrulevyt, mitat ja laatuvaatimukset | — | |
| CEN | EN 14601:2005
  Kiskoliikenne. Jarrujohdon ja pääsäiliöjohdon kytkinhanat | — | |
| CEN | EN 14752:2005
  Kiskoliikenne. Liikkuvan kaluston ovijärjestelmät | — | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Kiskoliikenne. Ohjaamoiden ilmastointi. Osa 1: Mukavuusparametrit | — | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Kiskoliikenne. Ohjaamoiden ilmastointi. Osa 2: Tyyppitestit | — | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Rautatiesovellukset — Kiinteät asennukset — Kiskoliikenteen ilmajohtoajojohtimet | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 1 Yleistä | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 2 Koko rautatiejärjestelmän päästö ulkopuoliseen maailmaan | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Liikkuva kalusto — Osa 3-1 Juna ja täydellinen ajoneuvo | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Liikkuva kalusto — Osa 3-2 Liikkuvan kaluston laitteet | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 4 Merkinanto- ja tietoliikennelaitteiden päästö ja sieto | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 5 Sähkönsyötön kiinteiden asennuksien ja laitteiden päästö ja sieto | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Rautatiesovellukset — Kiinteät asennukset — Osa 1: Sähköturvallisuuteen ja maadoitukseen liittyvät suojaustoimenpiteet | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Rautatiesovellukset — Eristysvaatimukset — Osa 1: Kaikkien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ilmavälit ja pintavälit | EI OLE | |
| Muutos A1:2003 standardiin EN 50124-1:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (1.10.2006) |
| Muutos A2:2005 standardiin EN 50124-1:2001 | Huomautus 3 | 1.5.2008 |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Rautatiesovellukset — Eristyskoordinaatio — Osa 2: Ylijännitteet ja suojaus niiltä | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Rautatiesovellukset — Laitteiden ympäristöolosuhteet — Osa 1: Laitteet liikkuvassa kalustossa | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Rautatiesovellukset — Laitteiden ympäristöolosuhteet — Osa 3: Tietoliikenne- ja merkinantolaitteet | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Rautatiesovellukset — Toimintavarmuuden, käyttövarmuuden, kunnossapidettävyyden ja turvallisuuden (RAMS) määrittely ja esittäminen — Osa 1: Perusvaatimukset ja yleiset menetelmät | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Rautatiesovellukset — Rautateiden ohjaus- ja suojajärjestelmien ohjelmat | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Rautatiesovellukset — Tietoliikenne-, merkinanto- ja tietojenkäsittelyjärjestelmät — Turvallisuuteen liittyvät elektroniset järjestelmät | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Rautatiesovellukset — Kiinteät asennukset — Kiskoliikenne — Kupariset ja kupariseoksiset uurretut virroitusjohtimet | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Rautatiesovellukset — Liikkuvan kaluston elektroniset laitteet | EI OLE | |
| Muutos A1:2002 standardiin EN 50155:2001 | Huomautus 3 | Voimassaolo lakkaa
  (1.9.2005) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Rautatiesovellukset — Tietoliikenne-, merkinanto- ja tietojenkäsittelyjärjestelmät — Osa 1: Suljettujen siirtojärjestelmien turvallisuuteen liittyvä viestintä | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Rautatiesovellukset — Osa 2: Avoimien viestinsiirtojärjestelmien turvallisuuteen liittyvä viestintä | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Rautatiesovellukset — Raideliikennejärjestelmien syöttöjännitteet | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Rautatiesovellukset — Liikkuva kalusto — Osa 1: Päärata-ajoneuvojen virranottimet — Ominaisuudet ja testit | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Rautatiesovellukset — Liikkuvan kaluston ja junan havaitsemisjärjestelmien välinen yhteensopivuus | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Rautatiesovellukset — Virroittimet — Vaatimukset saksisangan ja alajohdon välisen dynaamisen vuuorovaikutuksen mittaukseen ja mittauksen kelpuutus | EI OLE | |
| Muutos A1:2004 standardiin EN 50317:2002 | Huomautus 3 | 1.10.2007 |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Rautatiesovellukset — Virroittimet — Tekniset kriteerit saksilangan ja ilmajohdon vuorovaikutukseen (vapaan pääsyn saavuttamiseksi) | EI OLE | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Rautatiesovellukset — Virransyöttö ja liikkuva kalusto — Tekniset kriteerit virransyötön (syöttöasema) ja liikkuvan kaluston koordinointiin yhteentoimivuuden saavuttamiseksi | EI OLE | |

ESO:n viitenumero  (1)

Yhdenmukaistetun standardin viitenumero ja nimi

(ja viiteasiakirja)

Korvattavan standardin viitenumero

Päivä, jona korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimusten-mukaisuus-olettamus lakkaa

Huomautus 1

CEN

EN ISO 3095:2005

Kiskoliikenne. Akustiikka. Kiskoajoneuvon aiheuttaman melun mittaus (ISO 3095:2005)

—

CEN

EN ISO 3381:2005

Kiskoliikenne. Akustiikka. Kiskoajoneuvon sisäpuolisen melun mittaus (ISO 3381:2005)

—

CEN

EN 12663:2000

Kiskoliikenne. Kiskoliikenneajoneuvon korin rakenteelliset vaatimukset

—

CEN

EN 13129-1:2002

Kiskoliikenne. Rautatiekaluston ilmastointi. Osa 1: Matkustusmukavuusparametrit

—

CEN

EN 13129-2:2004

Kiskoliikenne. Liikkuvan rautatiekaluston ilmastointi. Osa 2: Tyyppitestit

—

CEN

EN 13230-1:2002

Kiskoliikenne. Rata. Betoniset rata- ja vaihdepölkyt. Osa 1: Yleiset vaatimukset

—

CEN

EN 13232-4:2005

Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 4: Käynnistys, lukitus ja havaitseminen

—

CEN

EN 13232-5:2005

Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 5: Vaihteet

—

CEN

EN 13232-6:2005

Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 6: Kiinteät tavalliset ja loivat risteykset

—

CEN

EN 13232-7:2006

Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 7: Kääntyväkärkinen risteys

—

CEN

EN 13232-9:2006

Kiskoliikenne. Rata. Vaihteet ja risteykset. Osa 9: Suunnitteluprosessit

—

CEN

EN 13260:2003

Kiskoliikenne. Pyöräkerrat ja telit. Pyöräkerrat. Tuotevaatimukset

—

CEN

EN 13262:2004

Kiskoliikenne. Pyöräkerrat ja telit. Pyörät. Tuotevaatimukset

—

CEN

EN 13272:2001

Kiskoliikenne. Joukkoliikenteen kaluston valaistus

—

CEN

EN 13481-1:2002

Kiskoliikenne. Rata. Kiinnitysjärjestelmien vaatimukset. Osa 1: Määritelmät

—

EN 13481-1:2002/A1:2006

Huomautus 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-2:2002

Kiskoliikenne. Rata. Kiinnitysjärjestelmien vaatimukset. Osa 2: Betonisten ratapölkkyjen kiinnitysjärjestelmät

—

EN 13481-2:2002/A1:2006

Huomautus 3

28.2.2007

CEN

EN 13481-5:2002

Kiskoliikenne. Rata. Kiinnitysjärjestelmien vaatimukset. Osa 5: Kiintoraiteen kiskonkiinnitysjärjestelmät

—

EN 13481-5:2002/A1:2006

Huomautus 3

28.2.2007

CEN

EN 13674-1:2003

Kiskoliikenne. Rata. Kiskot. Osa 1: 46 kg/m ja enemmän painavat Vignole-kiskot

—

CEN

EN 13674-2:2006

Kiskoliikenne. Rata. Kiskot. Osa 2: 46 kg/m ja enemmän painavien Vignole-kiskojen yhteydessä käytettävät vaihde- ja risteyskiskot

—

CEN

EN 13674-3:2006

Kiskoliikenne. Rata. Kiskot. Osa 3: Vastakiskot

—

CEN

EN 13715:2006

Kiskoliikenne. Pyöräkerrat ja telit. Pyörät. Pyörän profiili

—

CEN

EN 13848-1:2003

Kiskoliikenne. Rata. Ratageometrian laatu. Osa 1: Ratageometrian kuvaus

—

CEN

EN 14067-4:2005

Kiskoliikenne. Aerodynamiikka. Osa 4: Aerodynamiikan vaatimukset ja testimenetelmät aviomella radalla

—

CEN

EN 14067-5:2006

Kiskoliikenne. Ohjaamoiden ilmastointi. Osa 2: Tyyppitestit

—

CEN

EN 14363:2005

Kiskoliikenne. Kiskoajoneuvojen kulkuominaisuuksien hyväksymistestaus. Liikkeessä olevan ajoneuvon testaus ja paikallaan olevan testit

—

CEN

EN 14531-1:2005

Kiskoliikenne. Jarrutus. Pysähtymis- ja hidastumismatkojen laskentamenetelmät. Pysäköintijarrun laskentamenetelmät. Osa 1: Yleiset algoritmit

—

CEN

EN 14535-1:2005

Kiskoliikenne. Liikkuvan kaluston jarrulevyt. Osa 1: Akseliin tai vetoakseliin puristetut tai supistetut jarrulevyt, mitat ja laatuvaatimukset

—

CEN

EN 14601:2005

Kiskoliikenne. Jarrujohdon ja pääsäiliöjohdon kytkinhanat

—

CEN

EN 14752:2005

Kiskoliikenne. Liikkuvan kaluston ovijärjestelmät

—

CEN

EN 14813-1:2006

Kiskoliikenne. Ohjaamoiden ilmastointi. Osa 1: Mukavuusparametrit

—

CEN

EN 14813-2:2006

Kiskoliikenne. Ohjaamoiden ilmastointi. Osa 2: Tyyppitestit

—

CENELEC

EN 50119:2001

Rautatiesovellukset — Kiinteät asennukset — Kiskoliikenteen ilmajohtoajojohtimet

EI OLE

CENELEC

EN 50121-1:2000

Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 1 Yleistä

EI OLE

CENELEC

EN 50121-2:2000

Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 2 Koko rautatiejärjestelmän päästö ulkopuoliseen maailmaan

EI OLE

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Liikkuva kalusto — Osa 3-1 Juna ja täydellinen ajoneuvo

EI OLE

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Liikkuva kalusto — Osa 3-2 Liikkuvan kaluston laitteet

EI OLE

CENELEC

EN 50121-4:2000

Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 4 Merkinanto- ja tietoliikennelaitteiden päästö ja sieto

EI OLE

CENELEC

EN 50121-5:2000

Rautatiesovellukset — Sähkömagneettinen yhteensopivuus — Osa 5 Sähkönsyötön kiinteiden asennuksien ja laitteiden päästö ja sieto

EI OLE

CENELEC

EN 50122-1:1997

Rautatiesovellukset — Kiinteät asennukset — Osa 1: Sähköturvallisuuteen ja maadoitukseen liittyvät suojaustoimenpiteet

EI OLE

CENELEC

EN 50124-1:2001

Rautatiesovellukset — Eristysvaatimukset — Osa 1: Kaikkien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden ilmavälit ja pintavälit

EI OLE

Muutos A1:2003 standardiin EN 50124-1:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(1.10.2006)

Muutos A2:2005 standardiin EN 50124-1:2001

Huomautus 3

1.5.2008

CENELEC

EN 50124-2:2001

Rautatiesovellukset — Eristyskoordinaatio — Osa 2: Ylijännitteet ja suojaus niiltä

EI OLE

CENELEC

EN 50125-1:1999

Rautatiesovellukset — Laitteiden ympäristöolosuhteet — Osa 1: Laitteet liikkuvassa kalustossa

EI OLE

CENELEC

EN 50125-3:2003

Rautatiesovellukset — Laitteiden ympäristöolosuhteet — Osa 3: Tietoliikenne- ja merkinantolaitteet

EI OLE

CENELEC

EN 50126-1:1999

Rautatiesovellukset — Toimintavarmuuden, käyttövarmuuden, kunnossapidettävyyden ja turvallisuuden (RAMS) määrittely ja esittäminen — Osa 1: Perusvaatimukset ja yleiset menetelmät

EI OLE

CENELEC

EN 50128:2001

Rautatiesovellukset — Rautateiden ohjaus- ja suojajärjestelmien ohjelmat

EI OLE

CENELEC

EN 50129:2003

Rautatiesovellukset — Tietoliikenne-, merkinanto- ja tietojenkäsittelyjärjestelmät — Turvallisuuteen liittyvät elektroniset järjestelmät

EI OLE

CENELEC

EN 50149:2001

Rautatiesovellukset — Kiinteät asennukset — Kiskoliikenne — Kupariset ja kupariseoksiset uurretut virroitusjohtimet

EI OLE

CENELEC

EN 50155:2001

Rautatiesovellukset — Liikkuvan kaluston elektroniset laitteet

EI OLE

Muutos A1:2002 standardiin EN 50155:2001

Huomautus 3

Voimassaolo lakkaa

(1.9.2005)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Rautatiesovellukset — Tietoliikenne-, merkinanto- ja tietojenkäsittelyjärjestelmät — Osa 1: Suljettujen siirtojärjestelmien turvallisuuteen liittyvä viestintä

EI OLE

CENELEC

EN 50159-2:2001

Rautatiesovellukset — Osa 2: Avoimien viestinsiirtojärjestelmien turvallisuuteen liittyvä viestintä

EI OLE

CENELEC

EN 50163:2004

Rautatiesovellukset — Raideliikennejärjestelmien syöttöjännitteet

EI OLE

CENELEC

EN 50206-1:1998

Rautatiesovellukset — Liikkuva kalusto — Osa 1: Päärata-ajoneuvojen virranottimet — Ominaisuudet ja testit

EI OLE

CENELEC

EN 50238:2003

Rautatiesovellukset — Liikkuvan kaluston ja junan havaitsemisjärjestelmien välinen yhteensopivuus

EI OLE

CENELEC

EN 50317:2002

Rautatiesovellukset — Virroittimet — Vaatimukset saksisangan ja alajohdon välisen dynaamisen vuuorovaikutuksen mittaukseen ja mittauksen kelpuutus

EI OLE

Muutos A1:2004 standardiin EN 50317:2002

Huomautus 3

1.10.2007

CENELEC

EN 50367:2006

Rautatiesovellukset — Virroittimet — Tekniset kriteerit saksilangan ja ilmajohdon vuorovaikutukseen (vapaan pääsyn saavuttamiseksi)

EI OLE

CENELEC

EN 50388:2005

Rautatiesovellukset — Virransyöttö ja liikkuva kalusto — Tekniset kriteerit virransyötön (syöttöasema) ja liikkuvan kaluston koordinointiin yhteentoimivuuden saavuttamiseksi

EI OLE

| Huomautus 1 | Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin. |
| --- | --- |

Huomautus 1

Yleensä korvattavan standardin noudattamisesta johtuva vaatimustenmukaisuusolettamus lakkaa päivänä, jona eurooppalainen standardointielin poistaa kyseisen standardin käytöstä. Tällaisten standardien käyttäjiä pyydetään kuitenkin kiinnittämään huomiota siihen, että joissakin poikkeustapauksissa asia voi olla toisin.

| Huomautus 3 | Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta. |
| --- | --- |

Huomautus 3

Kun kyseessä ovat muutokset, viitattuna standardina on EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset sekä tämä uusi muutos. Kumotuksi standardiksi (sarake 3) käsitetään EN CCCCC:YYYY ja sen mahdolliset aikaisemmat muutokset mutta ei tätä uutta muutosta. Ilmoitetusta päivästä lähtien korvattu standardi ei enää anna olettamusta direktiivin oleellisten vaatimusten mukaisuudesta.

HUOM:

| — | Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä. |
| --- | --- |

—

Tietoja standardien saatavuudesta saa joko Euroopan standardointielimiltä tai kansallisilta standardointilaitoksilta, joita koskeva luettelo on Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/34/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 98/48/EY (3), liitteenä.

| — | Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä. |
| --- | --- |

—

Viitetietojen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ei tarkoita sitä, että standardit ovat saatavana kaikilla yhteisökielillä.

| — | Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta. |
| --- | --- |

—

Tämä luettelo korvaa kaikki aiemmin Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistut luettelot. Komissio huolehtii kyseisen luettelon ajan tasalle saattamisesta.

Lisätietoja yhdenmukaistetuista standardeista saa Internet-osoitteesta:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Eurooppalaiset standardointielimet:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 550 08 11; faksi (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 550 08 11; faksi (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 519 68 71; faksi (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, puhelin (32-2) 519 68 71; faksi (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, puhelin (33) 492 94 42 00; faksi (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, puhelin (33) 492 94 42 00; faksi (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37.

(3)  EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18.

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/35

---

Tiedonanto — Ilmoitus arkkitehtuurin alan tutkinnoista

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2006/C 332/09)

Tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta arkkitehtuurin alalla sekä toimenpiteistä sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tehokkaan käyttämisen helpottamiseksi 10 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa neuvoston direktiivissä 85/384/ETY ja erityisesti sen 7 artiklassa sekä ammattipätevyyden tunnustamisesta annetussa direktiivissä 2005/36/EY ja erityisesti sen 21 artiklan 7 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle antamistaan laeista, asetuksista tai hallinnollisista määräyksistä, jotka koskevat näissä direktiiveissä tarkoitettujen muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen myöntämistä. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä asianmukaisen ilmoituksen, joka sisältää kunkin jäsenvaltion hyväksymät tutkintotodistusten, todistusten ja muiden muodollista kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen nimet sekä tarpeen vaatiessa myös niitä vastaavat ammattinimikkeet.

Portugali on ilmoittanut uuden tutkintonimikkeen lisättäväksi direktiivissä 85/384/ETY ja direktiivin 2005/36/EY liitteessä V.7.1.olevaan luetteloon arkkitehtuurin alan tutkintotodistuksista, todistuksista ja muista muodollista kelpoisuutta osoittavista asiakirjoista.

Täydennetään seuraavasti direktiivin 85/384/ETY (1) 7 artiklan mukaista komission tiedonantoa 2005/C 135/05 sekä ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY liitettä V.7.1:

| | Tutkintotodistuksiin ja tutkintotodistusten antajiin lisätään seuraavat nimikkeet, Portugalin kohdalle:






  — | Portugal: ”Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

Tutkintotodistuksiin ja tutkintotodistusten antajiin lisätään seuraavat nimikkeet, Portugalin kohdalle:

—

Portugal: ”Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo” — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

Direktiivin 2005/36/EY liitteen V.7.1 asianomaiset taulukot kuuluvat näin ollen seuraavasti:

5.7.1   Direktiivin 46 artiklan 1 kohdan nojalla tunnustettavat arkkitehdin koulutuksesta annetut asiakirjat

| Maa | Koulutuksesta annettava asiakirja | Asiakirjan antava elin | Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus | Viitelukuvuosi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Maa

Koulutuksesta annettava asiakirja

Asiakirjan antava elin

Koulutuksesta annettuun asiakirjaan liitettävä todistus

Viitelukuvuosi

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | ”Faculté Polytechnique” van Mons |
| --- | --- |

6.

”Faculté Polytechnique” van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Università di Roma ”La Sapienza”

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza” |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma ”La Sapienza”

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  Komission tiedonanto 2005/C 135/05, 2.6.2005 (EUVL C 135, 2.6.2005, s. 5), sellaisena kuin se on saatettuna ajan tasalle 6 päivänä tammikuuta 2006 tehdyllä tiedonannolla (2006/C 3/12) ja 24 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyllä tiedonannolla (2006/C 148/11).

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/42

---

Muut KOM-asiakirjat kuin komission antamat lakiehdotukset

(2006/C 332/10)

| Asiakirja | Osa | Päivämäärä | Otsikko |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 389 | | 14.7.2006 | Komission tiedonanto toimintaohjelmasta Euroopan talous- ja rahaliittoon liittyvien kysymysten tutkimisen ja analysoinnin kehittämiseksi |
| KOM(2006) 400 | | 17.7.2006 | Vihreä kirja aviovarallisuussuhteisiin sovellettavan lainsäädännön määräytymisestä ja erityisesti tuomioistuimen toimivallasta ja vastavuoroisesta tunnustamisesta |
| KOM(2006) 474 | | 1.9.2006 | Vihreä kirja ilmaisinteknologiasta lainvalvonta-, tulli- ja muiden turvallisuusviranomaisten työssä |
| KOM(2006) 490 | | 13.9.2006 | Komission tiedonanto: Kuuden eurooppalaisen koordinaattorin vuosikertomus Euroopan laajuisen liikenneverkon tiettyjen hankkeiden edistymisestä |
| KOM(2006) 519 | | 20.9.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Koulutuksen parantaminen elintarvikkeiden turvallisuuden lisäämiseksi |
| KOM(2006) 231 | | 22.9.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitelle sekä alueiden komitealle: Maaperän suojelua koskeva teemakohtainen strategia |
| KOM(2006) 550 | | 25.9.2006 | Komission kertomus neuvostolle: Kiinan kansantasavallasta, Hongkongista ja Malesiasta peräisin olevien kirjoitettavien CD-levyjen (CD+/-R-levyjen) tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä |
| KOM(2006) 551 | | 25.9.2006 | Komission tiedonanto: Vuosikertomus 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 866/2004 täytäntöönpanosta ja sen soveltamisesta aiheutuneesta tilanteesta |
| KOM(2006) 549 | | 26.9.2006 | Komission tiedonanto: Seurantakertomus Bulgarian ja Romanian valmiudesta EU:n jäsenyyteen |
| KOM(2006) 552 | | 26.9.2006 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansainvälisestä terveyssäännöstöstä |
| KOM(2006) 558 | | 29.9.2006 | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 täytäntöönpanosta |
| KOM(2006) 568 | | 3.10.2006 | Euroopan komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastavuoroisuuden toteutumattomuudesta viisumivapausjärjestelyissä eräiden kolmansien maiden kanssa luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin artikla on muutettuna vastavuoroisuusmekanismin osalta neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2005 |
| KOM(2006) 567 | | 4.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa |
| KOM(2006) 583 | | 6.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Julkisen ja yksityisen rahoituksen kanavointi ilmastoystävällisten, kohtuuhintaisten ja varmojen energiapalvelujen maailmanlaajuisen saatavuuden parantamiseksi: energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto |
| KOM(2006) 563 | | 12.10.2006 | Komission tiedonanto neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2005 5 artiklan mukainen kertomus Irlannin kansainvälisestä rahastosta |
| KOM(2006) 574 | | 12.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa |
| KOM(2006) 589 | | 12.10.2006 | Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle (Epävirallinen kokous Lahdessa 20. lokakuuta 2006): Innovaatiomyönteinen moderni Eurooppa |
| KOM(2006) 590 | | 12.10.2006 | Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle: Energia-alan ulkosuhteet — periaatteista toimintaan |
| KOM(2006) 593 | | 16.10.2006 | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille siitä, miten jäsenvaltiot ovat edistäneet vapaaehtoisia maksuttomia kudosten ja solujen luovutuksia |
| KOM(2006) 592 | | 17.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle: Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusvälineen (FEMIP) ja sen tulevaisuuden vaihtoehtojen arviointi |
| KOM(2006) 597 | | 17.10.2006 | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisöjen varainhankinnasta ja lainanannosta vuonna 2005 |
| KOM(2006) 595 | | 18.10.2006 | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille postidirektiivin soveltamisesta (direktiivi 97/67/EY sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2002/39/EY) |
| KOM(2006) 596 | | 18.10.2006 | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Tulevaisuutta luotaava selvitys vuodeksi 2009 suunnitellun postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräisen toteuttamisen vaikutuksista yleispalveluun |
| KOM(2006) 612 | | 18.10.2006 | Komission tiedonanto Euroopan kehitysrahasto (EKR): Arviot varainhoitovuosien 2006 ja 2007 maksusitoumuksista, maksuista ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä ennuste vuosien 2008–2011 maksusitoumuksista ja maksuista |
| KOM(2006) 601 | | 20.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Afrikka-strategia: EU:n aluepoliittinen kumppanuus rauhan, turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi Afrikan sarvessa |
| KOM(2006) 614 | | 23.10.2006 | Komission tiedonanto: Aikuiskoulutus: Oppia ikä kaikki |
| KOM(2006) 611 | | 24.10.2006 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle HVTYK-ohjelman täytäntöönpanon arviointi |
| KOM(2006) 617 | | 24.10.2006 | Komission suositus neuvostolle Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisen ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen hyväksymisestä |
| KOM(2006) 618 | | 24.10.2006 | Vihreä kirja tuomioiden täytäntöönpanon tehostamisesta Euroopan unionissa: Pankkitalletusten takavarikointi |
| KOM(2006) 625 | | 24.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä |
| KOM(2006) 629 | | 24.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2007 |
| KOM(2006) 626 | | 25.10.2006 | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 soveltamisesta |
| KOM(2006) 638 | | 27.10.2006 | Komission kertomus: Rakennerahastot 2005 — 17. vuosikertomus |
| KOM(2006) 639 | | 27.10.2006 | Komission kertomus SYA-direktiivin ja yhteisön rahastojen välinen suhde |
| KOM(2006) 648 | | 27.10.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan unioni, Hongkong ja Macao: yhteistyömahdollisuudet 2007–2013 |
| KOM(2006) 660 | | 6.11.2006 | Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kertomus yhteentoimivuusdirektiivien (direktiivi 96/48/EY suurten nopeuksien rautatiejärjestelmästä ja direktiivi 2001/16/EY tavanomaisesta rautatiejärjestelmästä) täytäntöönpanon edistymisestä vuosina 2000–2005 |
| KOM(2006) 661 | | 6.11.2006 | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tiedonanto Internetin ja uuden verkkoteknologian käyttöturvallisuutta koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman (Safer Internet plus) täytäntöönpanosta |
| KOM(2006) 663 | | 6.11.2006 | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Internetin käyttöturvallisuuden parantamista maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla koskevan yhteisön monivuotisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon loppuarviointi |

Asiakirja

Osa

Päivämäärä

Otsikko

KOM(2006) 389

14.7.2006

Komission tiedonanto toimintaohjelmasta Euroopan talous- ja rahaliittoon liittyvien kysymysten tutkimisen ja analysoinnin kehittämiseksi

KOM(2006) 400

17.7.2006

Vihreä kirja aviovarallisuussuhteisiin sovellettavan lainsäädännön määräytymisestä ja erityisesti tuomioistuimen toimivallasta ja vastavuoroisesta tunnustamisesta

KOM(2006) 474

1.9.2006

Vihreä kirja ilmaisinteknologiasta lainvalvonta-, tulli- ja muiden turvallisuusviranomaisten työssä

KOM(2006) 490

13.9.2006

Komission tiedonanto: Kuuden eurooppalaisen koordinaattorin vuosikertomus Euroopan laajuisen liikenneverkon tiettyjen hankkeiden edistymisestä

KOM(2006) 519

20.9.2006

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Koulutuksen parantaminen elintarvikkeiden turvallisuuden lisäämiseksi

KOM(2006) 231

22.9.2006

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitelle sekä alueiden komitealle: Maaperän suojelua koskeva teemakohtainen strategia

KOM(2006) 550

25.9.2006

Komission kertomus neuvostolle: Kiinan kansantasavallasta, Hongkongista ja Malesiasta peräisin olevien kirjoitettavien CD-levyjen (CD+/-R-levyjen) tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä

KOM(2006) 551

25.9.2006

Komission tiedonanto: Vuosikertomus 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 866/2004 täytäntöönpanosta ja sen soveltamisesta aiheutuneesta tilanteesta

KOM(2006) 549

26.9.2006

Komission tiedonanto: Seurantakertomus Bulgarian ja Romanian valmiudesta EU:n jäsenyyteen

KOM(2006) 552

26.9.2006

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle kansainvälisestä terveyssäännöstöstä

KOM(2006) 558

29.9.2006

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastus- ja vesiviljelytuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 104/2000 täytäntöönpanosta

KOM(2006) 568

3.10.2006

Euroopan komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastavuoroisuuden toteutumattomuudesta viisumivapausjärjestelyissä eräiden kolmansien maiden kanssa luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, annetun asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti, sellaisena kuin artikla on muutettuna vastavuoroisuusmekanismin osalta neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2005

KOM(2006) 567

4.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa

KOM(2006) 583

6.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Julkisen ja yksityisen rahoituksen kanavointi ilmastoystävällisten, kohtuuhintaisten ja varmojen energiapalvelujen maailmanlaajuisen saatavuuden parantamiseksi: energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävä maailmanlaajuinen rahasto

KOM(2006) 563

12.10.2006

Komission tiedonanto neuvoston asetuksen (EY) N:o 177/2005 5 artiklan mukainen kertomus Irlannin kansainvälisestä rahastosta

KOM(2006) 574

12.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa

KOM(2006) 589

12.10.2006

Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle (Epävirallinen kokous Lahdessa 20. lokakuuta 2006): Innovaatiomyönteinen moderni Eurooppa

KOM(2006) 590

12.10.2006

Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle: Energia-alan ulkosuhteet — periaatteista toimintaan

KOM(2006) 593

16.10.2006

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille siitä, miten jäsenvaltiot ovat edistäneet vapaaehtoisia maksuttomia kudosten ja solujen luovutuksia

KOM(2006) 592

17.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle: Euro–Välimeri-investointi- ja kumppanuusvälineen (FEMIP) ja sen tulevaisuuden vaihtoehtojen arviointi

KOM(2006) 597

17.10.2006

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisöjen varainhankinnasta ja lainanannosta vuonna 2005

KOM(2006) 595

18.10.2006

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille postidirektiivin soveltamisesta (direktiivi 97/67/EY sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 2002/39/EY)

KOM(2006) 596

18.10.2006

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Tulevaisuutta luotaava selvitys vuodeksi 2009 suunnitellun postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräisen toteuttamisen vaikutuksista yleispalveluun

KOM(2006) 612

18.10.2006

Komission tiedonanto Euroopan kehitysrahasto (EKR): Arviot varainhoitovuosien 2006 ja 2007 maksusitoumuksista, maksuista ja jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista sekä ennuste vuosien 2008–2011 maksusitoumuksista ja maksuista

KOM(2006) 601

20.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Afrikka-strategia: EU:n aluepoliittinen kumppanuus rauhan, turvallisuuden ja kehityksen edistämiseksi Afrikan sarvessa

KOM(2006) 614

23.10.2006

Komission tiedonanto: Aikuiskoulutus: Oppia ikä kaikki

KOM(2006) 611

24.10.2006

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle HVTYK-ohjelman täytäntöönpanon arviointi

KOM(2006) 617

24.10.2006

Komission suositus neuvostolle Euroopan atomienergiayhteisön ja Kazakstanin tasavallan hallituksen välisen ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan yhteistyösopimuksen hyväksymisestä

KOM(2006) 618

24.10.2006

Vihreä kirja tuomioiden täytäntöönpanon tehostamisesta Euroopan unionissa: Pankkitalletusten takavarikointi

KOM(2006) 625

24.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä

KOM(2006) 629

24.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Komission lainsäädäntö- ja työohjelma vuodeksi 2007

KOM(2006) 626

25.10.2006

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 soveltamisesta

KOM(2006) 638

27.10.2006

Komission kertomus: Rakennerahastot 2005 — 17. vuosikertomus

KOM(2006) 639

27.10.2006

Komission kertomus SYA-direktiivin ja yhteisön rahastojen välinen suhde

KOM(2006) 648

27.10.2006

Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan unioni, Hongkong ja Macao: yhteistyömahdollisuudet 2007–2013

KOM(2006) 660

6.11.2006

Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Kertomus yhteentoimivuusdirektiivien (direktiivi 96/48/EY suurten nopeuksien rautatiejärjestelmästä ja direktiivi 2001/16/EY tavanomaisesta rautatiejärjestelmästä) täytäntöönpanon edistymisestä vuosina 2000–2005

KOM(2006) 661

6.11.2006

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Tiedonanto Internetin ja uuden verkkoteknologian käyttöturvallisuutta koskevan monivuotisen yhteisön ohjelman (Safer Internet plus) täytäntöönpanosta

KOM(2006) 663

6.11.2006

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Internetin käyttöturvallisuuden parantamista maailmanlaajuisten verkkojen laitonta ja haitallista sisältöä torjumalla koskevan yhteisön monivuotisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon loppuarviointi

Nämä tekstit ovat saatavissa EUR-Lexistä: http://eur-lex.europa.eu

---

Euroopan investointipankki

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/45

---

JULKISUUSPOLITIIKKA

Periaatteet, säännöt ja menettelyt

(2006/C 332/11)

JOHDANTO

Katsaus julkisuuspolitiikkaan

| 1. | Euroopan investointipankki (EIP) on täysin sitoutunut avoimuuteen ja toiminnan läpinäkyvyyteen, jonka periaatteet esitetään kesäkuussa 2004 julkaistussa avoimuuspolitiikassa (Transparency Policy) (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Euroopan investointipankki (EIP) on täysin sitoutunut avoimuuteen ja toiminnan läpinäkyvyyteen, jonka periaatteet esitetään kesäkuussa 2004 julkaistussa avoimuuspolitiikassa (Transparency Policy) (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | EIP:n julkisuuspolitiikka hyväksyttiin EIP:n valtuustossa yleisen kuulemismenettelyn jälkeen 28. maaliskuuta 2006 ja julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Se korvaa pankin aiemman tiedotuspolitiikan, joka on julkaistu vuonna 2002 nimellä ”Tietojen julkisuudesta” liitteenään ”Asiakirjojen julkisuutta koskevat säännöt”. Julkisuuspolitiikka on saatavilla kaikilla Euroopan unionin kielillä sekä EIP:n Internet-sivuilta että paperikopiona. |
| --- | --- |

2.

EIP:n julkisuuspolitiikka hyväksyttiin EIP:n valtuustossa yleisen kuulemismenettelyn jälkeen 28. maaliskuuta 2006 ja julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (1). Se korvaa pankin aiemman tiedotuspolitiikan, joka on julkaistu vuonna 2002 nimellä ”Tietojen julkisuudesta” liitteenään ”Asiakirjojen julkisuutta koskevat säännöt”. Julkisuuspolitiikka on saatavilla kaikilla Euroopan unionin kielillä sekä EIP:n Internet-sivuilta että paperikopiona.

| 3. | Pankin julkisuuspolitiikka on jatkuvasti kehittyvä ja joustava työväline, joka on jatkuvan sisäisen tarkastelun ja laadunarvioinnin kohteena. Lisäksi sen kehittämisessä otetaan huomioon yleisön kommentit. Julkisuuspolitiikan virallinen tarkistus suoritetaan kolmen vuoden välein. EIP:n Internet-sivuilla on myös erityinen sähköpostilaatikko (infopol@eib.org), johon voi milloin tahansa lähettää kommentteja julkisuuspolitiikasta. |
| --- | --- |

3.

Pankin julkisuuspolitiikka on jatkuvasti kehittyvä ja joustava työväline, joka on jatkuvan sisäisen tarkastelun ja laadunarvioinnin kohteena. Lisäksi sen kehittämisessä otetaan huomioon yleisön kommentit. Julkisuuspolitiikan virallinen tarkistus suoritetaan kolmen vuoden välein. EIP:n Internet-sivuilla on myös erityinen sähköpostilaatikko (infopol@eib.org), johon voi milloin tahansa lähettää kommentteja julkisuuspolitiikasta.

| 4. | Lisäksi EIP seuraa jatkuvasti lainsäädännössä ja määräyksissä asetettuja, kansainvälisiin pääomamarkkinoihin sovellettavia julkisuusvaatimuksia ja niiden vaikutusta sen julkisuuspolitiikkaan. |
| --- | --- |

4.

Lisäksi EIP seuraa jatkuvasti lainsäädännössä ja määräyksissä asetettuja, kansainvälisiin pääomamarkkinoihin sovellettavia julkisuusvaatimuksia ja niiden vaikutusta sen julkisuuspolitiikkaan.

| 5. | Julkisuuspolitiikka on yksi niistä periaatteista ja säännöistä, jotka kattavat kaikki EIP:n toiminnan osa-alueet. Muita julkisuuspolitiikkaan läheisessä yhteydessä olevia periaatteita ovat avoimuus, ympäristö- ja sosiaaliasioiden hoito, yritysvastuu ja hallinto, johon kuuluu myös korruption ja petosten ehkäiseminen. Kaikista näistä löytyy tietoa EIP:n Internet-sivuilta. |
| --- | --- |

5.

Julkisuuspolitiikka on yksi niistä periaatteista ja säännöistä, jotka kattavat kaikki EIP:n toiminnan osa-alueet. Muita julkisuuspolitiikkaan läheisessä yhteydessä olevia periaatteita ovat avoimuus, ympäristö- ja sosiaaliasioiden hoito, yritysvastuu ja hallinto, johon kuuluu myös korruption ja petosten ehkäiseminen. Kaikista näistä löytyy tietoa EIP:n Internet-sivuilta.

Politiikan taustaa

| 6. | EIP on Euroopan unionin toimielin. Pankin tehtävä, toimiala ja hallintorakenteet määritellään sen perussäännössä, joka on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimukseen eli Rooman sopimukseen liitetyistä pöytäkirjoista. Perussäännössä myös vahvistetaan, että EIP:n osakkaita ovat EU:n jäsenvaltiot. Jäsenvaltiot nimeävät edustajat pankin tärkeimpiin päätöksentekoelimiin eli valtuustoon, hallintoneuvostoon ja hallitukseen. EIP vastaa toiminnastaan unionin kansalaisille EU:n jäsenvaltioiden hallitusten kautta. |
| --- | --- |

6.

EIP on Euroopan unionin toimielin. Pankin tehtävä, toimiala ja hallintorakenteet määritellään sen perussäännössä, joka on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimukseen eli Rooman sopimukseen liitetyistä pöytäkirjoista. Perussäännössä myös vahvistetaan, että EIP:n osakkaita ovat EU:n jäsenvaltiot. Jäsenvaltiot nimeävät edustajat pankin tärkeimpiin päätöksentekoelimiin eli valtuustoon, hallintoneuvostoon ja hallitukseen. EIP vastaa toiminnastaan unionin kansalaisille EU:n jäsenvaltioiden hallitusten kautta.

| 7. | Pankilla on laaja valvonta- ja raportointijärjestelmä. Siihen kuuluu riippumaton tarkastuskomitea, joka on valtuuston nimeämä ja raportoi suoraan valtuustolle. Lisäksi käytetään kansainvälisiä ulkopuolisia tilintarkastajia sekä sisäistä tarkastusta ja arviointia, jota hoitaa hallinnon tarkastus -yksikkö. EIP-ryhmän Chief Compliance Officer varmistaa, että pankki noudattaa perussääntönsä määräyksiä ja muita sitä koskevia ohjeita, menettelytapasääntöjä ja toimialan vaatimuksia. Näin ennaltaehkäistään riskejä, joita voisi aiheutua pankin, sen päätöksentekoelinten tai henkilöstön tehtäviensä hoidossa tekemistä virheistä (2). |
| --- | --- |

7.

Pankilla on laaja valvonta- ja raportointijärjestelmä. Siihen kuuluu riippumaton tarkastuskomitea, joka on valtuuston nimeämä ja raportoi suoraan valtuustolle. Lisäksi käytetään kansainvälisiä ulkopuolisia tilintarkastajia sekä sisäistä tarkastusta ja arviointia, jota hoitaa hallinnon tarkastus -yksikkö. EIP-ryhmän Chief Compliance Officer varmistaa, että pankki noudattaa perussääntönsä määräyksiä ja muita sitä koskevia ohjeita, menettelytapasääntöjä ja toimialan vaatimuksia. Näin ennaltaehkäistään riskejä, joita voisi aiheutua pankin, sen päätöksentekoelinten tai henkilöstön tehtäviensä hoidossa tekemistä virheistä (2).

| 8. | EIP:n toimintaa ohjaa Euroopan unionin politiikka. Valtion- tai hallitusten päämiesten muodostama Eurooppa-neuvosto ja EU:n ministerineuvosto kääntyvät usein EIP:n puoleen uusien politiikkojen ja aloitteiden tukemiseksi. EIP:n valtuusto mukauttaa pankin rahoituspolitiikkaa antamalla uusia luotonanto-ohjeita, jotka avaavat pankille uusia toimialoja EU:n politiikan edistämisessä. |
| --- | --- |

8.

EIP:n toimintaa ohjaa Euroopan unionin politiikka. Valtion- tai hallitusten päämiesten muodostama Eurooppa-neuvosto ja EU:n ministerineuvosto kääntyvät usein EIP:n puoleen uusien politiikkojen ja aloitteiden tukemiseksi. EIP:n valtuusto mukauttaa pankin rahoituspolitiikkaa antamalla uusia luotonanto-ohjeita, jotka avaavat pankille uusia toimialoja EU:n politiikan edistämisessä.

| 9. | EIP:llä on läheiset rakenteelliset ja toiminnalliset yhteydet Euroopan komissioon. EIP:n perussäännön mukaisesti komissio nimittää yhden jäsenen pankin hallintoneuvostoon. Lisäksi kaikkiin lainahakemuksiin pyydetään komission lausunto, jolla varmistetaan investoinnin yhdenmukaisuus EU:n politiikan kanssa ennen kuin EIP:n hallintoneuvosto hyväksyy sen rahoituksen. |
| --- | --- |

9.

EIP:llä on läheiset rakenteelliset ja toiminnalliset yhteydet Euroopan komissioon. EIP:n perussäännön mukaisesti komissio nimittää yhden jäsenen pankin hallintoneuvostoon. Lisäksi kaikkiin lainahakemuksiin pyydetään komission lausunto, jolla varmistetaan investoinnin yhdenmukaisuus EU:n politiikan kanssa ennen kuin EIP:n hallintoneuvosto hyväksyy sen rahoituksen.

| 10. | Pankki pitää yllä läheisiä suhteita myös muihin EU:n toimielimiin. Se käy säännöllistä vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa EIP:n toiminnasta unionin tavoitteiden tukemiseksi. Vuoropuhelun muodot vaihtelevat täysistuntoihin osallistumisesta selvitysten antamiseen valiokunnille ja yksittäisille parlamentin jäsenille. |
| --- | --- |

10.

Pankki pitää yllä läheisiä suhteita myös muihin EU:n toimielimiin. Se käy säännöllistä vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa EIP:n toiminnasta unionin tavoitteiden tukemiseksi. Vuoropuhelun muodot vaihtelevat täysistuntoihin osallistumisesta selvitysten antamiseen valiokunnille ja yksittäisille parlamentin jäsenille.

| 11. | Lisäksi pankki on luomassa tiiviimpiä yhteyksiä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan, joka toimii linkkinä EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan välillä. Unionin toimielinjärjestelmän osana EIP on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiovallan alainen, ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin valvoo pankin hallinnoimien EU-varojen käyttöä. EIP:llä on sopimus myös Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kanssa, ja se kuuluu Euroopan oikeusasiamiehen toimivaltaan. |
| --- | --- |

11.

Lisäksi pankki on luomassa tiiviimpiä yhteyksiä Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaan, joka toimii linkkinä EU:n toimielinten ja kansalaisyhteiskunnan välillä. Unionin toimielinjärjestelmän osana EIP on Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomiovallan alainen, ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin valvoo pankin hallinnoimien EU-varojen käyttöä. EIP:llä on sopimus myös Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kanssa, ja se kuuluu Euroopan oikeusasiamiehen toimivaltaan.

| 12. | Euroopan yhteisön perustamissopimus ja EIP:n perussääntö antavat pankille toiminnallisen ja rahoituksellisen itsemääräämisoikeuden, jonka turvin se voi toimia tehokkaasti rahoituslaitoksena. EIP on rahoitussektorilla tärkeä toimija, joka hankkii varoja pääomamarkkinoilta ja rahoittaa hankkeita. Se tekee läheistä yhteistyötä myös kansainvälisten rahoituslaitosten ja kehityspankkien kanssa erityisesti tukiessaan EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa. |
| --- | --- |

12.

Euroopan yhteisön perustamissopimus ja EIP:n perussääntö antavat pankille toiminnallisen ja rahoituksellisen itsemääräämisoikeuden, jonka turvin se voi toimia tehokkaasti rahoituslaitoksena. EIP on rahoitussektorilla tärkeä toimija, joka hankkii varoja pääomamarkkinoilta ja rahoittaa hankkeita. Se tekee läheistä yhteistyötä myös kansainvälisten rahoituslaitosten ja kehityspankkien kanssa erityisesti tukiessaan EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa.

| 13. | Pankki varmistaa, että sen toiminta on EU:n politiikan ja lainsäädännön mukaista. Niissä maissa, joissa unionin politiikkaa ja lakeja ei sovelleta, se käyttää niitä toimintansa lähtökohtana mahdollisuuksien mukaan. Päivittäisessä toiminnassaan EIP ottaa huomioon myös pankki- ja rahoitusyhteisössä sovellettavat normit ja käytännöt etenkin niillä alueilla, joita EU:n lainsäädäntö ei suoraan koske. |
| --- | --- |

13.

Pankki varmistaa, että sen toiminta on EU:n politiikan ja lainsäädännön mukaista. Niissä maissa, joissa unionin politiikkaa ja lakeja ei sovelleta, se käyttää niitä toimintansa lähtökohtana mahdollisuuksien mukaan. Päivittäisessä toiminnassaan EIP ottaa huomioon myös pankki- ja rahoitusyhteisössä sovellettavat normit ja käytännöt etenkin niillä alueilla, joita EU:n lainsäädäntö ei suoraan koske.

POLITIIKKA

Julkisuuspolitiikan tavoitteet ja lainsäädännöllinen kehys

Avoimuus

| 14. | Euroopan unionin toimielinten ja laitosten toiminnan avoimuuden parantaminen on keskeistä EU:n politiikassa. Sen tavoitteena on tuoda toimielimet lähemmäs yleisöä ja korostaa niiden merkitystä Euroopan sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden sekä kestävän kehityksen edistäjinä. |
| --- | --- |

14.

Euroopan unionin toimielinten ja laitosten toiminnan avoimuuden parantaminen on keskeistä EU:n politiikassa. Sen tavoitteena on tuoda toimielimet lähemmäs yleisöä ja korostaa niiden merkitystä Euroopan sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden sekä kestävän kehityksen edistäjinä.

| 15. | EU:n rahoituslaitoksena EIP on sitoutunut pyrkimään kaikessa toiminnassaan mahdollisimman hyvään läpinäkyvyyteen, jonka saavuttamisessa julkisuuspolitiikalla on keskeinen asema. Pankin julkisuuspolitiikka perustuu ennen kaikkea Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettuun asetukseen 1049/2001/EY (3)
   (4). |
| --- | --- |

15.

EU:n rahoituslaitoksena EIP on sitoutunut pyrkimään kaikessa toiminnassaan mahdollisimman hyvään läpinäkyvyyteen, jonka saavuttamisessa julkisuuspolitiikalla on keskeinen asema. Pankin julkisuuspolitiikka perustuu ennen kaikkea Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettuun asetukseen 1049/2001/EY (3)
   (4).

| 16. | EIP katsoo, että sen päätöksenteon, työskentelyn ja EU-politiikan toteutuksen avoimuus ja läpinäkyvyys parantavat pankin luotettavuutta ja vastuullisuutta julkisena toimielimenä Euroopan kansalaisten näkökulmasta. |
| --- | --- |

16.

EIP katsoo, että sen päätöksenteon, työskentelyn ja EU-politiikan toteutuksen avoimuus ja läpinäkyvyys parantavat pankin luotettavuutta ja vastuullisuutta julkisena toimielimenä Euroopan kansalaisten näkökulmasta.

| 17. | Avoimuus ja läpinäkyvyys auttavat myös lisäämään pankin toiminnan tehokkuutta ja kestävyyttä, vähentämään korruption vaaraa ja parantamaan henkilöstön suhteita ulkopuolisiin toimijoihin. |
| --- | --- |

17.

Avoimuus ja läpinäkyvyys auttavat myös lisäämään pankin toiminnan tehokkuutta ja kestävyyttä, vähentämään korruption vaaraa ja parantamaan henkilöstön suhteita ulkopuolisiin toimijoihin.

Tietojen julkistaminen

| 18. | Julkisuuspolitiikka kuvastaa pankin sitoutumista EU:n poliittisiin tavoitteisiin, jotka koskevat avoimuutta ja tietojen julkistamista yleisölle. |
| --- | --- |

18.

Julkisuuspolitiikka kuvastaa pankin sitoutumista EU:n poliittisiin tavoitteisiin, jotka koskevat avoimuutta ja tietojen julkistamista yleisölle.

| 19. | Julkisuuspolitiikan taustalla on myös EU:n tasolla laadittu toimintakehys, joka kattaa ihmisoikeudet, demokratian ja oikeusvaltion periaatteet niissä maissa ja niillä alueilla, joilla pankki toimii. Ympäristöasioissa EIP:n toimintaa ohjaavat EU:n lainsäädäntö ja asetukset, jotka koskevat mm. sen tukemien hankkeiden vaikutusten arviointia kestävän kehityksen saavuttamiseksi. Rahoitustoimissaan pankki tunnustaa toimijoiden oikeudet, edut ja velvollisuudet kestävien tulosten aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

19.

Julkisuuspolitiikan taustalla on myös EU:n tasolla laadittu toimintakehys, joka kattaa ihmisoikeudet, demokratian ja oikeusvaltion periaatteet niissä maissa ja niillä alueilla, joilla pankki toimii. Ympäristöasioissa EIP:n toimintaa ohjaavat EU:n lainsäädäntö ja asetukset, jotka koskevat mm. sen tukemien hankkeiden vaikutusten arviointia kestävän kehityksen saavuttamiseksi. Rahoitustoimissaan pankki tunnustaa toimijoiden oikeudet, edut ja velvollisuudet kestävien tulosten aikaansaamiseksi.

| 20. | Lisäksi EIP kunnioittaa ”tiedon saantia, yleisön osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta EY:n toimielimiin ja muihin elimiin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen” (Århus-asetuksen) henkeä, päämääriä ja säännöksiä. |
| --- | --- |

20.

Lisäksi EIP kunnioittaa ”tiedon saantia, yleisön osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan Århusin yleissopimuksen määräysten soveltamisesta EY:n toimielimiin ja muihin elimiin annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen” (Århus-asetuksen) henkeä, päämääriä ja säännöksiä.

| 21. | EIP on täysin sitoutunut avoimuuteen pääomamarkkinoita kohtaan. Sen tietojen julkistamista koskevat vaatimukset ja rajoitukset vaihtelevat niiden markkinoiden lainsäädännön ja määräysten mukaan, joilla pankin arvopapereita tarjotaan. Pankki välttää valikoivaa tietojen julkistamista varmistaakseen, että kaikilla osapuolilla on tasapuolinen mahdollisuus sen tietojen saantiin. |
| --- | --- |

21.

EIP on täysin sitoutunut avoimuuteen pääomamarkkinoita kohtaan. Sen tietojen julkistamista koskevat vaatimukset ja rajoitukset vaihtelevat niiden markkinoiden lainsäädännön ja määräysten mukaan, joilla pankin arvopapereita tarjotaan. Pankki välttää valikoivaa tietojen julkistamista varmistaakseen, että kaikilla osapuolilla on tasapuolinen mahdollisuus sen tietojen saantiin.

Politiikan periaatteet

Lähtökohtana julkisuus

| 22. | EIP:n julkisuuspolitiikka perustuu tietojen julkisuuden olettamukseen, joka on EU:n ja sen jäsenvaltioiden lainsäädännön sekä kansainvälisesti hyväksyttyjen periaatteiden mukainen. Kaikki pankin hallussa olevat tiedot ovat saatavissa pyynnöstä, ellei niiden salassa pitämiseen ole pakottavaa syytä. Koska EIP kuitenkin toimii pankkina, sen tietojen julkistamiseen liittyy tiettyjä rajoituksia (katso seuraava kohta ”Rajoitukset”). |
| --- | --- |

22.

EIP:n julkisuuspolitiikka perustuu tietojen julkisuuden olettamukseen, joka on EU:n ja sen jäsenvaltioiden lainsäädännön sekä kansainvälisesti hyväksyttyjen periaatteiden mukainen. Kaikki pankin hallussa olevat tiedot ovat saatavissa pyynnöstä, ellei niiden salassa pitämiseen ole pakottavaa syytä. Koska EIP kuitenkin toimii pankkina, sen tietojen julkistamiseen liittyy tiettyjä rajoituksia (katso seuraava kohta ”Rajoitukset”).

| 23. | Jokaisella on oikeus pyytää ja saada tietoja EIP:ltä. Tietopyyntöjä käsitellessään pankki ei harjoita syrjintää eikä anna etuoikeuksia tietojen saantiin. Se kohtelee yleisöltä tulevia tiedusteluita tasapuolisesti riippumatta siitä, onko niiden esittäjä yksittäinen kansalainen, oikeushenkilö tai etujärjestö. |
| --- | --- |

23.

Jokaisella on oikeus pyytää ja saada tietoja EIP:ltä. Tietopyyntöjä käsitellessään pankki ei harjoita syrjintää eikä anna etuoikeuksia tietojen saantiin. Se kohtelee yleisöltä tulevia tiedusteluita tasapuolisesti riippumatta siitä, onko niiden esittäjä yksittäinen kansalainen, oikeushenkilö tai etujärjestö.

| 24. | Tiedonsaannin edistämiseksi pankki on sitoutunut yleisön tarpeita vastaavaan kielipolitiikkaan. EIP:n sääntömääräiset asiakirjat ovat saatavissa kaikilla EU:n virallisilla kielillä. Myös muut yleisölle erityisen tärkeät asiakirjat, kuten ”Menettelytapasäännöt”, julkaistaan kaikilla unionin virallisilla kielillä. Muut asiakirjat ovat saatavilla vähintään englannin, ranskan ja saksan kielillä. Kääntämistä muille kielille voidaan harkita aina, kun tiettyä asiakirjaa kohtaan ilmenee laajaa kiinnostusta. EIP vaatii henkilökuntaansa mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että jollain EU-kielellä pankille kirjoittava kansalainen saa vastauksen samalla kielellä. |
| --- | --- |

24.

Tiedonsaannin edistämiseksi pankki on sitoutunut yleisön tarpeita vastaavaan kielipolitiikkaan. EIP:n sääntömääräiset asiakirjat ovat saatavissa kaikilla EU:n virallisilla kielillä. Myös muut yleisölle erityisen tärkeät asiakirjat, kuten ”Menettelytapasäännöt”, julkaistaan kaikilla unionin virallisilla kielillä. Muut asiakirjat ovat saatavilla vähintään englannin, ranskan ja saksan kielillä. Kääntämistä muille kielille voidaan harkita aina, kun tiettyä asiakirjaa kohtaan ilmenee laajaa kiinnostusta. EIP vaatii henkilökuntaansa mahdollisuuksien mukaan varmistamaan, että jollain EU-kielellä pankille kirjoittava kansalainen saa vastauksen samalla kielellä.

Rajoitukset

| 25. | Vaikka pankki on sitoutunut tietojen julkistamisen ja avoimuuden periaatteisiin, sillä on myös ammatillinen salassapitovelvollisuus EU-lainsäädännön ja erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 287 artiklan mukaisesti (5) sekä velvollisuus noudattaa henkilötietojen suojaa koskevia lakeja. EIP:tä voivat koskea myös liikesopimuksia ja markkinatoimintaa sääntelevät kansalliset määräykset ja pankkialan normit. Sen vuoksi tietojen julkistamiseen liittyy tiettyjä rajoituksia. |
| --- | --- |

25.

Vaikka pankki on sitoutunut tietojen julkistamisen ja avoimuuden periaatteisiin, sillä on myös ammatillinen salassapitovelvollisuus EU-lainsäädännön ja erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 287 artiklan mukaisesti (5) sekä velvollisuus noudattaa henkilötietojen suojaa koskevia lakeja. EIP:tä voivat koskea myös liikesopimuksia ja markkinatoimintaa sääntelevät kansalliset määräykset ja pankkialan normit. Sen vuoksi tietojen julkistamiseen liittyy tiettyjä rajoituksia.

| 26. | Tietojen luovutuksesta kieltäydytään, jos niiden julkistaminen vaarantaisi:






  — | EU:n, sen toimielinten ja laitosten tai jäsenvaltion kansainvälisiin suhteisiin tai rahoitus-, raha- tai talouspolitiikkaan liittyvän yleisen edun, |
| --- | --- | --- |

26.

Tietojen luovutuksesta kieltäydytään, jos niiden julkistaminen vaarantaisi:

—

EU:n, sen toimielinten ja laitosten tai jäsenvaltion kansainvälisiin suhteisiin tai rahoitus-, raha- tai talouspolitiikkaan liittyvän yleisen edun,

| — | henkilön yksityisyyden ja koskemattomuuden erityisesti henkilötietojen suojausta koskevan EU-lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

—

henkilön yksityisyyden ja koskemattomuuden erityisesti henkilötietojen suojausta koskevan EU-lainsäädännön mukaisesti.

| 27. | Ellei yleinen etu välttämättä vaadi tietojen luovutusta, siitä kieltäydytään myös, jos tietojen julkistaminen vaarantaisi:






  — | oikeuskäsittelyn ja oikeudellisen neuvonnan, |
| --- | --- | --- |

27.

Ellei yleinen etu välttämättä vaadi tietojen luovutusta, siitä kieltäydytään myös, jos tietojen julkistaminen vaarantaisi:

—

oikeuskäsittelyn ja oikeudellisen neuvonnan,

| — | tarkastusten, tutkimusten ja auditointien tarkoituksen, |
| --- | --- |

—

tarkastusten, tutkimusten ja auditointien tarkoituksen,

| — | luonnollisen tai oikeushenkilön kaupalliset edut, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet, |
| --- | --- |

—

luonnollisen tai oikeushenkilön kaupalliset edut, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet,

| — | pankin sisäisen päätöksentekomenettelyn luotettavuuden. |
| --- | --- |

—

pankin sisäisen päätöksentekomenettelyn luotettavuuden.

| 28. | Tietoja, jotka tyypillisesti kuuluvat pankin luottamukselliseen suhteeseen sen liikekumppanien kanssa, ovat mm. hankkeen toteuttajan esittämä rahoituspyyntö, lainan hinnoittelutiedot ja rahoitussopimus. Pankki ei kuitenkaan vastusta sitä, että hankkeiden toteuttajat, lainanottajat tai muut asianosaiset antavat tietoa niiden EIP:n kanssa luomista suhteista ja järjestelyistä. |
| --- | --- |

28.

Tietoja, jotka tyypillisesti kuuluvat pankin luottamukselliseen suhteeseen sen liikekumppanien kanssa, ovat mm. hankkeen toteuttajan esittämä rahoituspyyntö, lainan hinnoittelutiedot ja rahoitussopimus. Pankki ei kuitenkaan vastusta sitä, että hankkeiden toteuttajat, lainanottajat tai muut asianosaiset antavat tietoa niiden EIP:n kanssa luomista suhteista ja järjestelyistä.

| 29. | Liikekumppaneille tiedotetaan EIP:n julkisuuspolitiikasta jo neuvottelujen alkuvaiheessa. |
| --- | --- |

29.

Liikekumppaneille tiedotetaan EIP:n julkisuuspolitiikasta jo neuvottelujen alkuvaiheessa.

| 30. | Hallituksen hallintoneuvostolle tekemää esitystä hankkeen rahoituksesta ei julkisteta, ennen kuin hallintoneuvosto on hyväksynyt sen.






  — | Julkisen sektorin hankkeita koskevat hallituksen esitykset luovutetaan pyynnöstä. Hallintoneuvosto voi kuitenkin päättää olla julkistamatta rahoitusesitystä, jos kyseessä on kaupallisesti arkaluonteinen asia. |
| --- | --- | --- |

30.

Hallituksen hallintoneuvostolle tekemää esitystä hankkeen rahoituksesta ei julkisteta, ennen kuin hallintoneuvosto on hyväksynyt sen.

—

Julkisen sektorin hankkeita koskevat hallituksen esitykset luovutetaan pyynnöstä. Hallintoneuvosto voi kuitenkin päättää olla julkistamatta rahoitusesitystä, jos kyseessä on kaupallisesti arkaluonteinen asia.

| — | Yksityissektorin hankkeista ei voida luovuttaa sellaisia tietoja, jotka pankin yksityissektorin yhteistyökumppanit ovat määritelleet luottamuksellisiksi. |
| --- | --- |

—

Yksityissektorin hankkeista ei voida luovuttaa sellaisia tietoja, jotka pankin yksityissektorin yhteistyökumppanit ovat määritelleet luottamuksellisiksi.

| 31. | Kaikki julkisen sektorin hankkeet otetaan pankin Internet-sivuilla olevaan hankeluetteloon ennen hallintoneuvoston hyväksyntää, samoin kuin kaikki yksityissektorin hankkeet, joista on julkaistu kansainvälinen tarjouspyyntö Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja/tai tehty ympäristövaikutusten arviointi.
  Tiettyjä yksityissektorin hankkeita ei kuitenkaan julkaista ennen hallintoneuvoston hyväksyntää tai joissakin tapauksissa ennen lainasopimuksen allekirjoittamista oikeutettujen kaupallisten etujen suojaamiseksi. |
| --- | --- |

31.

Kaikki julkisen sektorin hankkeet otetaan pankin Internet-sivuilla olevaan hankeluetteloon ennen hallintoneuvoston hyväksyntää, samoin kuin kaikki yksityissektorin hankkeet, joista on julkaistu kansainvälinen tarjouspyyntö Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja/tai tehty ympäristövaikutusten arviointi.

Tiettyjä yksityissektorin hankkeita ei kuitenkaan julkaista ennen hallintoneuvoston hyväksyntää tai joissakin tapauksissa ennen lainasopimuksen allekirjoittamista oikeutettujen kaupallisten etujen suojaamiseksi.

| 32. | Rajoitukset koskevat myös tietoja siitä, miten paikalliset pankit ovat tukeneet omien asiakkaidensa investointeja EIP:n globaalilainajärjestelyjen kautta. Nämä tiedot kuuluvat välittäjäpankille osana pankin ja sen asiakkaiden välistä normaalia liikesuhdetta (6). EIP ei kuitenkaan vastusta sitä, että välittäjäpankki antaa tietoa sen suhteista EIP:n kanssa. |
| --- | --- |

32.

Rajoitukset koskevat myös tietoja siitä, miten paikalliset pankit ovat tukeneet omien asiakkaidensa investointeja EIP:n globaalilainajärjestelyjen kautta. Nämä tiedot kuuluvat välittäjäpankille osana pankin ja sen asiakkaiden välistä normaalia liikesuhdetta (6). EIP ei kuitenkaan vastusta sitä, että välittäjäpankki antaa tietoa sen suhteista EIP:n kanssa.

| 33. | Varainhankinnassa yksityisten emissioiden julkisuutta on luottamuksellisuussyistä rajoitettu. Pankki antaa koostetietoja sijoittajien ja jälkimarkkinoiden toiminnasta, mutta yksittäisiin sijoittajiin tai pankkeihin liittyviä luottamuksellisia tietoja ei julkisteta. EIP pyrkii silti mahdollisuuksien mukaan edistämään avoimuutta sen emissioita koskevissa asioissa. |
| --- | --- |

33.

Varainhankinnassa yksityisten emissioiden julkisuutta on luottamuksellisuussyistä rajoitettu. Pankki antaa koostetietoja sijoittajien ja jälkimarkkinoiden toiminnasta, mutta yksittäisiin sijoittajiin tai pankkeihin liittyviä luottamuksellisia tietoja ei julkisteta. EIP pyrkii silti mahdollisuuksien mukaan edistämään avoimuutta sen emissioita koskevissa asioissa.

| 34. | Kolmannen osapuolen asiakirjojen osalta pankki neuvottelee kyseisen osapuolen kanssa arvioidakseen, ovatko asiakirjan tiedot luottamuksellisia, ellei ole selvää että asiakirja on julkinen tai salassa pidettävä. |
| --- | --- |

34.

Kolmannen osapuolen asiakirjojen osalta pankki neuvottelee kyseisen osapuolen kanssa arvioidakseen, ovatko asiakirjan tiedot luottamuksellisia, ellei ole selvää että asiakirja on julkinen tai salassa pidettävä.

| 35. | Pankin sisäisen päätöksentekomenettelyn luotettavuutta suojaavien julkisuusrajoitusten tarkoituksena on mahdollistaa suora ja avoin sisäinen näkemysten ja arvioiden vaihto. Pankki ei julkista asiakirjoja, jotka sisältävät sisäiseen käyttöön keskustelujen ja alustavien neuvottelujen pohjaksi tarkoitettuja lausuntoja. Näitä ovat esimerkiksi alustavat tiedotteet (Preliminary Information Notes) (7), esitykset hankkeiden arviointivaltuutuksista, Euroopan komissiolle tai EU:n jäsenvaltioille toimitetut lausuntopyynnöt ja esitykset rahoitusneuvotteluista. Sama koskee hallituksen, hallintoneuvoston ja valtuuston kokouspöytäkirjoja. |
| --- | --- |

35.

Pankin sisäisen päätöksentekomenettelyn luotettavuutta suojaavien julkisuusrajoitusten tarkoituksena on mahdollistaa suora ja avoin sisäinen näkemysten ja arvioiden vaihto. Pankki ei julkista asiakirjoja, jotka sisältävät sisäiseen käyttöön keskustelujen ja alustavien neuvottelujen pohjaksi tarkoitettuja lausuntoja. Näitä ovat esimerkiksi alustavat tiedotteet (Preliminary Information Notes) (7), esitykset hankkeiden arviointivaltuutuksista, Euroopan komissiolle tai EU:n jäsenvaltioille toimitetut lausuntopyynnöt ja esitykset rahoitusneuvotteluista. Sama koskee hallituksen, hallintoneuvoston ja valtuuston kokouspöytäkirjoja.

| 36. | Jos edellä tarkoitetut rajoitukset koskevat vain osaa pyydetystä asiakirjasta, muiden osien tiedot on luovutettava. |
| --- | --- |

36.

Jos edellä tarkoitetut rajoitukset koskevat vain osaa pyydetystä asiakirjasta, muiden osien tiedot on luovutettava.

| 37. | Rajoituksia sovelletaan vain niin kauan kuin tietojen suojaaminen on asiakirjan sisällön mukaan perusteltua. Poikkeuksia voidaan soveltaa enintään 30 vuoden ajan. Yksityisyyteen, kaupallisiin etuihin tai pankin sisäisen päätöksentekomenettelyn luotettavuuteen liittyviä poikkeuksia voidaan kuitenkin tarvittaessa soveltaa asiakirjoihin tätä pidempään. |
| --- | --- |

37.

Rajoituksia sovelletaan vain niin kauan kuin tietojen suojaaminen on asiakirjan sisällön mukaan perusteltua. Poikkeuksia voidaan soveltaa enintään 30 vuoden ajan. Yksityisyyteen, kaupallisiin etuihin tai pankin sisäisen päätöksentekomenettelyn luotettavuuteen liittyviä poikkeuksia voidaan kuitenkin tarvittaessa soveltaa asiakirjoihin tätä pidempään.

Euroopan investointirahasto

| 38. | Julkisuuspolitiikan yleisiä periaatteita sovelletaan koko EIP-ryhmään, johon kuuluvat EIP ja Euroopan investointirahasto (EIR) (www.eif.org). EIR on ryhmän pääomasijoituksia sekä pienten ja keskisuurten yritysten takauksia hoitava yksikkö. EIR:n asiakirjojen julkisuutta koskevat erityissäännöt laaditaan ja julkaistaan erikseen. |
| --- | --- |

38.

Julkisuuspolitiikan yleisiä periaatteita sovelletaan koko EIP-ryhmään, johon kuuluvat EIP ja Euroopan investointirahasto (EIR) (www.eif.org). EIR on ryhmän pääomasijoituksia sekä pienten ja keskisuurten yritysten takauksia hoitava yksikkö. EIR:n asiakirjojen julkisuutta koskevat erityissäännöt laaditaan ja julkaistaan erikseen.

Vastuu, toteutus ja arviointi

| 39. | Julkisuuspolitiikkaa arvioidaan jatkuvasti sisäisen tarkastelun ja laadunarvioinnin keinoin pankin hallituksen johdolla. |
| --- | --- |

39.

Julkisuuspolitiikkaa arvioidaan jatkuvasti sisäisen tarkastelun ja laadunarvioinnin keinoin pankin hallituksen johdolla.

| 40. | Koska henkilöstön tuki ja sitoutuminen on ensiarvoisen tärkeää julkisuuspolitiikan onnistuneelle toteutukselle, pankki järjestää henkilökunnalleen koulutustilaisuuksia avoimuudesta ja tietojen julkistamisesta, vuoropuhelusta alan toimijoiden kanssa, yrityksen sosiaalisesta vastuusta ja muista asiaan liittyvistä aiheista. |
| --- | --- |

40.

Koska henkilöstön tuki ja sitoutuminen on ensiarvoisen tärkeää julkisuuspolitiikan onnistuneelle toteutukselle, pankki järjestää henkilökunnalleen koulutustilaisuuksia avoimuudesta ja tietojen julkistamisesta, vuoropuhelusta alan toimijoiden kanssa, yrityksen sosiaalisesta vastuusta ja muista asiaan liittyvistä aiheista.

| 41. | Julkisuuspolitiikan virallinen tarkistus suoritetaan kolmen vuoden välein. EIP:n Internet-sivuilla on erityinen sähköpostilaatikko (infopol@eib.org), johon kerätään kommentteja koko vuoden ajan. |
| --- | --- |

41.

Julkisuuspolitiikan virallinen tarkistus suoritetaan kolmen vuoden välein. EIP:n Internet-sivuilla on erityinen sähköpostilaatikko (infopol@eib.org), johon kerätään kommentteja koko vuoden ajan.

| 42. | Yleisö voi seurata EIP:n tavoitteiden toteutumista muun muassa avoimuuden ja tietojen julkistamisen osalta sen strategisesta toimintasuunnitelmasta (Corporate Operational Plan, COP) (www.eib.org/about/objective/) sekä muista keskeisistä asiakirjoista, kuten vuosikertomuksesta ja erityisesti yritysvastuuta koskevasta vuosiraportista (Corporate Responsibility Report). |
| --- | --- |

42.

Yleisö voi seurata EIP:n tavoitteiden toteutumista muun muassa avoimuuden ja tietojen julkistamisen osalta sen strategisesta toimintasuunnitelmasta (Corporate Operational Plan, COP) (www.eib.org/about/objective/) sekä muista keskeisistä asiakirjoista, kuten vuosikertomuksesta ja erityisesti yritysvastuuta koskevasta vuosiraportista (Corporate Responsibility Report).

| 43. | Pankki on ottanut käyttöön valitusmenettelyn, jota kuvataan kohdassa ”Valitusohjeet” (katso kohdat 106-108). |
| --- | --- |

43.

Pankki on ottanut käyttöön valitusmenettelyn, jota kuvataan kohdassa ”Valitusohjeet” (katso kohdat 106-108).

| 44. | EIP pitää tiiviisti yhteyttä muihin EU:n ja kansainvälisiin toimielimiin ja laitoksiin seuratakseen julkisuuspolitiikan ja -käytäntöjen kehitystä ja vaihtaakseen näkemyksiä siitä. Lisäksi pankki käsittelee avoimuus- ja julkisuusasioita jatkuvassa vuoropuhelussaan kansalaisyhteiskunnan kanssa. |
| --- | --- |

44.

EIP pitää tiiviisti yhteyttä muihin EU:n ja kansainvälisiin toimielimiin ja laitoksiin seuratakseen julkisuuspolitiikan ja -käytäntöjen kehitystä ja vaihtaakseen näkemyksiä siitä. Lisäksi pankki käsittelee avoimuus- ja julkisuusasioita jatkuvassa vuoropuhelussaan kansalaisyhteiskunnan kanssa.

Tietojen luovuttaminen ja julkistaminen

| 45. | Tässä luvussa käsitellään tiedottamista pankin toiminnan kolmella osa-alueella:






  — | periaatteet, strategiat ja päätöksentekomenettely, |
| --- | --- | --- |

45.

Tässä luvussa käsitellään tiedottamista pankin toiminnan kolmella osa-alueella:

—

periaatteet, strategiat ja päätöksentekomenettely,

| — | luotonanto, |
| --- | --- |

—

luotonanto,

| — | varainhankinta. |
| --- | --- |

—

varainhankinta.

| 46. | Luotonantoa ja varainhankintaa koskevissa osissa erotellaan tietojen rutiininomainen julkistaminen ja luovuttaminen pyynnöstä. Periaatteita, strategioita ja päätöksentekomenettelyä koskevassa osassa luetellaan keskeiset asiakirjat, jotka julkistetaan säännöllisesti, ja viitataan pankin julkiseen kuulemismenettelyyn tietyistä toimintaperiaatteista. |
| --- | --- |

46.

Luotonantoa ja varainhankintaa koskevissa osissa erotellaan tietojen rutiininomainen julkistaminen ja luovuttaminen pyynnöstä. Periaatteita, strategioita ja päätöksentekomenettelyä koskevassa osassa luetellaan keskeiset asiakirjat, jotka julkistetaan säännöllisesti, ja viitataan pankin julkiseen kuulemismenettelyyn tietyistä toimintaperiaatteista.

Tiedottaminen periaatteista, strategioista ja päätöksentekomenettelystä

Sääntömääräiset asiakirjat ja muut keskeiset julkaisut

Periaatteet ja strategiat

| 47. | EIP:n perussääntö (EIB Statute) määrittää pankin toiminnan institutionaaliset, oikeudelliset ja hallinnolliset puitteet. |
| --- | --- |

47.

EIP:n perussääntö (EIB Statute) määrittää pankin toiminnan institutionaaliset, oikeudelliset ja hallinnolliset puitteet.

| 48. | Työjärjestys (Rules of procedure) sääntelee pankin päätöksentekoelinten, tarkastuskomitean ja henkilöstön toimintaa. |
| --- | --- |

48.

Työjärjestys (Rules of procedure) sääntelee pankin päätöksentekoelinten, tarkastuskomitean ja henkilöstön toimintaa.

| 49. | EIP-ryhmän vuosikertomus (EIB Group Annual Report) koostuu kolmesta osasta:






  — | EIP-ryhmän tilinpäätöskertomus (EIB Group Financial Report) sisältää EIP-ryhmän, EIP:n, Cotonoun investointikehyksen, FEMIP Trust Fund -rahaston ja EIR:n tilinpäätökset liitetietoineen (8). |
| --- | --- | --- |

49.

EIP-ryhmän vuosikertomus (EIB Group Annual Report) koostuu kolmesta osasta:

—

EIP-ryhmän tilinpäätöskertomus (EIB Group Financial Report) sisältää EIP-ryhmän, EIP:n, Cotonoun investointikehyksen, FEMIP Trust Fund -rahaston ja EIR:n tilinpäätökset liitetietoineen (8).

| — | EIP-ryhmän toimintakertomus (EIB Group Activity Report) kertoo edellisen tilikauden toiminnan pääkohdista ja tulevaisuudennäkymistä. |
| --- | --- |

—

EIP-ryhmän toimintakertomus (EIB Group Activity Report) kertoo edellisen tilikauden toiminnan pääkohdista ja tulevaisuudennäkymistä.

| — | Tilastokertomus (Statistical Report) esittää luettelomuodossa EIP:n rahoittamat hankkeet, varainhankinnan sekä EIR:n hankkeet. Se sisältää myös yhteenvetotaulukoita tilivuodelta ja kuluneelta viiden vuoden jaksolta. |
| --- | --- |

—

Tilastokertomus (Statistical Report) esittää luettelomuodossa EIP:n rahoittamat hankkeet, varainhankinnan sekä EIR:n hankkeet. Se sisältää myös yhteenvetotaulukoita tilivuodelta ja kuluneelta viiden vuoden jaksolta.

| 50. | Toimintasuunnitelma (COP) (Corporate Operational Plan) määrittelee toiminnan tärkeysjärjestyksen ja keskipitkän aikavälin toimintaperiaatteet pankin valtuuston asettamien tavoitteiden mukaisesti. Toimintasuunnitelma ulottuu kolmelle vuodelle. Se vahvistetaan vuosittain ja mukautetaan uusiin valtuutuksiin, EU-politiikan suuntauksiin ja taloudellisen toimintaympäristön muutoksiin. Se toimii vertailukohtana, jonka mukaan EIP:n vuosikertomuksissa julkaistuja suorituksia voidaan arvioida. |
| --- | --- |

50.

Toimintasuunnitelma (COP) (Corporate Operational Plan) määrittelee toiminnan tärkeysjärjestyksen ja keskipitkän aikavälin toimintaperiaatteet pankin valtuuston asettamien tavoitteiden mukaisesti. Toimintasuunnitelma ulottuu kolmelle vuodelle. Se vahvistetaan vuosittain ja mukautetaan uusiin valtuutuksiin, EU-politiikan suuntauksiin ja taloudellisen toimintaympäristön muutoksiin. Se toimii vertailukohtana, jonka mukaan EIP:n vuosikertomuksissa julkaistuja suorituksia voidaan arvioida.

| 51. | Kohti EIP-ryhmän uutta strategiaa (Towards a New Strategy for the EIB Group) on pankin valtuuston kesäkuussa 2005 hyväksymä asiakirja, jossa määritellään EIP-ryhmän tulevaisuuden strategian yleiset suuntaviivat. Strategian osien toteutukseen liittyvät päätökset sisältyvät voimassa olevaan toimintasuunnitelmaan. |
| --- | --- |

51.

Kohti EIP-ryhmän uutta strategiaa (Towards a New Strategy for the EIB Group) on pankin valtuuston kesäkuussa 2005 hyväksymä asiakirja, jossa määritellään EIP-ryhmän tulevaisuuden strategian yleiset suuntaviivat. Strategian osien toteutukseen liittyvät päätökset sisältyvät voimassa olevaan toimintasuunnitelmaan.

| 52. | EIB Information -tiedotuslehdessä annetaan tietoa EIP:n toiminnan viimeaikaisesta kehityksestä 3-4 kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

52.

EIB Information -tiedotuslehdessä annetaan tietoa EIP:n toiminnan viimeaikaisesta kehityksestä 3-4 kertaa vuodessa.

Avoimuus, hallinto ja yritysvastuu

| 53. | Avoimuuspolitiikka (Transparency Policy) Avoimuus on yksi EIP:n yritysstrategian päätavoitteista ja liittyy sen tehtävään EU:n politiikkaa toteuttavana pankkina. Avoimuuden periaatteet selitetään julkaisussa ”Transparency — Report and Proposals” (kesäkuu 2004), joka käsittelee yrityshallintoa, etiikkaa ja palkkausta, tilinpäätöksiä, valvontaa ja tarkastusta sekä pankkitoimintaa. |
| --- | --- |

53.

Avoimuuspolitiikka (Transparency Policy) Avoimuus on yksi EIP:n yritysstrategian päätavoitteista ja liittyy sen tehtävään EU:n politiikkaa toteuttavana pankkina. Avoimuuden periaatteet selitetään julkaisussa ”Transparency — Report and Proposals” (kesäkuu 2004), joka käsittelee yrityshallintoa, etiikkaa ja palkkausta, tilinpäätöksiä, valvontaa ja tarkastusta sekä pankkitoimintaa.

| 54. | Hallinnon periaatteet (Statement on Governance) selvittää pankin hallinnon johtavat periaatteet. Julkaisussa käsitellään pankin päätöksenteko- ja valvontaelimiä, asiantuntemusta, etiikkaa ja eturistiriitoja, palkkausta ja muita etuja, ulkoisia valvontarakenteita, tilinpäätöksiä ja tietoja riskinhallinnasta, johdon valvontaa, sääntöjen noudattamista, sisäisen tarkastuksen ja valvonnan periaatteita, strategian toteutusta ja sen valvontaa sekä avoimuutta. |
| --- | --- |

54.

Hallinnon periaatteet (Statement on Governance) selvittää pankin hallinnon johtavat periaatteet. Julkaisussa käsitellään pankin päätöksenteko- ja valvontaelimiä, asiantuntemusta, etiikkaa ja eturistiriitoja, palkkausta ja muita etuja, ulkoisia valvontarakenteita, tilinpäätöksiä ja tietoja riskinhallinnasta, johdon valvontaa, sääntöjen noudattamista, sisäisen tarkastuksen ja valvonnan periaatteita, strategian toteutusta ja sen valvontaa sekä avoimuutta.

| 55. | Yrityksen yhteiskuntavastuun periaatteet (Statement on Corporate Social Responsibility) (CSR) määrittelee yhteiskuntavastuun yleiset suuntaviivat ja sitoutuu niiden toteuttamiseen. Se toimii pohjana tarkempien ohjeiden laadinnalle ja tulevalle raportoinnille. Lisäksi julkaisussa esitellään keskeiset periaatteet, joiden mukaan EIP ottaa liiketoiminnassaan huomioon sosiaaliset ja ympäristönsuojelulliset näkökohdat (katso myös seuraava kohta ”Corporate Responsibility Report”). |
| --- | --- |

55.

Yrityksen yhteiskuntavastuun periaatteet (Statement on Corporate Social Responsibility) (CSR) määrittelee yhteiskuntavastuun yleiset suuntaviivat ja sitoutuu niiden toteuttamiseen. Se toimii pohjana tarkempien ohjeiden laadinnalle ja tulevalle raportoinnille. Lisäksi julkaisussa esitellään keskeiset periaatteet, joiden mukaan EIP ottaa liiketoiminnassaan huomioon sosiaaliset ja ympäristönsuojelulliset näkökohdat (katso myös seuraava kohta ”Corporate Responsibility Report”).

| 56. | Yritysvastuuraportti (Corporate Responsibility Report) julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 2006. Siinä käsiteltäviä asioita ovat etiikka ja hallinto, avoimuus ja tilivelvollisuus, vastuullinen rahoitus ja pankin yritysvaikutus. Julkaisussa annetaan tietoja myös EIP:n ympäristöalan toiminnasta, jota on aiemmin esitelty pankin ympäristöraportissa. |
| --- | --- |

56.

Yritysvastuuraportti (Corporate Responsibility Report) julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 2006. Siinä käsiteltäviä asioita ovat etiikka ja hallinto, avoimuus ja tilivelvollisuus, vastuullinen rahoitus ja pankin yritysvaikutus. Julkaisussa annetaan tietoja myös EIP:n ympäristöalan toiminnasta, jota on aiemmin esitelty pankin ympäristöraportissa.

| 57. | Julkisuuspolitiikka, (Public Disclosure Policy) joka julkaistiin vuonna 2006, määrittelee tietojen julkistamisen periaatteet ja säännöt. Politiikan lähtökohtana on tietojen julkisuus, ellei niiden salaamiseen ole pakottavaa syytä. Julkaisussa kerrotaan myös, miten tietopyynnöt käsitellään ja miten hakija voi valittaa päätöksestä. |
| --- | --- |

57.

Julkisuuspolitiikka, (Public Disclosure Policy) joka julkaistiin vuonna 2006, määrittelee tietojen julkistamisen periaatteet ja säännöt. Politiikan lähtökohtana on tietojen julkisuus, ellei niiden salaamiseen ole pakottavaa syytä. Julkaisussa kerrotaan myös, miten tietopyynnöt käsitellään ja miten hakija voi valittaa päätöksestä.

| 58. | Korruption ja petosten torjunnan periaatteet (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) kokoaa yhteen pankin nykyisen toiminnan pääperiaatteet. Se perustuu pankin menettelytapasääntöihin, hankintaohjeisiin sekä muihin sisäisiin ohjeisiin ja asiakirjoihin, mukaan lukien sen rahoitussopimuksiin sisältyvät ehdot. |
| --- | --- |

58.

Korruption ja petosten torjunnan periaatteet (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) kokoaa yhteen pankin nykyisen toiminnan pääperiaatteet. Se perustuu pankin menettelytapasääntöihin, hankintaohjeisiin sekä muihin sisäisiin ohjeisiin ja asiakirjoihin, mukaan lukien sen rahoitussopimuksiin sisältyvät ehdot.

Kestävä kehitys

| 59. | Ympäristö- ja sosiaalipolitiikka, strategiat ja menetelmät (Environmental and social policies, strategies and procedures) Julkaisut ”Environmental Statement” ja ”Environmental Procedures” käsittelevät EIP:n ympäristöalan politiikkaa, sisäisiä ohjeita, normeja, menetelmiä ja organisaatiota. Niissä kuvataan, miten pankki arvioi kaikkien rahoituskohteiksi harkittavien hankkeiden ympäristö- ja sosiaaliset näkökohdat, sovellettavat lainsäädännölliset puitteet — hankkeen toteutuspaikasta riippuen — sekä hankkeen toteuttajien velvollisuudet ympäristöasioissa, mukaan lukien mahdolliset luonnonsuojeluvaatimukset. |
| --- | --- |

59.

Ympäristö- ja sosiaalipolitiikka, strategiat ja menetelmät (Environmental and social policies, strategies and procedures) Julkaisut ”Environmental Statement” ja ”Environmental Procedures” käsittelevät EIP:n ympäristöalan politiikkaa, sisäisiä ohjeita, normeja, menetelmiä ja organisaatiota. Niissä kuvataan, miten pankki arvioi kaikkien rahoituskohteiksi harkittavien hankkeiden ympäristö- ja sosiaaliset näkökohdat, sovellettavat lainsäädännölliset puitteet — hankkeen toteutuspaikasta riippuen — sekä hankkeen toteuttajien velvollisuudet ympäristöasioissa, mukaan lukien mahdolliset luonnonsuojeluvaatimukset.

| 60. | Hankkeiden sosiaalinen arviointi kehitysmaissa: EIP:n toimintatapa (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) selvittää niitä käytäntöjä, joita EIP nykyisin soveltaa hankkeiden sosiaalisten vaikutusten arviointiin kehitysmaissa tukeakseen kestävää kehitystä. Asiakirja kuvaa sosiaaliasioiden kasvavaa merkitystä ja pankin pyrkimystä kehittää vähitellen ennaltaehkäisevämpi lähestymistapa sosiaalisen hyvinvoinnin kysymyksiin, keskittyen aluksi kehitysmaihin. |
| --- | --- |

60.

Hankkeiden sosiaalinen arviointi kehitysmaissa: EIP:n toimintatapa (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) selvittää niitä käytäntöjä, joita EIP nykyisin soveltaa hankkeiden sosiaalisten vaikutusten arviointiin kehitysmaissa tukeakseen kestävää kehitystä. Asiakirja kuvaa sosiaaliasioiden kasvavaa merkitystä ja pankin pyrkimystä kehittää vähitellen ennaltaehkäisevämpi lähestymistapa sosiaalisen hyvinvoinnin kysymyksiin, keskittyen aluksi kehitysmaihin.

| 61. | Investointikehyksestä rahoitettavien hankkeiden kehitysvaikutusten arviointi (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) käsittelee tapoja, joilla voidaan entistä tehokkaammin arvioida, miten investointikehyksestä (IF) (9) myönnettävä rahoitus tukee AKT- ja EU-maiden välisen Cotonoun kumppanuussopimuksen tavoitteita. Se kuvaa pankin rahoituksellista, taloudellista, sosiaalista, ympäristönsuojelullista ja hallinnollista tukea investointikehyksen strategialle ja vuosituhannen kehitystavoitteille, minkä perusteella voidaan arvioida yksittäisten hankkeiden kehitysvaikutusta. |
| --- | --- |

61.

Investointikehyksestä rahoitettavien hankkeiden kehitysvaikutusten arviointi (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) käsittelee tapoja, joilla voidaan entistä tehokkaammin arvioida, miten investointikehyksestä (IF) (9) myönnettävä rahoitus tukee AKT- ja EU-maiden välisen Cotonoun kumppanuussopimuksen tavoitteita. Se kuvaa pankin rahoituksellista, taloudellista, sosiaalista, ympäristönsuojelullista ja hallinnollista tukea investointikehyksen strategialle ja vuosituhannen kehitystavoitteille, minkä perusteella voidaan arvioida yksittäisten hankkeiden kehitysvaikutusta.

Päätöksentekomenettely

Menettelytapasäännöt

| 62. | Pankki julkaisee Internet-sivuillaan kaikki sen hallintoneuvostoa, hallitusta, tarkastuskomiteaa ja henkilöstöä koskevat menettelytapasäännöt (Codes of Conduct):






  — | EIP:n tarkastuskomitean jäsenten menettelytapasäännöt, |
| --- | --- | --- |

62.

Pankki julkaisee Internet-sivuillaan kaikki sen hallintoneuvostoa, hallitusta, tarkastuskomiteaa ja henkilöstöä koskevat menettelytapasäännöt (Codes of Conduct):

—

EIP:n tarkastuskomitean jäsenten menettelytapasäännöt,

| — | EIP:n hallituksen jäsenten menettelytapasäännöt, |
| --- | --- |

—

EIP:n hallituksen jäsenten menettelytapasäännöt,

| — | EIP:n hallintoneuvoston jäsenten menettelytapasäännöt, |
| --- | --- |

—

EIP:n hallintoneuvoston jäsenten menettelytapasäännöt,

| — | henkilöstön menettelytapasäännöt. |
| --- | --- |

—

henkilöstön menettelytapasäännöt.

| 63. | Pankki julkistaa myös yksityiskohtaista tietoa päätöksenteko- ja valvontaelinten jäsenten sekä henkilöstön palkoista ja muista eduista. |
| --- | --- |

63.

Pankki julkistaa myös yksityiskohtaista tietoa päätöksenteko- ja valvontaelinten jäsenten sekä henkilöstön palkoista ja muista eduista.

| 64. | Lisäksi julkaistaan seuraavat asiakirjat:






  — | Hallintoneuvoston kokouskalenteri. |
| --- | --- | --- |

64.

Lisäksi julkaistaan seuraavat asiakirjat:

—

Hallintoneuvoston kokouskalenteri.

| — | Hallintoneuvoston jäsenten henkilökohtaiset lausunnot: Hallintoneuvoston jäsenet allekirjoittavat henkilökohtaisen lausunnon muista hoitamistaan viroista ja toimista. Myös tiedot äänestämästä pidättäytymisestä eturistiriitatapauksissa julkistetaan. |
| --- | --- |

—

Hallintoneuvoston jäsenten henkilökohtaiset lausunnot: Hallintoneuvoston jäsenet allekirjoittavat henkilökohtaisen lausunnon muista hoitamistaan viroista ja toimista. Myös tiedot äänestämästä pidättäytymisestä eturistiriitatapauksissa julkistetaan.

| — | Hallituksen jäsenten henkilökohtaiset lausunnot: Hallituksen jäsenet allekirjoittavat samantyyppisen ilmoituksen taloudellisista eduista kuin Euroopan komission jäsenet. |
| --- | --- |

—

Hallituksen jäsenten henkilökohtaiset lausunnot: Hallituksen jäsenet allekirjoittavat samantyyppisen ilmoituksen taloudellisista eduista kuin Euroopan komission jäsenet.

| — | Ylimmän johdon puheet ja lausunnot. |
| --- | --- |

—

Ylimmän johdon puheet ja lausunnot.

Yleisön kuuleminen politiikasta

| 65. | EIP järjestää lisää mielipidekyselyjä tietyistä toimintaperiaatteistaan erityisesti Internet-sivujensa kautta (Avoimuuspolitiikka, kesäkuu 2004). |
| --- | --- |

65.

EIP järjestää lisää mielipidekyselyjä tietyistä toimintaperiaatteistaan erityisesti Internet-sivujensa kautta (Avoimuuspolitiikka, kesäkuu 2004).

Luotonantoon liittyvät tiedot

Säännöllinen julkistaminen

Hankkeen elinkaareen liittyvät julkaisut

| 66. | Rahoituskelpoisuuden periaatteet (Eligibility Guidelines ) -julkaisussa selvitetään ne oikeudelliset perusteet, joiden mukaan EIP rahoittaa hankkeita Euroopan unionin jäsenvaltioissa. EU:n ulkopuolella pankin luotonantoa ohjaavat erilliset valtuutukset, jotka ovat osa unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaa. |
| --- | --- |

66.

Rahoituskelpoisuuden periaatteet (Eligibility Guidelines ) -julkaisussa selvitetään ne oikeudelliset perusteet, joiden mukaan EIP rahoittaa hankkeita Euroopan unionin jäsenvaltioissa. EU:n ulkopuolella pankin luotonantoa ohjaavat erilliset valtuutukset, jotka ovat osa unionin kehitysyhteistyöpolitiikkaa.

| 67. | Hankkeen elinkaari EIP:ssä (Project Cycle at the EIB) kuvaa pankin rahoitushankkeisiin liittyviä päätöksentekomenettelyjä. Julkaisussa selvitetään myös hankkeiden arvioinnissa ja seurannassa käytettävät vakiomenettelyt, jotka räätälöidään kunkin rahoitettavan hankkeen erityispiirteisiin. |
| --- | --- |

67.

Hankkeen elinkaari EIP:ssä (Project Cycle at the EIB) kuvaa pankin rahoitushankkeisiin liittyviä päätöksentekomenettelyjä. Julkaisussa selvitetään myös hankkeiden arvioinnissa ja seurannassa käytettävät vakiomenettelyt, jotka räätälöidään kunkin rahoitettavan hankkeen erityispiirteisiin.

| 68. | Hankintaopas (Guide to Procurement ) antaa hankkeiden toteuttajille ja niiden tavarantoimittajille tietoa EIP:n toimintaperiaatteista, sovellettavasta lainsäädännöstä sekä järjestelyistä, joita pankin rahoittamiin hankkeisiin liittyvien työsuoritusten, tavaroiden ja palveluiden hankinta edellyttää. Lisäksi siinä selostetaan EIP:n ja hankkeen toteuttajan välinen tehtävänjako. |
| --- | --- |

68.

Hankintaopas (Guide to Procurement ) antaa hankkeiden toteuttajille ja niiden tavarantoimittajille tietoa EIP:n toimintaperiaatteista, sovellettavasta lainsäädännöstä sekä järjestelyistä, joita pankin rahoittamiin hankkeisiin liittyvien työsuoritusten, tavaroiden ja palveluiden hankinta edellyttää. Lisäksi siinä selostetaan EIP:n ja hankkeen toteuttajan välinen tehtävänjako.

| 69. | Tilastokertomus) (Statistical Report) julkaistaan EIP:n vuosikertomuksen osana III, joka sisältää kattavat tiedot pankin rahoittamista hankkeista. Siinä luetellaan allekirjoitetut lainasopimukset maakohtaisesti ja esitetään luotonannon tilastotietoja maittain, alueittain, toimialoittain ja EU:n tavoitteiden mukaan. |
| --- | --- |

69.

Tilastokertomus) (Statistical Report) julkaistaan EIP:n vuosikertomuksen osana III, joka sisältää kattavat tiedot pankin rahoittamista hankkeista. Siinä luetellaan allekirjoitetut lainasopimukset maakohtaisesti ja esitetään luotonannon tilastotietoja maittain, alueittain, toimialoittain ja EU:n tavoitteiden mukaan.

Hankeluettelo (Pipeline)

| 70. | Pankki antaa Internet-sivuillaan ennakkotietoa hankkeista, joiden rahoitusta harkitaan, julkaisemalla hankeluettelon ja yhteenvedot hankkeista. Hanke lisätään luetteloon ennen sen käsittelyä EIP:n hallintoneuvostossa, elleivät pakottavat syyt puolla myöhempää julkistamista (katso myös ”Rajoitukset” kohdista 25-37). |
| --- | --- |

70.

Pankki antaa Internet-sivuillaan ennakkotietoa hankkeista, joiden rahoitusta harkitaan, julkaisemalla hankeluettelon ja yhteenvedot hankkeista. Hanke lisätään luetteloon ennen sen käsittelyä EIP:n hallintoneuvostossa, elleivät pakottavat syyt puolla myöhempää julkistamista (katso myös ”Rajoitukset” kohdista 25-37).

| 71. | Hankkeen yhteenveto julkaistaan siinä vaiheessa, kun pankki pyytää asianomaisen jäsenvaltion tai -valtioiden ja Euroopan komission lausuntoa siten kuin EIP:n perussäännön 21 artiklassa vaaditaan. Tätä pidetään sopivimpana ajankohtana ensimmäiselle julkiselle lausunnolle, koska silloin neuvotteluissa hankkeen toteuttajan kanssa on edetty niin pitkälle, että voidaan olla kohtuullisen varmoja lainaesityksen jättämisestä hallintoneuvostolle. |
| --- | --- |

71.

Hankkeen yhteenveto julkaistaan siinä vaiheessa, kun pankki pyytää asianomaisen jäsenvaltion tai -valtioiden ja Euroopan komission lausuntoa siten kuin EIP:n perussäännön 21 artiklassa vaaditaan. Tätä pidetään sopivimpana ajankohtana ensimmäiselle julkiselle lausunnolle, koska silloin neuvotteluissa hankkeen toteuttajan kanssa on edetty niin pitkälle, että voidaan olla kohtuullisen varmoja lainaesityksen jättämisestä hallintoneuvostolle.

Yhteenvedot rahoitushankkeista

| 72. | Hankkeen yhteenvedossa mainitaan hankkeen nimi, toteuttaja tai rahoitusvälittäjä (globaalilainojen osalta), toteutuspaikka, toimiala, hankkeen kuvaus, tavoitteet, ympäristölliset ja tarvittaessa sosiaaliset näkökohdat, hankintatiedot, esitetty EIP:n rahoitus, kokonaiskustannukset sekä hankkeen tila, joka voi olla ”arvioitavana”, ”hyväksytty” tai ”allekirjoitettu”. Tarvittaessa mukana ovat linkit ympäristövaikutusten arviointia koskeviin tietoihin ja hankintailmoitukseen. |
| --- | --- |

72.

Hankkeen yhteenvedossa mainitaan hankkeen nimi, toteuttaja tai rahoitusvälittäjä (globaalilainojen osalta), toteutuspaikka, toimiala, hankkeen kuvaus, tavoitteet, ympäristölliset ja tarvittaessa sosiaaliset näkökohdat, hankintatiedot, esitetty EIP:n rahoitus, kokonaiskustannukset sekä hankkeen tila, joka voi olla ”arvioitavana”, ”hyväksytty” tai ”allekirjoitettu”. Tarvittaessa mukana ovat linkit ympäristövaikutusten arviointia koskeviin tietoihin ja hankintailmoitukseen.

| 73. | Jos hankkeesta on tehty ympäristövaikutusten arviointi, hankkeen yhteenvetoon kuuluu myös YVAn ei-tekninen tiivistelmä joko sähköisenä versiona tai linkin kautta, ja EU:n ulkopuolisista hankkeista vastaava asiakirja sekä ympäristövaikutusten arviointiselostus (EIS). EIP:n henkilöstö pyrkii vastaamaan erillisiin tietopyyntöihin, jotka koskevat tiettyjä YVA/EIS-asioita tai asiakirjoja. Lisäksi EIP kannustaa hankkeiden toteuttajia antamaan tietoja omilla kotisivuillaan. |
| --- | --- |

73.

Jos hankkeesta on tehty ympäristövaikutusten arviointi, hankkeen yhteenvetoon kuuluu myös YVAn ei-tekninen tiivistelmä joko sähköisenä versiona tai linkin kautta, ja EU:n ulkopuolisista hankkeista vastaava asiakirja sekä ympäristövaikutusten arviointiselostus (EIS). EIP:n henkilöstö pyrkii vastaamaan erillisiin tietopyyntöihin, jotka koskevat tiettyjä YVA/EIS-asioita tai asiakirjoja. Lisäksi EIP kannustaa hankkeiden toteuttajia antamaan tietoja omilla kotisivuillaan.

| 74. | Rahoitussopimuksen allekirjoituksen jälkeen hanke pidetään luettelossa siihen asti, kunnes se julkaistaan pankin vuosikertomuksessa. |
| --- | --- |

74.

Rahoitussopimuksen allekirjoituksen jälkeen hanke pidetään luettelossa siihen asti, kunnes se julkaistaan pankin vuosikertomuksessa.

Hankkeiden ympäristövaikutusten arviointi

EIP:n ympäristövaikutusten arvioinnin (YVA) periaatteet esitetään sen ympäristöasiakirjassa (Environmental Statement, 2004).

Pankki vaatii, että kaikissa sen rahoittamissa hankkeissa noudatetaan toteutuspaikasta riippumatta niitä vaatimuksia (periaatteita ja käytäntöjä), jotka sisältyvät Euroopan unionin YVA-direktiiviin (85/337, muutettu direktiiveillä 97/11 ja 2003/35) ja koskevat virallisen ympäristövaikutusten arvioinnin vaatimuksia, laajuutta ja toteutustapaa.

YVA-direktiivissä määritellään ne hankeryhmät, joihin vaaditaan ympäristövaikutusten arviointi, sekä siinä käytettävä menettely ja arvion sisältö. Direktiivin 5 artiklan 1 kohdassa vaaditaan, että hankkeen toteuttajan on annettava toimivaltaiselle viranomaiselle tietoa hankkeen ympäristövaikutuksista. Tiedoista määrätään tarkemmin direktiivin liitteessä IV, ja niihin kuuluu muun muassa ei-tekninen tiivistelmä (NTS). Direktiivin 6 ja 9 artiklan mukaisesti kyseisen jäsenvaltion ja sen toimivaltaisten viranomaisten on varmistettava, että esitetystä hankkeesta tiedotetaan ja sen toteutuksesta kuullaan asianosaisia. Pankin henkilöstö tarkistaa vaatimusten noudattamisen ja esittää havainnoistaan yhteenvedon EIP:n hallintoneuvostolle.

Aina kun hankkeesta vaaditaan ympäristövaikutusten arviointi, pankki liittää hankeluetteloon YVAn ei-teknisen tiivistelmän tai linkin siihen. EU:n ulkopuolella, liittymisneuvotteluja käyvissä maissa ja jäsenehdokasmaissa toteutettavista hankkeista esitetään ympäristövaikutusten arviointiselostus (EIS). Pankki käy nämä asiakirjat läpi varmistaakseen, että hankkeen todennäköisiin ympäristövaikutuksiin on kiinnitetty asianmukaista huomiota. Myös ympäristövaikutusten lieventämiseksi ja korvaamiseksi esitettyjen toimenpiteiden ja ympäristöasioiden hallintasuunnitelmien on täytettävä pankin vaatimukset.

Pankki edistää hyvää YVA-käytäntöä keskustelemalla hankkeen toteuttajan ja muiden osapuolten kanssa sekä varmistamalla, että hanke täyttää EIP:n ympäristövaatimukset.

Globaalilainat

| 75. | Globaalilainatoimet julkaistaan EIP:n Internet-sivuilla olevassa hankeluettelossa. Lisäksi pankki luovuttaa pyynnöstä globaalilainarahoitusta koskevia koosteita, mukaan lukien luottojen jakautuminen maittain ja toimialoittain. |
| --- | --- |

75.

Globaalilainatoimet julkaistaan EIP:n Internet-sivuilla olevassa hankeluettelossa. Lisäksi pankki luovuttaa pyynnöstä globaalilainarahoitusta koskevia koosteita, mukaan lukien luottojen jakautuminen maittain ja toimialoittain.

Arviointiraportit

| 76. | Hankkeiden arvioinnista vastaa erillinen rahoitettavien hankkeiden arviointiryhmä, joka toimii hallinnon tarkastus -osastolla ja on rahoitusosastoista riippumaton. Arviointiryhmä laatii EIP:n rahoitustoimista aiheen, toimialan, maan tai alueen mukaisia jälkiarviointeja, jotka julkaistaan pankin Internet-sivuilla hallintoneuvoston käsittelyn jälkeen. Lisäksi julkaistaan vuosittainen yleiskatsaus hankkeiden arvioinnista (Operations Evaluation Overview Report). |
| --- | --- |

76.

Hankkeiden arvioinnista vastaa erillinen rahoitettavien hankkeiden arviointiryhmä, joka toimii hallinnon tarkastus -osastolla ja on rahoitusosastoista riippumaton. Arviointiryhmä laatii EIP:n rahoitustoimista aiheen, toimialan, maan tai alueen mukaisia jälkiarviointeja, jotka julkaistaan pankin Internet-sivuilla hallintoneuvoston käsittelyn jälkeen. Lisäksi julkaistaan vuosittainen yleiskatsaus hankkeiden arvioinnista (Operations Evaluation Overview Report).

Ajankohtaiset hankekatsaukset

| 77. | EIP julkaisee Internet-sivuillaan ajankohtaisen hankekatsauksen silloin, kun hankkeisiin kohdistuu huomattavaa yleistä mielenkiintoa. |
| --- | --- |

77.

EIP julkaisee Internet-sivuillaan ajankohtaisen hankekatsauksen silloin, kun hankkeisiin kohdistuu huomattavaa yleistä mielenkiintoa.

Lehdistötiedotteet

| 78. | EIP antaa lehdistötiedotteita uutisarvoa sisältävistä hankkeista yleensä siinä vaiheessa kun lainasopimus allekirjoitetaan. |
| --- | --- |

78.

EIP antaa lehdistötiedotteita uutisarvoa sisältävistä hankkeista yleensä siinä vaiheessa kun lainasopimus allekirjoitetaan.

Julkistaminen pyynnöstä

| 79. | Säännönmukaisesti julkaistavien hankeyhteenvetojen lisäksi pankki antaa hankkeista seuraavia tietoja:






  — | Hallituksen esitys hallintoneuvostolle hankkeen rahoituksesta:






  — | Julkisen sektorin hankkeita koskevat esitykset julkistetaan, ellei hallintoneuvosto päätä olla luovuttamatta tietoja kaupallisesti arkaluonteisessa tapauksessa. |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Säännönmukaisesti julkaistavien hankeyhteenvetojen lisäksi pankki antaa hankkeista seuraavia tietoja:

—

Hallituksen esitys hallintoneuvostolle hankkeen rahoituksesta:

—

Julkisen sektorin hankkeita koskevat esitykset julkistetaan, ellei hallintoneuvosto päätä olla luovuttamatta tietoja kaupallisesti arkaluonteisessa tapauksessa.

| — | Yksityissektorin hankkeista voidaan julkistaa sellaisia tietoja, joita pankin yksityissektorin yhteistyökumppanit eivät ole määritelleet luottamuksellisiksi. |
| --- | --- |

—

Yksityissektorin hankkeista voidaan julkistaa sellaisia tietoja, joita pankin yksityissektorin yhteistyökumppanit eivät ole määritelleet luottamuksellisiksi.

| — | ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arviointiraportteja koskevat tiedot. |
| --- | --- |

—

ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten arviointiraportteja koskevat tiedot.

| — | pankin työmatka raportteja koskevat tiedot. |
| --- | --- |

—

pankin työmatka raportteja koskevat tiedot.

Hankeasiakirjat

Jokaisesta hankkeesta kertyy oma asiakirja- ja viestikokoelmansa. Hankkeen elinkaaressa voidaan erottaa tiettyjä päävaiheita, joissa kootaan ja arvioidaan keskeisiä tietoja.

Pankin arviointimenettelystä voi syntyä seuraavia asiakirjoja, joilla on tärkeä tehtävä sen sisäisessä päätöksentekomenettelyssä:

| — | alustava tiedote (Preliminary Information Note), |
| --- | --- |

—

alustava tiedote (Preliminary Information Note),

| — | esitys arvioinnin hyväksymisestä, |
| --- | --- |

—

esitys arvioinnin hyväksymisestä,

| — | lausuntopyyntö Euroopan komissiolle ja EU:n jäsenvaltio(i)lle, |
| --- | --- |

—

lausuntopyyntö Euroopan komissiolle ja EU:n jäsenvaltio(i)lle,

| — | Euroopan komission lausunto, |
| --- | --- |

—

Euroopan komission lausunto,

| — | jäsenvaltion tai -valtioiden lausunto, |
| --- | --- |

—

jäsenvaltion tai -valtioiden lausunto,

| — | esitys rahoitusneuvottelujen aloittamisesta sekä EIP:n eri yksikköjen lausunnot, |
| --- | --- |

—

esitys rahoitusneuvottelujen aloittamisesta sekä EIP:n eri yksikköjen lausunnot,

| — | hallituksen esitys hallintoneuvostolle hankkeen rahoituksesta, |
| --- | --- |

—

hallituksen esitys hallintoneuvostolle hankkeen rahoituksesta,

| — | virallinen rahoituspyyntö hankkeen toteuttajalta, |
| --- | --- |

—

virallinen rahoituspyyntö hankkeen toteuttajalta,

| — | rahoitussopimus. |
| --- | --- |

—

rahoitussopimus.

Varainhankintaa koskevat tiedot

Säännöllinen julkistaminen

| 80. | Yleistietoa EIP:n varainhankinnan periaatteista annetaan pankin toimintasuunnitelmassa, jossa arvioidaan myös odotettavissa oleva varainhankinnan volyymi. |
| --- | --- |

80.

Yleistietoa EIP:n varainhankinnan periaatteista annetaan pankin toimintasuunnitelmassa, jossa arvioidaan myös odotettavissa oleva varainhankinnan volyymi.

| 81. | EIP:n vaaditaan noudattavan niiden markkinoiden lainsäädäntöä, joilla sen arvopapereita tarjotaan. Yleinen vaatimus pankin toimialueilla on rahoitustoimia koskevien tietojen syrjimätön julkistaminen siten, että kukaan ei saa perusteetonta kilpailuetua kaupankäynnissä. Yleisellä tasolla EIP pyrkii varmistamaan, että tällaiset tiedot julkistetaan samaan aikaan asianmukaisesti hyväksyttyjen sääntömääräisten kanavien kautta ja pankin Internet-sivuilla. EIP:n varainhankintatoimista tiedottavat säännönmukaisesti myös rahoitusvälittäjät. |
| --- | --- |

81.

EIP:n vaaditaan noudattavan niiden markkinoiden lainsäädäntöä, joilla sen arvopapereita tarjotaan. Yleinen vaatimus pankin toimialueilla on rahoitustoimia koskevien tietojen syrjimätön julkistaminen siten, että kukaan ei saa perusteetonta kilpailuetua kaupankäynnissä. Yleisellä tasolla EIP pyrkii varmistamaan, että tällaiset tiedot julkistetaan samaan aikaan asianmukaisesti hyväksyttyjen sääntömääräisten kanavien kautta ja pankin Internet-sivuilla. EIP:n varainhankintatoimista tiedottavat säännönmukaisesti myös rahoitusvälittäjät.

| 82. | Varainhankinnan päätiedotuskanavia ovat:






  — | Tärkeimmät talousalan uutispalvelut, erityisesti Bloomberg ja Reuters, pankin Internet-sivut ja sääntömääräinen tiedotuspalvelu, jotka antavat monipuolista tietoa EIP:n toiminnasta pääomamarkkinoilla. |
| --- | --- | --- |

82.

Varainhankinnan päätiedotuskanavia ovat:

—

Tärkeimmät talousalan uutispalvelut, erityisesti Bloomberg ja Reuters, pankin Internet-sivut ja sääntömääräinen tiedotuspalvelu, jotka antavat monipuolista tietoa EIP:n toiminnasta pääomamarkkinoilla.

| — | EIP:n Internet-sivujen pääomamarkkinoita koskeva osio keskittyy pankin varainhankintaan. Kotisivuilla kuvataan pankin toimintaa lainanottajana ja annetaan tietoa sen varainhankinnan pääperiaatteista, mukaan lukien emissiotaulukot, linkit tarjouskirjeisiin ja lainaohjelmiin. |
| --- | --- |

—

EIP:n Internet-sivujen pääomamarkkinoita koskeva osio keskittyy pankin varainhankintaan. Kotisivuilla kuvataan pankin toimintaa lainanottajana ja annetaan tietoa sen varainhankinnan pääperiaatteista, mukaan lukien emissiotaulukot, linkit tarjouskirjeisiin ja lainaohjelmiin.

| — | Sääntömääräiset tiedotteet, jotka julkistetaan yleisölle. |
| --- | --- |

—

Sääntömääräiset tiedotteet, jotka julkistetaan yleisölle.

| — | EIP-ryhmän vuosikertomukseen sisältyy tilinpäätöskertomus, jossa esitetään vuosikatsaus pankin varainhankintaan sekä kassavarojen ja likviditeetin hallintaan. Lisäksi vuosikertomukseen kuuluu tilastoliite, jossa luetellaan myös pääomamarkkinoilla suoritetut jvk-lainaoperaatiot. |
| --- | --- |

—

EIP-ryhmän vuosikertomukseen sisältyy tilinpäätöskertomus, jossa esitetään vuosikatsaus pankin varainhankintaan sekä kassavarojen ja likviditeetin hallintaan. Lisäksi vuosikertomukseen kuuluu tilastoliite, jossa luetellaan myös pääomamarkkinoilla suoritetut jvk-lainaoperaatiot.

| — | Esittelyasiakirjat |
| --- | --- |

—

Esittelyasiakirjat

| — | Säännölliset uutiskirjeet sijoittajille |
| --- | --- |

—

Säännölliset uutiskirjeet sijoittajille

| — | Lehdistötiedotteet varainhankintatoimista, joilla katsotaan olevan erityistä uutisarvoa tai jotka vastaavat julkistamisvaatimuksiin. |
| --- | --- |

—

Lehdistötiedotteet varainhankintatoimista, joilla katsotaan olevan erityistä uutisarvoa tai jotka vastaavat julkistamisvaatimuksiin.

| — | Muu erityinen tiedotusmateriaali pankin toiminnasta pääomamarkkinoilla. |
| --- | --- |

—

Muu erityinen tiedotusmateriaali pankin toiminnasta pääomamarkkinoilla.

| 83. | EIP pitää myös suoraan yhteyttä sijoittajayhteisöön kokouksissa (mukaan lukien vierailut, teleneuvottelut ja konferenssit). |
| --- | --- |

83.

EIP pitää myös suoraan yhteyttä sijoittajayhteisöön kokouksissa (mukaan lukien vierailut, teleneuvottelut ja konferenssit).

| 84. | Pankin toimintaa pääomamarkkinoilla koskevat tiedustelut osoitetaan sijoittajasuhteet-yksikköön (investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Pankin toimintaa pääomamarkkinoilla koskevat tiedustelut osoitetaan sijoittajasuhteet-yksikköön (investor.relations@eib.org).

Julkistaminen pyynnöstä

| 85. | Joukkovelkakirjaemissioita koskevat asiakirjat (tarjouskirjeet, esitteet ja/tai ohjelmat) ovat saatavilla pyynnöstä. |
| --- | --- |

85.

Joukkovelkakirjaemissioita koskevat asiakirjat (tarjouskirjeet, esitteet ja/tai ohjelmat) ovat saatavilla pyynnöstä.

Tietopyyntöjen käsittely

| 86. | Pankki noudattaa yleisöltä tulevien tietopyyntöjen käsittelyssä seuraavia menettelyjä: |
| --- | --- |

86.

Pankki noudattaa yleisöltä tulevien tietopyyntöjen käsittelyssä seuraavia menettelyjä:

Hakemukset

| 87. | Hakemuksen voi tehdä missä tahansa kirjallisessa muodossa tai suullisesti. Hakemus lähetetään EIP:n viestintä- ja tiedotusosastolle tai osoitteeseen info@eib.org. Hakemuksen voi jättää myös pankin aluetoimistoon, joka toimittaa sen edelleen Luxemburgin pääkonttorissa toimivalle viestintä- ja tiedotusosastolle. |
| --- | --- |

87.

Hakemuksen voi tehdä missä tahansa kirjallisessa muodossa tai suullisesti. Hakemus lähetetään EIP:n viestintä- ja tiedotusosastolle tai osoitteeseen info@eib.org. Hakemuksen voi jättää myös pankin aluetoimistoon, joka toimittaa sen edelleen Luxemburgin pääkonttorissa toimivalle viestintä- ja tiedotusosastolle.

| 88. | Hakijan ei tarvitse ilmoittaa hakemuksen syytä. |
| --- | --- |

88.

Hakijan ei tarvitse ilmoittaa hakemuksen syytä.

Hakemusten käsittely

| 89. | Tietopyynnöt käsittelee yleensä EIP:n tietopalvelu. Niihin vastataan viipymättä, joka tapauksessa enintään 20 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

89.

Tietopyynnöt käsittelee yleensä EIP:n tietopalvelu. Niihin vastataan viipymättä, joka tapauksessa enintään 20 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

| 90. | Jos hakemus ei ole riittävän tarkka tai siitä ei voida tunnistaa kyseessä olevaa asiakirjaa tai tietoa, EIP:n henkilökunta pyytää hakijaa selventämään hakemusta. |
| --- | --- |

90.

Jos hakemus ei ole riittävän tarkka tai siitä ei voida tunnistaa kyseessä olevaa asiakirjaa tai tietoa, EIP:n henkilökunta pyytää hakijaa selventämään hakemusta.

| 91. | Mikäli pyyntö toimitetaan pankissa väärälle henkilölle, sen vastaanottanut henkilö lähettää sen viipymättä edelleen asiaa käsittelevälle osastolle. |
| --- | --- |

91.

Mikäli pyyntö toimitetaan pankissa väärälle henkilölle, sen vastaanottanut henkilö lähettää sen viipymättä edelleen asiaa käsittelevälle osastolle.

| 92. | Jos suullisesti esitetty tietopyyntö on liian vaikeaselkoinen käsiteltäväksi, pankin henkilöstön edustaja kehottaa pyynnön esittäjää laatimaan sen kirjallisesti. |
| --- | --- |

92.

Jos suullisesti esitetty tietopyyntö on liian vaikeaselkoinen käsiteltäväksi, pankin henkilöstön edustaja kehottaa pyynnön esittäjää laatimaan sen kirjallisesti.

| 93. | Jos pankki tai muu osapuoli on jo julkistanut tiedon, EIP:n henkilöstö ilmoittaa hakijalle miten pyydetty tieto on saatavissa. |
| --- | --- |

93.

Jos pankki tai muu osapuoli on jo julkistanut tiedon, EIP:n henkilöstö ilmoittaa hakijalle miten pyydetty tieto on saatavissa.

| 94. | Jos vastausta ei voida asian monimutkaisuuden vuoksi antaa säädetyssä määräajassa, henkilökunta ilmoittaa siitä pyynnön esittäjälle viipymättä ja enintään 10 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Ilmoituksessa on mainittava vastausta valmistelevan osaston ja henkilön nimi. |
| --- | --- |

94.

Jos vastausta ei voida asian monimutkaisuuden vuoksi antaa säädetyssä määräajassa, henkilökunta ilmoittaa siitä pyynnön esittäjälle viipymättä ja enintään 10 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Ilmoituksessa on mainittava vastausta valmistelevan osaston ja henkilön nimi.

| 95. | Lisäselvitystä vaativaan pyyntöön vastataan enintään 40 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. |
| --- | --- |

95.

Lisäselvitystä vaativaan pyyntöön vastataan enintään 40 työpäivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta.

| 96. | Jos pankin henkilöstö ei luottamuksellisuussyistä voi luovuttaa pyydettyä tietoa tai osaa siitä, hakijalle ilmoitetaan miksi tietoa ei voida antaa ja kerrotaan oikeudesta jättää varmistava hakemus (katso seuraava kohta). |
| --- | --- |

96.

Jos pankin henkilöstö ei luottamuksellisuussyistä voi luovuttaa pyydettyä tietoa tai osaa siitä, hakijalle ilmoitetaan miksi tietoa ei voida antaa ja kerrotaan oikeudesta jättää varmistava hakemus (katso seuraava kohta).

| 97. | Tiedot annetaan siinä muodossa ja versiossa, joka kyseisellä hetkellä on käytettävissä. Tiedot voidaan kuitenkin toimittaa hakijan erityistarpeisiin sopivassa muodossa, jos se on käytännössä mahdollista. |
| --- | --- |

97.

Tiedot annetaan siinä muodossa ja versiossa, joka kyseisellä hetkellä on käytettävissä. Tiedot voidaan kuitenkin toimittaa hakijan erityistarpeisiin sopivassa muodossa, jos se on käytännössä mahdollista.

| 98. | Pankin henkilöstön on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että jollakin EU:n virallisella kielellä pankille kirjoittava henkilö saa vastauksen samalla kielellä. |
| --- | --- |

98.

Pankin henkilöstön on mahdollisuuksien mukaan varmistettava, että jollakin EU:n virallisella kielellä pankille kirjoittava henkilö saa vastauksen samalla kielellä.

| 99. | Hakijalta voidaan periä maksu, joka kattaa pyydettyjen asiakirjojen saataville toimittamisesta aiheutuneet kustannukset. |
| --- | --- |

99.

Hakijalta voidaan periä maksu, joka kattaa pyydettyjen asiakirjojen saataville toimittamisesta aiheutuneet kustannukset.

| 100. | Pankin henkilöstö ei saa lähettää kirjeenvaihtoa muulle ulkopuoliselle taholle, ellei asianomaiselle henkilölle ole ilmoitettu asiasta. |
| --- | --- |

100.

Pankin henkilöstö ei saa lähettää kirjeenvaihtoa muulle ulkopuoliselle taholle, ellei asianomaiselle henkilölle ole ilmoitettu asiasta.

| 101. | Pankki pidättää itselleen mahdollisuuden olla käsittelemättä sellaista hakemusta, joka on selvästi kohtuuton. |
| --- | --- |

101.

Pankki pidättää itselleen mahdollisuuden olla käsittelemättä sellaista hakemusta, joka on selvästi kohtuuton.

Varmistavat hakemukset

| 102. | Jos EIP on kieltäytynyt luovuttamasta tietoja tai osaa niistä tai ei ole vastannut tietopyyntöön säädetyssä määräajassa, hakija voi tehdä varmistavan hakemuksen 20 työpäivän kuluessa pankin vastauksen saamisesta. |
| --- | --- |

102.

Jos EIP on kieltäytynyt luovuttamasta tietoja tai osaa niistä tai ei ole vastannut tietopyyntöön säädetyssä määräajassa, hakija voi tehdä varmistavan hakemuksen 20 työpäivän kuluessa pankin vastauksen saamisesta.

| 103. | Pankki käsittelee varmistavan hakemuksen mahdollisimman pian, kuitenkin enintään 15 työpäivän kuluessa sen vastaanottamisesta. Poikkeustapauksissa, esimerkiksi jos hakemus koskee erittäin vaativaa asiakirjaa tai kysymystä, määräaikaa voidaan pidentää vielä 15 työpäivällä edellyttäen, että hakijalle ilmoitetaan asiasta etukäteen ja kerrotaan määräajan pidentämisen syyt. |
| --- | --- |

103.

Pankki käsittelee varmistavan hakemuksen mahdollisimman pian, kuitenkin enintään 15 työpäivän kuluessa sen vastaanottamisesta. Poikkeustapauksissa, esimerkiksi jos hakemus koskee erittäin vaativaa asiakirjaa tai kysymystä, määräaikaa voidaan pidentää vielä 15 työpäivällä edellyttäen, että hakijalle ilmoitetaan asiasta etukäteen ja kerrotaan määräajan pidentämisen syyt.

Valitukset

| 104. | Jos EIP kieltäytyy luovuttamasta tietoja tai osaa niistä varmistavan hakemuksen jälkeen, pankki tiedottaa hakijalle tämän käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista eli valituksen tekemisestä jäljempänä olevan kohdan ”Valitusohjeet” mukaisesti. |
| --- | --- |

104.

Jos EIP kieltäytyy luovuttamasta tietoja tai osaa niistä varmistavan hakemuksen jälkeen, pankki tiedottaa hakijalle tämän käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista eli valituksen tekemisestä jäljempänä olevan kohdan ”Valitusohjeet” mukaisesti.

| 105. | Valitusmenettelyä voidaan soveltaa myös, jos pankki ei vastaa pyyntöön säädetyssä määräajassa tai jos hakija katsoo, että vastaus ei tyydytä häntä. |
| --- | --- |

105.

Valitusmenettelyä voidaan soveltaa myös, jos pankki ei vastaa pyyntöön säädetyssä määräajassa tai jos hakija katsoo, että vastaus ei tyydytä häntä.

Valitusohjeet

| 106. | Jos hakija katsoo, että EIP:n henkilökunta ei ole käsitellyt tietopyyntöä pankin virallisesti hyväksymien normien ja menettelyjen mukaisesti, hän voi valittaa asiasta EIP:n pääsihteerille. Valitus on tehtävä kirjallisesti 20 työpäivän kuluessa siitä kirjeenvaihdosta, jota valitus koskee. Pankki ilmoittaa viipymättä valituksen vastaanottamisesta, ja pääsihteerin vastaus annetaan viimeistään 20 päivän kuluttua valituksen vastaanotosta. |
| --- | --- |

106.

Jos hakija katsoo, että EIP:n henkilökunta ei ole käsitellyt tietopyyntöä pankin virallisesti hyväksymien normien ja menettelyjen mukaisesti, hän voi valittaa asiasta EIP:n pääsihteerille. Valitus on tehtävä kirjallisesti 20 työpäivän kuluessa siitä kirjeenvaihdosta, jota valitus koskee. Pankki ilmoittaa viipymättä valituksen vastaanottamisesta, ja pääsihteerin vastaus annetaan viimeistään 20 päivän kuluttua valituksen vastaanotosta.

| 107. | Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 195 artiklan mukaisesti EU-kansalaiset sekä luonnolliset tai oikeushenkilöt, joiden asuinpaikka tai rekisteröity kotipaikka on EU:n jäsenvaltiossa, voivat osoittaa valituksensa myös Euroopan oikeusasiamiehelle (10). Oikeusasiamiehen tehtävänä on tutkia EU:n toimielinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista tehtyjä valituksia. Hän raportoi työstään Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

107.

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 195 artiklan mukaisesti EU-kansalaiset sekä luonnolliset tai oikeushenkilöt, joiden asuinpaikka tai rekisteröity kotipaikka on EU:n jäsenvaltiossa, voivat osoittaa valituksensa myös Euroopan oikeusasiamiehelle (10). Oikeusasiamiehen tehtävänä on tutkia EU:n toimielinten ja laitosten toiminnassa ilmenneistä epäkohdista tehtyjä valituksia. Hän raportoi työstään Euroopan parlamentille.

| 108. | EU:n ulkopuolisten maiden kansalaiset tai asukkaat, jotka haluavat valittaa EIP:n päätöksestä jättää tiedot julkistamatta ja joiden tapauksia Euroopan oikeusasiamies ei käsittele, voivat tehdä valituksen pankin hallinnon tarkastus osaston ylitarkastajalle (11). Valitusta käsitellessään hallinnon tarkastus toimii pankin johdosta riippumattomasti. Sen raportit lähetetään samanaikaisesti EIP:n riippumattomalle tarkastuskomitealle ja pankin johdolle. |
| --- | --- |

108.

EU:n ulkopuolisten maiden kansalaiset tai asukkaat, jotka haluavat valittaa EIP:n päätöksestä jättää tiedot julkistamatta ja joiden tapauksia Euroopan oikeusasiamies ei käsittele, voivat tehdä valituksen pankin hallinnon tarkastus osaston ylitarkastajalle (11). Valitusta käsitellessään hallinnon tarkastus toimii pankin johdosta riippumattomasti. Sen raportit lähetetään samanaikaisesti EIP:n riippumattomalle tarkastuskomitealle ja pankin johdolle.

Image

Tiedonlähteet

| 109. | EIP:n julkisia asiakirjoja saa vapaasti jäljentää, mikäli:






  — | lähde ja julkaisupäivä mainitaan, |
| --- | --- | --- |

109.

EIP:n julkisia asiakirjoja saa vapaasti jäljentää, mikäli:

—

lähde ja julkaisupäivä mainitaan,

| — | tietoja ei muuteta, |
| --- | --- |

—

tietoja ei muuteta,

| — | tietoja ei käytetä kaupallisiin tarkoituksiin (siihen tarvitaan EIP:n hyväksyntä), |
| --- | --- |

—

tietoja ei käytetä kaupallisiin tarkoituksiin (siihen tarvitaan EIP:n hyväksyntä),

| — | kolmansien osapuolten tekijänoikeuksia kunnioitetaan. |
| --- | --- |

—

kolmansien osapuolten tekijänoikeuksia kunnioitetaan.

| 110. | Tietyt pankin sääntömääräiset asiakirjat ja päätökset julkaistaan Euroopan Unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

110.

Tietyt pankin sääntömääräiset asiakirjat ja päätökset julkaistaan Euroopan Unionin virallisessa lehdessä.

Internet-sivut

| 111. | EIP:n Internet-sivut ovat pääkanava pankin tehtäviä ja toimintaa koskevien tietojen välittämiseen yleisölle. Se on tärkeä virallinen tietolähde pankista ja sen toiminnasta. |
| --- | --- |

111.

EIP:n Internet-sivut ovat pääkanava pankin tehtäviä ja toimintaa koskevien tietojen välittämiseen yleisölle. Se on tärkeä virallinen tietolähde pankista ja sen toiminnasta.

| 112. | Kaikki EIP:n julkaisemat asiakirjat ovat joko saatavilla pankin Internet-sivuilta tai luetellaan siellä. Sivuilla annetaan kattavat tiedot pankin hallinnosta, avoimuudesta ja päätöksentekorakenteesta sekä tietoja sen hankerahoituksesta ja varainhankinnasta. |
| --- | --- |

112.

Kaikki EIP:n julkaisemat asiakirjat ovat joko saatavilla pankin Internet-sivuilta tai luetellaan siellä. Sivuilla annetaan kattavat tiedot pankin hallinnosta, avoimuudesta ja päätöksentekorakenteesta sekä tietoja sen hankerahoituksesta ja varainhankinnasta.

| 113. | Pankki on sitoutunut jatkuvasti kehittämään Internet-sivujensa sisältöä ja palveluita edistääkseen helppoa ja nopeaa tiedonsaantia. Sivut ovat tällä hetkellä käytettävissä englannin, ranskan ja saksan kielillä. |
| --- | --- |

113.

Pankki on sitoutunut jatkuvasti kehittämään Internet-sivujensa sisältöä ja palveluita edistääkseen helppoa ja nopeaa tiedonsaantia. Sivut ovat tällä hetkellä käytettävissä englannin, ranskan ja saksan kielillä.

| 114. | Pankin Internet-sivujen osiot käsittelevät tiettyjä luotonannon ja varainhankinnan tavoitteita tai muita EIP:n toiminnan osa-alueita. Tyypillisiä aiheita ovat:






  — | EU-jäsenyyteen valmistautuvat maat, |
| --- | --- | --- |

114.

Pankin Internet-sivujen osiot käsittelevät tiettyjä luotonannon ja varainhankinnan tavoitteita tai muita EIP:n toiminnan osa-alueita. Tyypillisiä aiheita ovat:

—

EU-jäsenyyteen valmistautuvat maat,

| — | Välimeren alueen kumppanuusmaat, |
| --- | --- |

—

Välimeren alueen kumppanuusmaat,

| — | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat, |
| --- | --- |

—

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat,

| — | Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, |
| --- | --- |

—

Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus,

| — | JASPERS-ohjelma, |
| --- | --- |

—

JASPERS-ohjelma,

| — | Innovaatio 2010 -ohjelma, |
| --- | --- |

—

Innovaatio 2010 -ohjelma,

| — | Inhimillinen pääoma, |
| --- | --- |

—

Inhimillinen pääoma,

| — | Euroopan laajuiset verkot (TEN), |
| --- | --- |

—

Euroopan laajuiset verkot (TEN),

| — | Ympäristö, |
| --- | --- |

—

Ympäristö,

| — | Pääomamarkkinat, |
| --- | --- |

—

Pääomamarkkinat,

| — | EIP:n avoimet työpaikat, |
| --- | --- |

—

EIP:n avoimet työpaikat,

| — | Talous- ja rahoitustutkimukset — linkit tutkimusasiakirjoihin. |
| --- | --- |

—

Talous- ja rahoitustutkimukset — linkit tutkimusasiakirjoihin.

| 115. | EIP:n Internet-sivuille on yhteys myös Euroopan unionin portaalisivulta (http://www.europa.eu). Lisäksi niille pääsee monilta EU-asioita käsitteleviltä julkisilta sivustoilta ja suurimpien hakukoneiden kautta. |
| --- | --- |

115.

EIP:n Internet-sivuille on yhteys myös Euroopan unionin portaalisivulta (http://www.europa.eu). Lisäksi niille pääsee monilta EU-asioita käsitteleviltä julkisilta sivustoilta ja suurimpien hakukoneiden kautta.

Tietopalvelu

| 116. | Tieto- ja asiakirjapyynnöt sekä muut EIP:n tehtäviä ja toimintaa koskevat tiedustelut voidaan osoittaa pankin tietopalveluun (info@eib.org). Tietopalveluun voi ottaa yhteyttä myös puhelimitse — katso yhteystiedot esitteen lopusta. |
| --- | --- |

116.

Tieto- ja asiakirjapyynnöt sekä muut EIP:n tehtäviä ja toimintaa koskevat tiedustelut voidaan osoittaa pankin tietopalveluun (info@eib.org). Tietopalveluun voi ottaa yhteyttä myös puhelimitse — katso yhteystiedot esitteen lopusta.

Suhteet lehdistöön ja muihin tiedotusvälineisiin

| 117. | Yleisiä suhteita tiedotusvälineisiin hoitaa viestintä- ja tiedotusosaston suhteet tiedotusvälineisiin -yksikkö. Pääomamarkkinoita käsitteleviin erikoislehtiin pitää yhteyttä pääomamarkkinat-osaston sijoittajasuhteet-yksikkö. |
| --- | --- |

117.

Yleisiä suhteita tiedotusvälineisiin hoitaa viestintä- ja tiedotusosaston suhteet tiedotusvälineisiin -yksikkö. Pääomamarkkinoita käsitteleviin erikoislehtiin pitää yhteyttä pääomamarkkinat-osaston sijoittajasuhteet-yksikkö.

| 118. | Lehdistösuhteisiin kuuluvat:






  — | Lehdistötilaisuudet, joita EIP järjestää muun muassa Luxemburgissa ja Brysselissä joka helmikuussa esitelläkseen pankin edellisen tilivuoden tulokset. Tarvittaessa lehdistötilaisuus pidetään myös valtuuston vuosikokouksen jälkeen kesäkuussa. |
| --- | --- | --- |

118.

Lehdistösuhteisiin kuuluvat:

—

Lehdistötilaisuudet, joita EIP järjestää muun muassa Luxemburgissa ja Brysselissä joka helmikuussa esitelläkseen pankin edellisen tilivuoden tulokset. Tarvittaessa lehdistötilaisuus pidetään myös valtuuston vuosikokouksen jälkeen kesäkuussa.

| — | Lehdistöyhteydet, joihin kuuluu lyhyitä tilanneselostuksia ja haastatteluita sekä tiedotustilaisuuksia, joissa annetaan taustatietoja pankin toiminnasta. |
| --- | --- |

—

Lehdistöyhteydet, joihin kuuluu lyhyitä tilanneselostuksia ja haastatteluita sekä tiedotustilaisuuksia, joissa annetaan taustatietoja pankin toiminnasta.

| — | Lehdistötiedotteet, joita annetaan ennen kaikkea uutisarvoltaan merkittävien lainasopimusten allekirjoituksista. Muita aiheita ovat mm. huomattavat varainhankintaoperaatiot, pankkia koskevat uudet EU-politiikan aloitteet sekä EIP:n päätöksentekoelinten ja ylimmän johdon nimitykset. Lehdistötiedotteet julkaistaan pankin Internet-sivuilla ja lähetetään asiasta kiinnostuneille lehdistötiedotteiden postituslistan kautta. |
| --- | --- |

—

Lehdistötiedotteet, joita annetaan ennen kaikkea uutisarvoltaan merkittävien lainasopimusten allekirjoituksista. Muita aiheita ovat mm. huomattavat varainhankintaoperaatiot, pankkia koskevat uudet EU-politiikan aloitteet sekä EIP:n päätöksentekoelinten ja ylimmän johdon nimitykset. Lehdistötiedotteet julkaistaan pankin Internet-sivuilla ja lähetetään asiasta kiinnostuneille lehdistötiedotteiden postituslistan kautta.

| — | Artikkelit erikoisalan julkaisuihin. |
| --- | --- |

—

Artikkelit erikoisalan julkaisuihin.

| — | Yrityksille ja markkinoille suunnatut ilmoitukset — rajoitetusti. |
| --- | --- |

—

Yrityksille ja markkinoille suunnatut ilmoitukset — rajoitetusti.

Suhteet kansalaisyhteiskuntaan

| 119. | Viestintä- ja tiedotusosaston kansalaisyhteiskuntayksikön tehtävänä on hoitaa suhteita suureen yleisöön ja kansalaisjärjestöihin. Yksikkö toimii pankin liittymäpintana kansalaisyhteiskuntaan. Se koordinoi kyselyihin ja tietopyyntöihin vastaamista ja järjestää kokouksia ja seminaareja, joihin osallistuu asianomaisten järjestöjen edustajia. Sen toimintaan kuuluvat: |
| --- | --- |

119.

Viestintä- ja tiedotusosaston kansalaisyhteiskuntayksikön tehtävänä on hoitaa suhteita suureen yleisöön ja kansalaisjärjestöihin. Yksikkö toimii pankin liittymäpintana kansalaisyhteiskuntaan. Se koordinoi kyselyihin ja tietopyyntöihin vastaamista ja järjestää kokouksia ja seminaareja, joihin osallistuu asianomaisten järjestöjen edustajia. Sen toimintaan kuuluvat:

| 120. | Säännölliset yhteistoimintakokoukset. EIP pitää kansalaisjärjestöjen kanssa yhteistoimintakokouksia yhteisen edun mukaisista aiheista yleensä kaksi kertaa vuodessa. Tilaisuudet ovat pääasiassa alueellisia, ja niitä järjestetään sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Niistä tiedotetaan kansalaisjärjestöille EIP:n Internet-sivujen kautta ja postitse. Tilaisuuden ohjelma laaditaan yhdessä asianomaisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

120.

Säännölliset yhteistoimintakokoukset. EIP pitää kansalaisjärjestöjen kanssa yhteistoimintakokouksia yhteisen edun mukaisista aiheista yleensä kaksi kertaa vuodessa. Tilaisuudet ovat pääasiassa alueellisia, ja niitä järjestetään sekä EU:ssa että sen ulkopuolella. Niistä tiedotetaan kansalaisjärjestöille EIP:n Internet-sivujen kautta ja postitse. Tilaisuuden ohjelma laaditaan yhdessä asianomaisten järjestöjen kanssa.

| 121. | Paikalliset ja alueelliset yhteydet. Pankin henkilöstö käy kirjeenvaihtoa paikallisten kansalaisjärjestöjen kanssa ja tapaa niiden edustajia etenkin silloin, kun paikalliset asukkaat ovat erityisen kiinnostuneita jostain EIP:n rahoittamasta hankkeesta. Tapaamisiin osallistuu tarvittaessa myös pankin rahoitusosastojen henkilöstöä, jolloin kansalaisyhteiskuntayksikkö toimii koordinaattorina ja järjestäjänä. |
| --- | --- |

121.

Paikalliset ja alueelliset yhteydet. Pankin henkilöstö käy kirjeenvaihtoa paikallisten kansalaisjärjestöjen kanssa ja tapaa niiden edustajia etenkin silloin, kun paikalliset asukkaat ovat erityisen kiinnostuneita jostain EIP:n rahoittamasta hankkeesta. Tapaamisiin osallistuu tarvittaessa myös pankin rahoitusosastojen henkilöstöä, jolloin kansalaisyhteiskuntayksikkö toimii koordinaattorina ja järjestäjänä.

| 122. | Muut tilaisuudet. EIP:n henkilöstö osallistuu myös kansalaisjärjestöjen järjestämiin tilaisuuksiin. |
| --- | --- |

122.

Muut tilaisuudet. EIP:n henkilöstö osallistuu myös kansalaisjärjestöjen järjestämiin tilaisuuksiin.

Konferenssit ja näyttelyt

| 123. | Toimintaan kuuluvat seuraavat osa-alueet:






  — | Ylimmän johdon puheet ja lausunnot julkaistaan EIP:n Internet-sivuilla. |
| --- | --- | --- |

123.

Toimintaan kuuluvat seuraavat osa-alueet:

—

Ylimmän johdon puheet ja lausunnot julkaistaan EIP:n Internet-sivuilla.

| — | Pankki järjestää ulkopuolisille suunnattuja konferensseja ja tapahtumia sekä osallistuu muiden järjestämiin konferensseihin ja tapahtumiin. |
| --- | --- |

—

Pankki järjestää ulkopuolisille suunnattuja konferensseja ja tapahtumia sekä osallistuu muiden järjestämiin konferensseihin ja tapahtumiin.

| — | Vuosittaiseen EIP-foorumiin ja muihin konferensseihin kokoontuu Euroopan kannalta tärkeiden alojen asiantuntijoita. |
| --- | --- |

—

Vuosittaiseen EIP-foorumiin ja muihin konferensseihin kokoontuu Euroopan kannalta tärkeiden alojen asiantuntijoita.

| — | EIP järjestää eri alojen toimijoille ja erityisesti liikekumppaneilleen seminaareja, keskustelutilaisuuksia ja työpajoja yhteisen edun mukaisista aiheista. |
| --- | --- |

—

EIP järjestää eri alojen toimijoille ja erityisesti liikekumppaneilleen seminaareja, keskustelutilaisuuksia ja työpajoja yhteisen edun mukaisista aiheista.

| — | EIP:n henkilöstö osallistuu muiden järjestämiin tilaisuuksiin edistääkseen ammatillista keskustelua pankkia kiinnostavista aiheista. |
| --- | --- |

—

EIP:n henkilöstö osallistuu muiden järjestämiin tilaisuuksiin edistääkseen ammatillista keskustelua pankkia kiinnostavista aiheista.

| — | EIP:n henkilöstö pitää esityksiä vierailijaryhmille, joilla on poliittista, ammatillista tai akateemista kiinnostusta pankin tehtäviä ja toimintaa kohtaan. |
| --- | --- |

—

EIP:n henkilöstö pitää esityksiä vierailijaryhmille, joilla on poliittista, ammatillista tai akateemista kiinnostusta pankin tehtäviä ja toimintaa kohtaan.

| — | EIP osallistuu usein merkittäviin konferensseihin, messuille ja näyttelyihin, joiden aiheet ovat pankille erityisen tärkeitä. Tällaisia ovat ennen kaikkea tilaisuudet, joissa pyritään luomaan ja laajentamaan suhteita esimerkiksi pankkisektoriin, julkisiin ja yksityisiin talousalan toimijoihin, kansalaisyhteiskuntaan ja tiedotusvälineisiin. Lisäksi pankki on mukana rekrytointimessuilla, joilla saadaan yhteys mahdollisiin uusiin työntekijöihin. |
| --- | --- |

—

EIP osallistuu usein merkittäviin konferensseihin, messuille ja näyttelyihin, joiden aiheet ovat pankille erityisen tärkeitä. Tällaisia ovat ennen kaikkea tilaisuudet, joissa pyritään luomaan ja laajentamaan suhteita esimerkiksi pankkisektoriin, julkisiin ja yksityisiin talousalan toimijoihin, kansalaisyhteiskuntaan ja tiedotusvälineisiin. Lisäksi pankki on mukana rekrytointimessuilla, joilla saadaan yhteys mahdollisiin uusiin työntekijöihin.

Audiovisuaalinen aineisto ja kirjastot

| 124. | Pankki antaa käyttöön seuraavaa aineistoa ja palveluita:






  — | EIP:n tehtävistä ja toiminnasta kertovia videofilmejä on vapaasti saatavilla VHS PAL-muodossa ja ammattikäyttöön BETACAM-muodossa. |
| --- | --- | --- |

124.

Pankki antaa käyttöön seuraavaa aineistoa ja palveluita:

—

EIP:n tehtävistä ja toiminnasta kertovia videofilmejä on vapaasti saatavilla VHS PAL-muodossa ja ammattikäyttöön BETACAM-muodossa.

| — | EIP:llä on pieni ammattikäyttöön tarkoitettu filmikokoelma, joka sisältää EIP:n toiminnan eri osa-alueita ja päätöksentekorakennetta kuvaavia filmejä. |
| --- | --- |

—

EIP:llä on pieni ammattikäyttöön tarkoitettu filmikokoelma, joka sisältää EIP:n toiminnan eri osa-alueita ja päätöksentekorakennetta kuvaavia filmejä.

| — | EIP:llä on myös pieni valokuvakokoelma pankin toiminnasta ja henkilöistä. Ulkopuoliset voivat käyttää kokoelmaa pyynnöstä. |
| --- | --- |

—

EIP:llä on myös pieni valokuvakokoelma pankin toiminnasta ja henkilöistä. Ulkopuoliset voivat käyttää kokoelmaa pyynnöstä.

| — | EIP voi antaa rajoitetun pääsyn sen kirjastopalveluihin. Pääsy rajoittuu lähinnä EIP:n virallisten asiakirjojen kokoelmaan ja pankkia koskevien teosten valikoimaan. Kirjastoa voi käyttää vain tilauksesta ja edellyttäen, että henkilökuntaa on saatavilla. |
| --- | --- |

—

EIP voi antaa rajoitetun pääsyn sen kirjastopalveluihin. Pääsy rajoittuu lähinnä EIP:n virallisten asiakirjojen kokoelmaan ja pankkia koskevien teosten valikoimaan. Kirjastoa voi käyttää vain tilauksesta ja edellyttäen, että henkilökuntaa on saatavilla.

EIP:n historiallinen arkisto

| 125. | EIP on laatimassa periaatteita asiakirjojen julkistamiseksi yleisölle. Historiallista arvoa sisältävät asiakirjat luovutetaan vähitellen pankin arkistoista ja annetaan niistä kiinnostuneen yleisön saataville. Pankin ja muiden EU:n toimielinten ja laitosten historiallinen arkisto säilytetään yliopistollisessa Eurooppa-instituutissa Firenzessä. |
| --- | --- |

125.

EIP on laatimassa periaatteita asiakirjojen julkistamiseksi yleisölle. Historiallista arvoa sisältävät asiakirjat luovutetaan vähitellen pankin arkistoista ja annetaan niistä kiinnostuneen yleisön saataville. Pankin ja muiden EU:n toimielinten ja laitosten historiallinen arkisto säilytetään yliopistollisessa Eurooppa-instituutissa Firenzessä.

Yhteystiedot

Internet-sivut

| Puh: (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 88 |
| S-posti: webmaster@eib.org |

Puh: (352) 43 79 31 19

Fax: (352) 43 79 31 88

S-posti: webmaster@eib.org

Tietopalvelu

| Puh: (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 99 |
| S-posti: info@eib.org |

Puh: (352) 43 79 31 00

Fax: (352) 43 79 31 99

S-posti: info@eib.org

Viestintä- ja julkisuuspolitiikkaa koskeva sähköposti

S-posti: infopol@eib.org

Sijoittajasuhteet

| Puh: (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 62 97 |
| S-posti: investor.relations@eib.org |

Puh: (352) 43 79 62 59

Fax: (352) 43 79 62 97

S-posti: investor.relations@eib.org

Median tietopalvelu

| Puh: (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 21 99 |
| S-posti: press@eib.org |

Puh: (352) 43 79 21 00

Fax: (352) 43 79 21 99

S-posti: press@eib.org

Kansalaisyhteiskuntayksikkö

| Puh: (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Fax: (352) 43 79 31 91 |
| S-posti: info@eib.org |

Puh: (352) 43 79 31 35

Fax: (352) 43 79 31 91

S-posti: info@eib.org

EIP:n toimistojen yhteystiedot julkaistaan pankin Internet-sivuilla.

---

(1)  EUVL C 332, 30.12.2006, s. 45.

(2)  Chief Compliance Officer ei käsittele yleisöltä tulevia valituksia. Valitusohjeista ja -menettelyistä kerrotaan kohdissa 106-108.

(3)  EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43.

(4)  EU:n lainsäädännöstä vastaavat kolme toimielintä kehottivat muita unionin toimielimiä ja laitoksia laatimaan sellaiset säännöt asiakirjojen saatavuudesta yleisölle, joissa otetaan huomioon asetuksessa säädetyt periaatteet ja rajoitukset.

(5)  287 artikla: ”Yhteisön toimielimen jäsen, komitean jäsen, yhteisön virkamies tai muu sen henkilöstöön kuuluva ei saa, tehtävänsä päätyttyäkään, ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja eikä varsinkaan tietoja yrityksistä taikka niiden liikesuhteista tai kustannustekijöistä”.

(6)  EIP ei ole sopimussuhteessa globaalilainojen lopullisiin edunsaajiin. Rahoituksen saajan liikekumppanina on välittäjäpankki, joka vastaa hankkeen kaupallisista riskeistä ja allekirjoittaa rahoitussopimuksen.

(7)  ”Preliminary Information Note” on lyhyt asiakirja, jolla ilmoitetaan pankin hallitukselle ja muille yksiköille mahdollisesta uudesta rahoitustoimesta jo varhaisessa vaiheessa.

(8)  EIP-ryhmän tilinpäätöskertomukseen sisältyvät sekä EIP:n että EIP-ryhmän konsolidoidut tilinpäätökset. Konsolidoidut tilinpäätökset laaditaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IFRS) mukaisesti. EIP:n konsolidoimattomien tilien laadinnassa noudatetaan pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annettua direktiiviä 86/635/ETY.

EIP:n tilinpäätöskertomus sisältää kattavat tiedot luotto-, toiminta- ja muiden riskien hallinnasta.

Lisäksi pankki julkaisee konsolidoidut tilit puolivuosittain (tilintarkastamattomina).

(9)  Investointikehys perustettiin 2. kesäkuuta 2003 Cotonoun kumppanuussopimuksen keskeiseksi rahoitusvälineeksi. Investointikehys toimii kaikilla talouden osa-alueilla. Siitä tuetaan yksityissektorin ja kaupallisesti johdettujen julkisen sektorin yksikköjen investointeja, mukaan lukien yksityissektorin kannalta tärkeät talouden ja tekniikan tuottavat infrastruktuurit.

(10)  Aiempien kokemusten perusteella oikeusasiamies toivoo valittajan tutkivan kaikki EU:n toimielimen tai laitoksen, kuten EIP:n, laatimat menettelyt ennen kuin valitus esitetään oikeusasiamiehelle.

(11)  Kuten pankin ”Hallinnon periaatteissa” (Statement on Governance) määrätään, hallinnon tarkastus tarjoaa riippumattoman menettelyn sellaisten valitusten tutkimiseen, joiden Euroopan oikeusasiamies katsoo olevan toimivaltansa ulkopuolella. Valitusmenettelyä hallinnon tarkastukselle kehitetään parhaillaan.

---

II Valmistavat säädökset

Komissio

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/61

---

Komission antamat lakiehdotukset

(2006/C 332/12)

| Asiakirja | Osa | Päivämäärä | Otsikko |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 479 | | 5.9.2006 | Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi |
| KOM(2006) 507 | | 12.9.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 92/49/ETY, 2002/83/ETY, 2004/39/EY, 2005/68/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta toiminnan vakauden arvioimista koskevien menettelysääntöjen ja periaatteiden osalta hankittaessa ja lisättäessä omistusosuuksia rahoitusalalla |
| KOM(2006) 493 | | 13.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös teollisuusonnettomuuksien rajojen yli ulottuvia vaikutuksia koskevan YK:n Euroopan talouskomission yleissopimuksen liitteen I muuttamista koskevasta ehdotuksesta |
| KOM(2006) 505 | | 18.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen Mauritanian kalastusalueilla harjoitettavaa kalastusta koskevan kalastuskumppanuussopimuksen ja kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn, 1 päivän elokuuta 2006 ja 31 päivän heinäkuuta 2008 välisenä aikana sovellettavan pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona |
| KOM(2006) 506 | | 18.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä |
| KOM(2006) 489 | | 20.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus asetusten (ETY) N:o 404/93, (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 247/2006 muuttamisesta banaanialan osalta |
| KOM(2006) 232 | | 22.9.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maaperän suojelun puitteista ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta |
| KOM(2006) 553 | | 25.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella juustojen kaupassa myönnettävien etuuksien mukauttamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona Euroopan yhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä |
| KOM(2006) 554 | | 28.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008 |
| KOM(2006) 555 | | 28.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ottaa käyttöön jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 77/388/ETY 21 artiklan 1 kohdan a alakohdasta poikkeava erityistoimenpide |
| KOM(2006) 556 | | 28.9.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamisesta |
| KOM(2006) 560 | | 28.9.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa |
| KOM(2006) 557 | | 29.9.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, raakapuun luokitusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 68/89/ETY kumoamisesta |
| KOM(2006) 565 | | 2.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta |
| KOM(2006) 569 | | 5.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tieinfrastruktuurin turvallisuusjohtamisesta |
| KOM(2006) 570 | | 5.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin |
| KOM(2006) 573 | | 5.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan sekä Euroopan yhteisön ja Romanian välisten teknisiin määräyksiin ja tietoyhteiskunnan palveluja koskeviin sääntöihin liittyvien tietojen toimittamisessa noudatettavaa menettelyä koskevien kahdenvälisten sopimusten tekemisestä |
| KOM(2006) 580 | | 5.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös maataloustuotteiden kaupassa myönnettäviä etuuksia koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona Euroopan yhteisön ja Islannin tasavallan välillä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella |
| KOM(2006) 581 | | 5.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen tekemisestä |
| KOM(2006) 577 | | 6.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten Togon tasavallan kanssa käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyn päätöksen 2004/793/EY muuttamisesta |
| KOM(2006) 578 | | 6.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös fuusioenergiaa koskevan tutkimusyhteistyösopimuksen tekemisestä komission edustaman Euroopan atomienergiayhteisön ja Korean tasavallan välillä komission toimesta |
| KOM(2006) 586 | | 6.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös laajemman lähestymistavan toimien yhteistä toteuttamista fuusioenergian tutkimuksen alalla koskevan Euroopan atomienergiayhteisön ja Japanin hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä |
| KOM(2006) 509 | | 9.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös muuntogeenisen maissin (Zea mays L. linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan saksankielinen versio on todistusvoimainen) |
| KOM(2006) 510 | | 9.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös bmuuntogeenisen maissin (Zea mays L. linja T25) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan saksankielinen versio on todistusvoimainen) |
| KOM(2006) 579 | | 9.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovalle |
| KOM(2006) 582 | | 9.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 769/2002 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan kumariinin tuontia Indonesiasta ja Malesiasta riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia tai Malesia |
| KOM(2006) 585 | | 10.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 428/2005 koskevan uuden viejän tarkastelun päättämisestä |
| KOM(2006) 584 | | 11.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä |
| KOM(2006) 564 | | 12.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus, yhteisön rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle (2007–2010) |
| KOM(2006) 587 | | 13.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 muuttamisesta |
| KOM(2006) 607 | | 13.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikkeiden ravitsemus- ja terveysväittämistä annetun asetuksen (EY) N:o .../... muuttamisesta |
| KOM(2006) 598 | | 17.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus tiettyjen Ukrainasta peräisin olevien terästuotteiden tuonnista |
| KOM(2006) 602 | | 17.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön puolesta omaksuttavasta kannasta ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan tehtävää muutosta koskevaan ehdotukseen |
| KOM(2006) 594 | | 18.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista |
| KOM(2006) 599 | | 18.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös eurooppalaisen tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta |
| KOM(2006) 604 | | 18.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan teknologiainstituutin perustamisesta |
| KOM(2006) 605 | | 19.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston direktiivi keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä |
| KOM(2006) 608 | | 20.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön kannasta liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta tehtyyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätökseen N:o 1/2006 |
| KOM(2006) 609 | | 23.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavista säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteistä |
| KOM(2006) 613 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös, pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan väliseen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen määräysten ulottamisesta tekstiilituotteiden kahdenväliseen kauppaan, ottaen huomioon kahdenvälisen tekstiilituotteita koskevan sopimuksen voimassaolon päättyminen |
| KOM(2006) 615 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös, pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kažahstanin tasavallan väliseen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen määräysten ulottamisesta tekstiilituotteiden kahdenväliseen kauppaan, ottaen huomioon kahdenvälisen tekstiilituotteita koskevan sopimuksen voimassaolon päättyminen |
| KOM(2006) 616 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus tullittomuuden myöntämisestä tietyille farmaseuttisille vaikuttaville aineille, joilla on Maailman terveysjärjestön yhteisen kansainvälisen nimistön (INN) mukainen nimi, ja tietyille farmaseuttisten lopputuotteiden valmistuksessa käytettäville tuotteille sekä asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta |
| KOM(2006) 621 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön osuudesta Euroopan investointirahaston pääoman korottamisessa |
| KOM(2006) 623 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen kumppanuuden perustamisesta tehdyllä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden kannasta EU–Georgia-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan suosituksen hyväksymiseen |
| KOM(2006) 640 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lastenlääkkeistä sekä asetuksen (ETY) N:o 1768/92, direktiivin 2001/20/EY, direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta annetun asetuksen(EY)N:o xxx/2006 muuttamisesta |
| KOM(2006) 645 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta |
| KOM(2006) 646 | | 24.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista annetun direktiivin 2006/.../EY muuttamisesta |
| KOM(2006) 619 | 1 | 25.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Malesian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta |
| KOM(2006) 619 | 2 | 25.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Malesian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä |
| KOM(2006) 622 | | 25.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisön ja Ukrainan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta |
| KOM(2006) 624 | | 25.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta |
| KOM(2006) 627 | | 25.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian välisen kumppanuuden perustamisesta tehdyllä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden kannasta EU–Armenia-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan suosituksen hyväksymiseen |
| KOM(2006) 630 | | 25.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisön ja Venäjän federaation välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta |
| KOM(2006) 634 | | 26.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus Venäjän federaatiosta peräisin olevan piimetallin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä |
| KOM(2006) 636 | | 26.10.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus metallisen elohopean viennin kieltämisestä ja turvallisesta varastoinnista |
| KOM(2006) 637 | | 26.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan välisen kumppanuuden perustamisesta tehdyllä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden kannasta EU-Azerbaidžan-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan suosituksen hyväksymiseen |
| KOM(2006) 650 | | 27.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta |
| KOM(2006) 659 | | 27.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa vahvistettavaksi yhteisön kannaksi Vietnamin sosialistisen tasavallan liittymisestä Maailman kauppajärjestöön |
| KOM(2006) 644 | | 31.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön kannasta WTO:n yleisneuvoston päätökseen soveltaa väliaikaisesti avoimuusmekanismia alueellisia kauppasopimuksia varten |
| KOM(2006) 647 | | 31.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus (EY, EURATOM) Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön Bulgariaan ja Romaniaan suuntautuviin virkamatkoihin sovellettavan maksutaulukon mukauttamisesta 1 päivästä tammikuuta 2007 |
| KOM(2006) 656 | | 31.10.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin nimittämisestä |
| KOM(2006) 651 | | 3.11.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden näkyvyysalueista ja tuulilasin pyyhkimistä (Kodifioitu toisinto) |
| KOM(2006) 652 | | 3.11.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista |
| KOM(2006) 657 | | 6.11.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa (Kodifioitu toisinto) |
| KOM(2006) 662 | | 6.11.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tietyistä osista ja ominaisuuksista |
| KOM(2006) 665 | | 8.11.2006 | Ehdotus: Neuvoston päätös monenvälistä ydinvoima-alan ympäristöohjelmaa Venäjän federaatiossa koskevan puitesopimuksen ja siihen liittyvän vaatimuksia, oikeudenkäyntimenettelyjä ja korvauksia koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta |
| KOM(2006) 667 | | 8.11.2006 | Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden suurimmasta suunnitellusta nopeudesta ja kuormalavoista (kodifioitu toisinto) |
| KOM(2006) 668 | | 8.11.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus (EY, Euratom) Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2006 |
| KOM(2006) 669 | | 8.11.2006 | Ehdotus: Neuvoston direktiivi sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista (Kodifioitu toisinto) |
| KOM(2006) 677 | | 8.11.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 1782/2003, sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 318/2006 ja yhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 320/2006 muuttamisesta Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi |
| KOM(2006) 680 | | 8.11.2006 | Ehdotus: Neuvoston asetus tietyistä Liberiaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 1030/2003 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 234/2004 muuttamisesta |

Asiakirja

Osa

Päivämäärä

Otsikko

KOM(2006) 479

5.9.2006

Yhteisön Lissabon-ohjelman toteuttaminen Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston suositus eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen perustamisesta elinikäisen oppimisen edistämiseksi

KOM(2006) 507

12.9.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi neuvoston direktiivien 92/49/ETY, 2002/83/ETY, 2004/39/EY, 2005/68/EY ja 2006/48/EY muuttamisesta toiminnan vakauden arvioimista koskevien menettelysääntöjen ja periaatteiden osalta hankittaessa ja lisättäessä omistusosuuksia rahoitusalalla

KOM(2006) 493

13.9.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös teollisuusonnettomuuksien rajojen yli ulottuvia vaikutuksia koskevan YK:n Euroopan talouskomission yleissopimuksen liitteen I muuttamista koskevasta ehdotuksesta

KOM(2006) 505

18.9.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen Mauritanian kalastusalueilla harjoitettavaa kalastusta koskevan kalastuskumppanuussopimuksen ja kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn, 1 päivän elokuuta 2006 ja 31 päivän heinäkuuta 2008 välisenä aikana sovellettavan pöytäkirjan väliaikaista soveltamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona

KOM(2006) 506

18.9.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus Euroopan yhteisön ja Mauritanian islamilaisen tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä

KOM(2006) 489

20.9.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus asetusten (ETY) N:o 404/93, (EY) N:o 1782/2003 ja (EY) N:o 247/2006 muuttamisesta banaanialan osalta

KOM(2006) 232

22.9.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi maaperän suojelun puitteista ja direktiivin 2004/35/EY muuttamisesta

KOM(2006) 553

25.9.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella juustojen kaupassa myönnettävien etuuksien mukauttamista koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona Euroopan yhteisön ja Norjan kuningaskunnan välillä

KOM(2006) 554

28.9.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisön aluksiin sovellettavien eräiden syvänmeren kalakantojen kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuosiksi 2007 ja 2008

KOM(2006) 555

28.9.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ottaa käyttöön jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 77/388/ETY 21 artiklan 1 kohdan a alakohdasta poikkeava erityistoimenpide

KOM(2006) 556

28.9.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi kaksi- ja kolmipyöräisten moottoriajoneuvojen hallintalaitteiden, ilmaisimien ja osoittimien tunnistamisesta

KOM(2006) 560

28.9.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Amerikan yhdysvalloista peräisin olevan etanoliamiinin tuonnissa

KOM(2006) 557

29.9.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, raakapuun luokitusta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 68/89/ETY kumoamisesta

KOM(2006) 565

2.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, yhteisön työvoimaa koskevan otantatutkimuksen järjestämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 577/98 muuttamisesta

KOM(2006) 569

5.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi tieinfrastruktuurin turvallisuusjohtamisesta

KOM(2006) 570

5.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi peilien jälkiasentamisesta yhteisössä rekisteröityihin raskaisiin tavarankuljetusajoneuvoihin

KOM(2006) 573

5.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Bulgarian tasavallan sekä Euroopan yhteisön ja Romanian välisten teknisiin määräyksiin ja tietoyhteiskunnan palveluja koskeviin sääntöihin liittyvien tietojen toimittamisessa noudatettavaa menettelyä koskevien kahdenvälisten sopimusten tekemisestä

KOM(2006) 580

5.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös maataloustuotteiden kaupassa myönnettäviä etuuksia koskevan sopimuksen tekemisestä kirjeenvaihtona Euroopan yhteisön ja Islannin tasavallan välillä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 19 artiklan perusteella

KOM(2006) 581

5.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Amerikan yhdysvaltojen hallituksen ja Euroopan yhteisön välisen toimistolaitteiden energiatehokkuutta osoittavia merkintöjä koskevien ohjelmien yhteensovittamista koskevan sopimuksen tekemisestä

KOM(2006) 577

6.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisten Togon tasavallan kanssa käytyjen neuvottelujen päättämisestä tehdyn päätöksen 2004/793/EY muuttamisesta

KOM(2006) 578

6.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös fuusioenergiaa koskevan tutkimusyhteistyösopimuksen tekemisestä komission edustaman Euroopan atomienergiayhteisön ja Korean tasavallan välillä komission toimesta

KOM(2006) 586

6.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös laajemman lähestymistavan toimien yhteistä toteuttamista fuusioenergian tutkimuksen alalla koskevan Euroopan atomienergiayhteisön ja Japanin hallituksen välisen sopimuksen tekemisestä

KOM(2006) 509

9.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös muuntogeenisen maissin (Zea mays L. linja MON 810) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan saksankielinen versio on todistusvoimainen)

KOM(2006) 510

9.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös bmuuntogeenisen maissin (Zea mays L. linja T25) käytön ja myynnin väliaikaisesta kieltämisestä Itävallassa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY mukaisesti (Ainoastaan saksankielinen versio on todistusvoimainen)

KOM(2006) 579

9.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovalle

KOM(2006) 582

9.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan kumariinin tuonnissa asetuksella (EY) N:o 769/2002 käyttöön otetun lopullisen polkumyyntitullin laajentamisesta koskemaan kumariinin tuontia Indonesiasta ja Malesiasta riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Indonesia tai Malesia

KOM(2006) 585

10.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta muun muassa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 428/2005 koskevan uuden viejän tarkastelun päättämisestä

KOM(2006) 584

11.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien polkupyörien tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

KOM(2006) 564

12.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus, yhteisön rahoitustuesta Irlannin kansainväliselle rahastolle (2007–2010)

KOM(2006) 587

13.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa annetun asetuksen (EY) N:o 2371/2002 muuttamisesta

KOM(2006) 607

13.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus elintarvikkeiden ravitsemus- ja terveysväittämistä annetun asetuksen (EY) N:o .../... muuttamisesta

KOM(2006) 598

17.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus tiettyjen Ukrainasta peräisin olevien terästuotteiden tuonnista

KOM(2006) 602

17.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön puolesta omaksuttavasta kannasta ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen Kioton pöytäkirjaan tehtävää muutosta koskevaan ehdotukseen

KOM(2006) 594

18.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, direktiivin 97/67/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee yhteisön postipalvelujen sisämarkkinoiden täysimääräistä toteuttamista

KOM(2006) 599

18.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös eurooppalaisen tilastohallinnoinnin neuvoa-antavan lautakunnan perustamisesta

KOM(2006) 604

18.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan teknologiainstituutin perustamisesta

KOM(2006) 605

19.10.2006

Ehdotus: Neuvoston direktiivi keskinäisestä avunannosta tiettyihin maksuihin, tulleihin, veroihin ja muihin toimenpiteisiin liittyvien saatavien perinnässä

KOM(2006) 608

20.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön kannasta liitteen 11 lisäysten 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 10 muuttamisesta tehtyyn Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä maataloustuotteiden kauppaa koskevalla sopimuksella perustetun eläinlääkintäalan sekakomitean päätökseen N:o 1/2006

KOM(2006) 609

23.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön sääntelyalueella sovellettavista säilyttämis- ja täytäntöönpanotoimenpiteistä

KOM(2006) 613

24.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös, pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan väliseen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen määräysten ulottamisesta tekstiilituotteiden kahdenväliseen kauppaan, ottaen huomioon kahdenvälisen tekstiilituotteita koskevan sopimuksen voimassaolon päättyminen

KOM(2006) 615

24.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös, pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Kažahstanin tasavallan väliseen kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen määräysten ulottamisesta tekstiilituotteiden kahdenväliseen kauppaan, ottaen huomioon kahdenvälisen tekstiilituotteita koskevan sopimuksen voimassaolon päättyminen

KOM(2006) 616

24.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus tullittomuuden myöntämisestä tietyille farmaseuttisille vaikuttaville aineille, joilla on Maailman terveysjärjestön yhteisen kansainvälisen nimistön (INN) mukainen nimi, ja tietyille farmaseuttisten lopputuotteiden valmistuksessa käytettäville tuotteille sekä asetuksen (ETY) N:o 2658/87 liitteen I muuttamisesta

KOM(2006) 621

24.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön osuudesta Euroopan investointirahaston pääoman korottamisessa

KOM(2006) 623

24.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen kumppanuuden perustamisesta tehdyllä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden kannasta EU–Georgia-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan suosituksen hyväksymiseen

KOM(2006) 640

24.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lastenlääkkeistä sekä asetuksen (ETY) N:o 1768/92, direktiivin 2001/20/EY, direktiivin 2001/83/EY ja asetuksen (EY) N:o 726/2004 muuttamisesta annetun asetuksen(EY)N:o xxx/2006 muuttamisesta

KOM(2006) 645

24.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus teknisten sääntöjen ja hallinnollisten menettelyjen yhdenmukaistamisesta siviili-ilmailun alalla annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3922/91 muuttamisesta

KOM(2006) 646

24.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista annetun direktiivin 2006/.../EY muuttamisesta

KOM(2006) 619

1

25.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Malesian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta

KOM(2006) 619

2

25.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Malesian hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä

KOM(2006) 622

25.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisön ja Ukrainan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta

KOM(2006) 624

25.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus Euroopan yhteisön ja Kazakstanin tasavallan välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta

KOM(2006) 627

25.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian välisen kumppanuuden perustamisesta tehdyllä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden kannasta EU–Armenia-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan suosituksen hyväksymiseen

KOM(2006) 630

25.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisön ja Venäjän federaation välisestä tiettyjen terästuotteiden kaupasta

KOM(2006) 634

26.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus Venäjän federaatiosta peräisin olevan piimetallin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä

KOM(2006) 636

26.10.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus metallisen elohopean viennin kieltämisestä ja turvallisesta varastoinnista

KOM(2006) 637

26.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Azerbaidžanin tasavallan välisen kumppanuuden perustamisesta tehdyllä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksella perustetussa yhteistyöneuvostossa vahvistettavasta Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden kannasta EU-Azerbaidžan-toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan suosituksen hyväksymiseen

KOM(2006) 650

27.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpanosta

KOM(2006) 659

27.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Maailman kauppajärjestön yleisneuvostossa vahvistettavaksi yhteisön kannaksi Vietnamin sosialistisen tasavallan liittymisestä Maailman kauppajärjestöön

KOM(2006) 644

31.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös yhteisön kannasta WTO:n yleisneuvoston päätökseen soveltaa väliaikaisesti avoimuusmekanismia alueellisia kauppasopimuksia varten

KOM(2006) 647

31.10.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus (EY, EURATOM) Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön Bulgariaan ja Romaniaan suuntautuviin virkamatkoihin sovellettavan maksutaulukon mukauttamisesta 1 päivästä tammikuuta 2007

KOM(2006) 656

31.10.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen erityiskoordinaattorin nimittämisestä

KOM(2006) 651

3.11.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden näkyvyysalueista ja tuulilasin pyyhkimistä (Kodifioitu toisinto)

KOM(2006) 652

3.11.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi työntekijöiden työssään käyttämille työvälineille asetettavista turvallisuutta ja terveyttä koskevista vähimmäisvaatimuksista

KOM(2006) 657

6.11.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi työntekijöiden suojasta työnantajan maksukyvyttömyystilanteessa (Kodifioitu toisinto)

KOM(2006) 662

6.11.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden tietyistä osista ja ominaisuuksista

KOM(2006) 665

8.11.2006

Ehdotus: Neuvoston päätös monenvälistä ydinvoima-alan ympäristöohjelmaa Venäjän federaatiossa koskevan puitesopimuksen ja siihen liittyvän vaatimuksia, oikeudenkäyntimenettelyjä ja korvauksia koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta

KOM(2006) 667

8.11.2006

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden suurimmasta suunnitellusta nopeudesta ja kuormalavoista (kodifioitu toisinto)

KOM(2006) 668

8.11.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus (EY, Euratom) Euroopan yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön palkkojen ja eläkkeiden sekä näihin palkkoihin ja eläkkeisiin liittyvien korjauskertoimien mukauttamisesta 1 päivästä heinäkuuta 2006

KOM(2006) 669

8.11.2006

Ehdotus: Neuvoston direktiivi sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista (Kodifioitu toisinto)

KOM(2006) 677

8.11.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä annetun asetuksen (EY) N:o 1782/2003, sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 318/2006 ja yhteisön sokerialan väliaikaisesta rakenneuudistusjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 320/2006 muuttamisesta Bulgarian ja Romanian Euroopan unioniin liittymisen vuoksi

KOM(2006) 680

8.11.2006

Ehdotus: Neuvoston asetus tietyistä Liberiaan kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 1030/2003 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 234/2004 muuttamisesta

Nämä tekstit ovat saatavissa EUR-Lexistä: http://eur-lex.europa.eu

---

III Tiedotteita

Komissio

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/67

---

Viimeisin julkaisu muista KOM-asiakirjoista kuin komission antamista lakiehdotuksista ja komission antamista lakiehdotuksista

(2006/C 332/13)

EYVL C 317, 23.12.2006

Luettelo aiemmista julkaisuista:

EYVL C 303, 13.12.2006

EYVL C 225, 19.9.2006

EYVL C 184, 8.8.2006

EYVL C 176, 28.7.2006

EYVL C 151, 29.6.2006

EYVL C 130, 3.6.2006

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 332/s3

---

HUOMAUTUS LUKIJALLE

Tammikuun 1. päivästä 2007 alkaen virallisen lehden rakenne muuttuu siten, että julkaistujen säännösten luokittelu tulee selvemmäksi mutta välttämätön jatkuvuus silti säilytetään.

Säännösten luokittelun uutta jäsentelyä valaisevia esimerkkejä on nähtävissä EUR-Lexin sivuilla osoitteessa:

http://eur-lex.europa.eu/fi/index.htm

---