# Europos Sąjungos C 332/2006

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 332 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 49 tomas2006m. gruodžio 30d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 332

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

49 tomas2006m. gruodžio 30d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Informacija |
| | Komisija |
| 2006/C 332/1 | Euro kursas | 1 |
| 2006/C 332/2 | Valstybių narių skelbiami sprendimai suteikti arba panaikinti licencijas oro susisiekimui vykdyti pagal Reglamento Nr. 2407/92 dėl oro vežėjų licencijavimo 13 straipsnio 4 dalį (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 332/3 | Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymą suteikti koncesiją, vadinamą Concession de Muehlweg, skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms) (
  1
  ) | 3 |
| 2006/C 332/4 | Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį | 4 |
| 2006/C 332/5 | Vienodas kombinuotosios nomenklatūros (KN) taikymas (Prekių klasifikavimas) | 7 |
| 2006/C 332/6 | Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį –laikotarpio pratęsimas | 10 |
| 2006/C 332/7 | Valstybės Pagalba — Austrija — Valstybės Pagalba Nr. C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Valstybės garantija BAWAG-PSK — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  ) | 11 |
| 2006/C 332/8 | Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (
  1
  ) | 30 |
| 2006/C 332/9 | Pranešimas apie architektūros diplomus (
  1
  ) | 35 |
| 2006/C 332/0 | Komisijos priimti KOM dokumentai, išskyrus teisės aktų projektus | 42 |
| | Europos investicijų bankas |
| 2006/C 332/1 | Informacijos atskleidimo politika — Principai, taisyklės ir procedūros | 45 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Informacija

Komisija

2006/C 332/1

Euro kursas

1

2006/C 332/2

Valstybių narių skelbiami sprendimai suteikti arba panaikinti licencijas oro susisiekimui vykdyti pagal Reglamento Nr. 2407/92 dėl oro vežėjų licencijavimo 13 straipsnio 4 dalį (
  1
  )

1

2

2006/C 332/3

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (Pranešimas apie prašymą suteikti koncesiją, vadinamą Concession de Muehlweg, skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms) (
  1
  )

1

3

2006/C 332/4

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

4

2006/C 332/5

Vienodas kombinuotosios nomenklatūros (KN) taikymas (Prekių klasifikavimas)

7

2006/C 332/6

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį –laikotarpio pratęsimas

10

2006/C 332/7

Valstybės Pagalba — Austrija — Valstybės Pagalba Nr. C 50/2006 (ex NN 68/2006) — Valstybės garantija BAWAG-PSK — Kvietimas pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį (
  1
  )

1

11

2006/C 332/8

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos (
  1
  )

1

30

2006/C 332/9

Pranešimas apie architektūros diplomus (
  1
  )

1

35

2006/C 332/0

Komisijos priimti KOM dokumentai, išskyrus teisės aktų projektus

42

Europos investicijų bankas

2006/C 332/1

Informacijos atskleidimo politika — Principai, taisyklės ir procedūros

45

| | II   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 332/2 | Komisijos priimti teisės aktų projektai | 61 |

II   Parengiamieji aktai

Komisija

2006/C 332/2

Komisijos priimti teisės aktų projektai

61

| | III   Pranešimai |
| --- | --- |
| | Komisija |
| 2006/C 332/3 | Komisijos priimti KOM dokumentai, išskyrus teisės aktų projektus, ir Komisijos priimti teisės aktų projektaiOL C 317, 2006 12 23 | 67 |

III   Pranešimai

Komisija

2006/C 332/3

Komisijos priimti KOM dokumentai, išskyrus teisės aktų projektus, ir Komisijos priimti teisės aktų projektaiOL C 317, 2006 12 23

67

| | |
| --- | --- |
| 2006/C 332/4 | Pranešimas skaitytojams | s3 |

2006/C 332/4

Pranešimas skaitytojams

Pranešimas skaitytojams

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Informacija

Komisija

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/1

---

Euro kursas (1)

2006 m. gruodžio 29 d.

(2006/C 332/01)

1 euro=

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3170 |
| JPY | Japonijos jena | 156,93 |
| DKK | Danijos krona | 7,4560 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,67150 |
| SEK | Švedijos krona | 9,0404 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,6069 |
| ISK | Islandijos krona | 93,13 |
| NOK | Norvegijos krona | 8,2380 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CYP | Kipro svaras | 0,5782 |
| CZK | Čekijos krona | 27,485 |
| EEK | Estijos kronos | 15,6466 |
| HUF | Vengrijos forintas | 251,77 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| LVL | Latvijos latas | 0,6972 |
| MTL | Maltos lira | 0,4293 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 3,8310 |
| RON | Rumunijos lėja | 3,3835 |
| SIT | Slovėnijos tolaras | 239,64 |
| SKK | Slovakijos krona | 34,435 |
| TRY | Turkijos lira | 1,8640 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6691 |
| CAD | Kanados doleris | 1,5281 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,2409 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,8725 |
| SGD | Singapūro doleris | 2,0202 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 224,81 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 9,2124 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 10,2793 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,3504 |
| IDR | Indijos rupija | 11 844,44 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,6490 |
| PHP | Filipinų pesas | 64,546 |
| RUB | Rusijos rublis | 34,6800 |
| THB | Tailando batas | 46,770 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3170

JPY

Japonijos jena

156,93

DKK

Danijos krona

7,4560

GBP

Svaras sterlingas

0,67150

SEK

Švedijos krona

9,0404

CHF

Šveicarijos frankas

1,6069

ISK

Islandijos krona

93,13

NOK

Norvegijos krona

8,2380

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CYP

Kipro svaras

0,5782

CZK

Čekijos krona

27,485

EEK

Estijos kronos

15,6466

HUF

Vengrijos forintas

251,77

LTL

Lietuvos litas

3,4528

LVL

Latvijos latas

0,6972

MTL

Maltos lira

0,4293

PLN

Lenkijos zlotas

3,8310

RON

Rumunijos lėja

3,3835

SIT

Slovėnijos tolaras

239,64

SKK

Slovakijos krona

34,435

TRY

Turkijos lira

1,8640

AUD

Australijos doleris

1,6691

CAD

Kanados doleris

1,5281

HKD

Honkongo doleris

10,2409

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,8725

SGD

Singapūro doleris

2,0202

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 224,81

ZAR

Pietų Afrikos randas

9,2124

CNY

Kinijos ženminbi juanis

10,2793

HRK

Kroatijos kuna

7,3504

IDR

Indijos rupija

11 844,44

MYR

Malaizijos ringitas

4,6490

PHP

Filipinų pesas

64,546

RUB

Rusijos rublis

34,6800

THB

Tailando batas

46,770

---

(1)

Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/2

---

Valstybių narių skelbiami sprendimai suteikti arba panaikinti licencijas oro susisiekimui vykdyti pagal Reglamento Nr. 2407/92 dėl oro vežėjų licencijavimo (1)
   (2) 13 straipsnio 4 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 332/02)

AUSTRIJA

Licencijos oro susisiekimui vykdyti suteiktos

B kategorija:   Licencijos oro susisiekimui vykdyti, kurioms taikomas Reglamento Nr. 2407/92 5 straipsnio 7 dalies a punkto apribojimas

| Oro vežėjo pavadinimas | Oro vežėjo adresas | Leidžiama vežti | Sprendimas įsigalioja nuo |
| --- | --- | --- | --- |
| AVAG AIR GmbH für Luftfahrt | A-5035 Salzburg — Flughafen |
| Innsbrucker Bundesstr. 111 |

Oro vežėjo pavadinimas

Oro vežėjo adresas

Leidžiama vežti

Sprendimas įsigalioja nuo

AVAG AIR GmbH für Luftfahrt

A-5035 Salzburg — Flughafen

Innsbrucker Bundesstr. 111

pasažieri, pasts, krava

2006 11 2

---

(1)  OL L 240, 1992 8 24, p. 1

(2)  Europos Komisijai pranešta iki 2005 8 31.

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/3

---

Prancūzijos vyriausybės pranešimas dėl 1994 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 94/22/EB dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų (1)

(Pranešimas apie prašymą suteikti koncesiją, vadinamą „Concession de Muehlweg“, skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms)

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 332/03)

2006 m. gegužės 15 d. įmonė Oelweg, kurios pagrindinė buveinė yra 6, Rue du 19 mars, 67630 Scheibenhard (Prancūzija), pateikė prašymą dvidešimt penkeriems metams gauti koncesiją skystų arba dujinių angliavandenilių kasykloms (vadinamą „Concession de Muehlweg“) maždaug 5,3 kvadratinių kilometrų teritorijoje, užimančioje dalį Žemutinio Reino departamento.

Teritorijos, kurioje taikoma ši koncesija, perimetrą sudaro dienovidinis ir lygiagretė, kurios siekia toliau geografinėmis koordinatėmis apibūdintas viršukalnes, pradiniu dienovidiniu laikant Paryžiaus dienovidinį.

| Viršukalnės | Ilguma | Platuma |
| --- | --- | --- |
| A | 6,40° rytų ilgumos | 54,40° šiaurės platumos |
| B | 6,36° rytų ilgumos | 54,40° šiaurės platumos |
| C | 6,36° rytų ilgumos | 54,38° šiaurės platumos |
| D | 6,40° rytų ilgumos | 54,38° šiaurės platumos |

Viršukalnės

Ilguma

Platuma

A

6,40° rytų ilgumos

54,40° šiaurės platumos

B

6,36° rytų ilgumos

54,40° šiaurės platumos

C

6,36° rytų ilgumos

54,38° šiaurės platumos

D

6,40° rytų ilgumos

54,38° šiaurės platumos

Prašymų pateikimas ir leidimo suteikimo kriterijai.

Pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų pateikėjai turi užtikrinti, kad bus laikomasi 1995 m. balandžio 19 d. iš dalies pakeisto Nutarimo Nr. 95-427 dėl kalnakasybos leidimų 3 ir 4 straipsniuose nustatytų sąlygų (1995 m. balandžio 22 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys), įsigaliojusio pagal 2006 m. birželio 2 d. Nutarimo 2006-648 dėl kalnakasybos leidimų ir požeminio saugojimo leidimų 63 straipsnį.

Susidomėjusios įmonės gali per 90 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo dienos pateikti konkurencinį prašymą, remdamosi taisyklėmis, aprašytomis Pranešime apie kalnakasybos leidimų išdavimą Prancūzijoje, skelbtame 1994 m. gruodžio 30 d.
  Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C 374 11 puslapyje, ir nustatytomis 1995 m. balandžio 19 d. iš dalies pakeistu Nutarimu 95-427 dėl kalnakasybos leidimų. Konkurenciniai prašymai siunčiami už kasyklas atsakingam ministrui toliau nurodytu adresu.

Priimant sprendimus dėl pirminio prašymo ir konkurencinių prašymų taikomi pirmiau minėto nutarimo 5 straipsnyje nustayti kalnakasybos leidimų suteikimo kriterijai, o sprendimai priimami trejus metus nuo tos dienos, kurią Prancūzijos valdžios institucijos gavo pirminį prašymą, t.y. ne vėliau kaip 2009 m. gegužės 16 d.

Veiklos vykdymo ir sustabdymo sąlygos ir reikalavimai.

Pareiškėjų prašoma remtis Kalnakasybos kodekso 79 ir 79.1 straipsniais ir iš dalies pakeistu 1995 m. gegužės 9 d. Nutarigmu Nr. 95-696 dėl kalnakasybos darbų ir kasyklų tvarkos (1995 m. gegužės 11 d.Prancūzijos Respublikos oficialusis leidinys).

Papildomos informacijos galima gauti Ekonomikos, finansų ir pramonės ministerijoje (Energijos ir žaliavų generalinis direktoratas, Energijos ir mineralinių išteklių direktoratas, Kalnakasybos teisės aktų biuras), 61, boulevard Vincent-Auriol, Télédoc 133, F-75703 Paris Cedex 13 [telefonas (33) 144 97 23 02, faksas (33) 144 97 05 70].

Prieš tai paminėtas įstatymų ir kitų teisės aktų nuostatas galima rasti tinklalapyje

http:// www.legifrance.gouv.fr

---

(1)   OL L 164, 1994 m. birželio 30 d.

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/4

---

Pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

(2006/C 332/04)

Šis paskelbimas suteikia teisę užprotestuoti pakeitimo paraišką pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį. Pranešimai apie prieštaravimus turi būti perduoti Komisijai per šešis mėnesius nuo šio paskelbimo datos.

PAKEITIMO PARAIŠKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

Pakeitimo paraiška pagal 9 straipsnį ir 17 straipsnio 2 dalį

„SIERRA MÁGINA“

EB Nr.: ES/PDO/105/0054

SKVN ( X ) SGN ( )

Prašomi pakeitimai

Specifikacijos antraštinė (-ės) dalis (-ys):

| | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |
| | Produkto aprašymas |
| X | Geografinė Vietovė |
| | Kilmės įrodymas |
| | Gamybos būdas |
| | Ryšys su vietove |
| | Ženklinimas etiketėmis |
| | Nacionaliniai reikalavimai |

Image

Produkto pavadinimas

Image

Produkto aprašymas

X

Geografinė Vietovė

Image

Kilmės įrodymas

Image

Gamybos būdas

Image

Ryšys su vietove

Image

Ženklinimas etiketėmis

Image

Nacionaliniai reikalavimai

Pakeitimas (-ai)

Geografinė vietovė

Įtraukiama La Guardia de Jaén savivaldybė, nes šiai teritorijai būdingos tos pačios ypatybės kaip ir kitose saugomos kilmės vietos nuorodos „Sierra Mágina“ vietovėse fizinių savybių, auginamų veislių, kultūrinių metodų ir praktikos, plantacijų tankumo, gaminamo aliejaus cheminių ir organoleptinių savybių ir gamybos bei pakavimo procesų panašumo atžvilgiu.

Dalyje apie gamybą:„Saugomos kilmės vietos nuorodos“„Sierra Mágina“ alyvuogių aliejaus gamybos teritoriją sudaro žemės plotai Albánchez de Úbeda, Bédmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Huelma, Solera, Jimena, Jódar, Torres, Mancha Real, Campillo de Arenas, Pegalajar, Larva ir Cárcheles (Cárchel ir Carchelejo) savivaldybėse, įtraukiama:

„La Guardia de Jaén“ savivaldybė.

ATNAUJINTA SANTRAUKA

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SIERRA MÁGINA“

EB Nr.: ES/PDO/105/0054

SKVN ( X ) SGN ( )

Ši santrauka yra tik informacinė. Suinteresuotosioms šalims rekomenduojama susipažinti su nesutrumpinta produkto specifikacija, kurią galima gauti 1 dalyje nurodytose nacionalinėse institucijose arba Europos Komisijoje (1).

1

1.   Atsakinga valstybės narės tarnyba

| Pavadinimas: | Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación |
| --- | --- |
| Adresas: | Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid |
| Telefonas: | (34) 913 47 53 94 |
| Faksas: | (34) 913 47 54 10 |
| El. paštas: | sgcaproagro@mapya.es |

Pavadinimas:

Subdirección General de Calidad y Promoción Agroalimentaria. Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación. Secretaría General de Agricultura y Alimentación. Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación

Adresas:

Infanta Isabel 1o E-20871 Madrid

o

Telefonas:

(34) 913 47 53 94

Faksas:

(34) 913 47 54 10

El. paštas:

sgcaproagro@mapya.es

2.   Grupė

| Pavadinimas: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adresas: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar (Jaén) |

Pavadinimas:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adresas:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar (Jaén)

Telefonas:

(34) 953 77 20 90

Faksas:

(34) 953 77 22 72

El. paštas:

D.O.sierra-magina@swin.net

Sudėtis:

Gamintojas ir (arba) perdirbėjas ( X ) Kiti ( )

3.   Produkto rūšis

Klasė 1.5. Riebalai (sviestas, margarinas, aliejus, ir t.t.)

4.   Specifikacija (4 straipsnio 2 dalyje nurodytų reikalavimų santrauka).

4.1   Pavadinimas: „Sierra Mágina“

4.2   Apibūdinimas: Šalto spaudimo „ekstra“ alyvų aliejus gaminamas iš tokių alyvų (Olea europea L) rūšių kaip „Picual“ ir „Manzanillo de Jaén“.

„ekstra“

Olea europea

Iš saugomų rūšių visų pirma reikia paminėti „Picual“ rūšį.

Šios rūšies alyvuogių charakteristikos yra: rūgštingumas — iki 0,5o; peroksidų indeksas — iki 18.K270, iki 0,20; drėgmė bei nešvarumai — ne daugiau kaip 0,1 %.

o

270,

Didelio stabilumo aliejai, labai aromatingi ir lengvai karstelėję. Priklausomai nuo derliaus metų ir nuo alyvuogių plantacijos geografinės padėties apskrityje, spalva gali kisti nuo ryškiai žalios iki auksinės geltonos.

Saugomos rūšies aliejai gaminami iš mažiausiai 90 % „Picual“ rūšies alyvuogių.

4.3   GeografinėVietovė: Geografinės vietovės apibūdinimai ir ribų nustatymai: Auginimo vietovė yra draustinio teritorijoje, iš kurio ir kilo kilmės vietos nuorodos pavadinimas. Ši teritorija, esanti Jaén provincijos pietinės vietovės centrinėje dalyje, apima 16 municipalinių valdų, kurių bendras alyvuogių plantacijų plotas yra 64 009 ha, prilygstantis 84 % žemės ūkio naudmenų.

Municipalinės žemėvaldos, į kurias patenka minėtoji vietovė: Geografinė vietovė patenka į tokias Jaén provincijos žemėvaldas: Albánchez de Úbeda, Bedmar-Garcíez, Bélmez de la Moraleda, Cabra del Santo Cristo, Cambil, Campillo de Arenas, Cárcheles (Cárchel y Carchelejo), Huelma, Jimena, Jódar, La Guardia de Jaén, Larva, Mancha Real, Pegalajar, Solera ir Torres.

4.4   Kilmės įrodymas: Į aliejaus spaudyklas patenkančios alyvuogių rūšys yra kilusios tiktai iš Reguliuojančiosios tarybos registre esančių saugomų alyvuogių rūšių sąrašo. Aliejus yra spaudžiamas registre nurodytose spaudyklose, esančiose gamybos zonoje, prižiūrint Reguliuojančiosios tarybos stebėtojams. Aliejai saugomi/sandėliuojami registre numatytose saugyklose arba išfasavimo vietose. Išgauti aliejai turi praeiti fiziocheminius bei organoleptinius (degustacijų) bandymus ir tik tokio pobūdžio kontrolę praėję aliejai išpilstomi ir pateikiami vartojimui, nurodant jų kilmę ir pritvirtinant sunumeruotą Reguliuojančiosios tarybos kontretiketę.

4.5   Gamybos būdas: Vos prisirpusios leistinų rūšių registruotų augintojų alyvuogės atidžiai surenkamos, nuo jų atskiriamos žemės ir kiti nešvarumai. Jas surinkus, prisilaikant numatytų sąlygų, kad nebūtų sugadintas vaisius, alyvuogės transportuojamos į aliejaus spaudyklas. Alyvuogės vaisius apvalomas ir nuplaunamas, siekiant pašalinti lapus, šakeles, žemes ir kitus nešvarumus. Vėliau alyvuogės sumalamos, kad galima būtų pradėti aliejaus spaudimo procesą. Šis procesas turi užtrukti ne ilgiau kaip 48 valandas. Reguliuojančioji taryba patvirtina atitinkamas aliejaus gavybai naudojamos technologijas ir prižiūri šių operacijų eigą. Gauti aliejai išfiltruojami, o atskirtas reikiamos kokybės aliejus analizuojamas bei klasifikuojamas. Tiktai šalto spaudimo „ekstra“ rūšies alyvuogių aliejai įtraukiami į saugomų rūšių aliejų registrą.

„ekstra“

4.6   Ryšys su vietove: Sierra Mágina (zona) yra virš lygumos plytintis neilgas kalnagūbrių šleifas, besidriekiantis iš šiaurės rytų į pietryčius, apsuptas mažesnių kalnuotų regionų. Alyvuogių plantacijos yra švelnesniuose, masyvą supančiuose topografiniuose plotuose, kurių aukštis — nuo 850 m. Tai kalnų masyvą daro panašų į salą, apsuptą alyvuogių jūros. Šioje apskrityje dominuoja litosoliniai, kalkiniai-regosoliniai, liuvisoliniai-chrominiai dirvožemiai. Klimato salygos — klimatas svyruoja tarp subtropinio Viduržemio ir švelnaus Viduržemio klimato. Vidutinės metinės temperatūros svyruoja nuo 13 iki 17 °C, metinis kritulių lygis — nuo 400 iki 800 mm. Tradiciniai žemdirbystės būdai, augalų apgenėjimas, maro ir kitų ligų kontroliavimas sukūrė puikias sąlygas alyvuogėms augti ir derėti. Iš kiekvieno derliaus gaunamos puikios alyvuogės, kurių vaisius yra sveikas, o jų ypatingos charakteristikos neleidžia jų supainioti su kitų regionų alyvuogėmis.

4.7   Kontrolės institucija:

| Pavadinimas: | Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina». |
| --- | --- |
| Adresas: | Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n |
| E-23537 Bedmar |

Pavadinimas:

Consejo Regulador de la Denominación de Origen «Sierra de Mágina».

Adresas:

Ctra. Mancha Real-Cazorla, s/n

E-23537 Bedmar

Telefonas:

(34) 953 77 20 90

Faksas:

(34) 953 77 22 72

El. paštas:

D.O.sierra-magina@swin.net

Kontrolės institucija atitinka EN-45011 normoje nustatytus reikalavimus.

4.8   Ženklinimas etiketėmis: Būtinai turi būti paminėtas pavadinimas „Sierra Mágina“. Ženklinimas etiketėmis turi būti patvirtintas Reguliuojančiosios tarybos. Kontretiketės yra numeruojamos. Jas išduoda Reguliuojančioji taryba.

4.9   Nacionaliniai reikalavimai:

| — | 1970 m. gruodžio 2 dienos įstatymas 25/1970 „Vynuogynų, vyno ir alkoholinių gėrimų statutas“. |
| --- | --- |

—

1970 m. gruodžio 2 dienos įstatymas 25/1970 „Vynuogynų, vyno ir alkoholinių gėrimų statutas“.

| — | 1997 metų vasario 25 dienos įsakymas, kuriuo ratifikuojamas reglamentas dėl „Sierra Mágina“ kilmės vietos nuorodos paskelbimo. |
| --- | --- |

—

1997 metų vasario 25 dienos įsakymas, kuriuo ratifikuojamas reglamentas dėl „Sierra Mágina“ kilmės vietos nuorodos paskelbimo.

---

(1)  Europos Komisija, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas, Žemės ūkio produktų kokybės politikos skyrius, B-1049 Briuselis.

1

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/7

---

VIENODAS KOMBINUOTOSIOS NOMENKLATŪROS (KN) TAIKYMAS

(Prekių klasifikavimas)

(2006/C 332/05)

Paaiškinimai, patvirtinti 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1), 10 straipsnio 1 dalies nustatyta tvarka

Europos Bendrijų Kombinuotosios nomenklatūros paaiškinimai (2) iš dalies keičiami taip:

324 puslapyje įrašomas šis tekstas:

| „8471 60 80 | Kiti
  Šiai subpozicijai priskiriamų monitorių veikimas pagrįstas įvairiomis vaizdavimo technologijomis, tokiomis kaip elektroninių vamzdžių (CRT) ir skystųjų kristalų vaizduoklių (LCD) technologijos.
  Jiems taikoma 84 skirsnio 5 pastabos E dalis ir jie priskiriami įtaisams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje.
  Šiai subpozicijai priskiriamų monitorių parametrai paprastai palengvina ilgalaikį žiūrėjimą į juos iš arti.
  Šiai subpozicijai priskiriami monitoriai turi šias charakteristikas:






  — | gali priimti signalą tik iš automatinio duomenų apdorojimo mašinos pagrindinio procesoriaus, priskiriamo 8471 pozicijai; |
| --- | --- | --- |

„8471 60 80

Kiti

Šiai subpozicijai priskiriamų monitorių veikimas pagrįstas įvairiomis vaizdavimo technologijomis, tokiomis kaip elektroninių vamzdžių (CRT) ir skystųjų kristalų vaizduoklių (LCD) technologijos.

Jiems taikoma 84 skirsnio 5 pastabos E dalis ir jie priskiriami įtaisams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje.

Šiai subpozicijai priskiriamų monitorių parametrai paprastai palengvina ilgalaikį žiūrėjimą į juos iš arti.

Šiai subpozicijai priskiriami monitoriai turi šias charakteristikas:

—

gali priimti signalą tik iš automatinio duomenų apdorojimo mašinos pagrindinio procesoriaus, priskiriamo 8471 pozicijai;

| — | jų vaizdo formatas paprastai yra 4:3 arba 5:4; |
| --- | --- |

—

jų vaizdo formatas paprastai yra 4:3 arba 5:4;

| — | į juos dažnai yra įmontuoti šarnyriniai mechanizmai, ir jų paviršius neblizgus; |
| --- | --- |

—

į juos dažnai yra įmontuoti šarnyriniai mechanizmai, ir jų paviršius neblizgus;

| — | į juos gali būti įmontuoti daugiausia du garsiakalbiai. |
| --- | --- |

—

į juos gali būti įmontuoti daugiausia du garsiakalbiai.

Šiai subpozicijai priskiriami CRT tipo monitoriai turi šias papildomas charakteristikas:

| — | jie turi tam tikras jungtis, tokias kaip SUB-D jungtys; |
| --- | --- |

—

jie turi tam tikras jungtis, tokias kaip SUB-D jungtys;

| — | jų rodomo vaizdo elemento dydis esant vidutinei vaizdo skyrai yra nuo 0,41 mm ir mažėja didėjant vaizdo skyrai. |
| --- | --- |

—

jų rodomo vaizdo elemento dydis esant vidutinei vaizdo skyrai yra nuo 0,41 mm ir mažėja didėjant vaizdo skyrai.

Šiai subpozicijai priskiriami kitų negu CRT tipų monitoriai (pvz., LCD), kurių ekrano įstrižainės ilgis paprastai trumpesnis negu 48,5 cm (19 colių), turi toliau išvardytas papildomas charakteristikas.

Šiai subpozicijai priskiriami monitoriai negali:

| — | būti prijungti prie vaizdo šaltinio, tokio kaip DVD įrašymo ir atkūrimo aparatas, skaitmeninis fotoaparatas arba vaizdo kamera su vaizdo magnetofonu, palydovinio ryšio imtuvas arba televizinio vaizdo žaidimo mašina; |
| --- | --- |

—

būti prijungti prie vaizdo šaltinio, tokio kaip DVD įrašymo ir atkūrimo aparatas, skaitmeninis fotoaparatas arba vaizdo kamera su vaizdo magnetofonu, palydovinio ryšio imtuvas arba televizinio vaizdo žaidimo mašina;

| — | turėti sudedamųjų dalių (pvz., spalvotumo signalo dekoderio, Y/C skirtuvo), leidžiančių monitoriui rodyti vaizdą gavus CVBS signalą arba komponentinį vaizdo signalą (kurio pavidalas atitinka transliavimo standartus, tokius kaip NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), arba S-vaizdo signalą, arba atkurti vaizdą gavus signalą, tokį kaip vaizdo elementų (pvz., YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI ir skaitmeninį „DV“ vaizdo (pvz., MPEG1, MEPG2, MPEG4) signalą; |
| --- | --- |

—

turėti sudedamųjų dalių (pvz., spalvotumo signalo dekoderio, Y/C skirtuvo), leidžiančių monitoriui rodyti vaizdą gavus CVBS signalą arba komponentinį vaizdo signalą (kurio pavidalas atitinka transliavimo standartus, tokius kaip NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), arba S-vaizdo signalą, arba atkurti vaizdą gavus signalą, tokį kaip vaizdo elementų (pvz., YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI ir skaitmeninį „DV“ vaizdo (pvz., MPEG1, MEPG2, MPEG4) signalą;

| — | turėti infraraudonosios spinduliuotės imtuvą signalams iš nuotolinio valdymo pultelio priimti; |
| --- | --- |

—

turėti infraraudonosios spinduliuotės imtuvą signalams iš nuotolinio valdymo pultelio priimti;

| — | turėti programų keitimo mygtuką „+/–“; |
| --- | --- |

—

turėti programų keitimo mygtuką „+/–“;

| — | turėti sąsajas DVI-D, DVI-I ir gero ryškumo multimedijos sąsają (HDMI), net jei šios sąsajos nepalaiko didelės spartos skaitmeninio turinio apsaugos (HDCP) kodo; |
| --- | --- |

—

turėti sąsajas DVI-D, DVI-I ir gero ryškumo multimedijos sąsają (HDMI), net jei šios sąsajos nepalaiko didelės spartos skaitmeninio turinio apsaugos (HDCP) kodo;

| — | turėti sąsajas „įstatomiems“ moduliams arba kitiems įtaisams, dėl kurių jis gali būti prijungtas prie vaizdo šaltinio arba priimti televizijos signalus; |
| --- | --- |

—

turėti sąsajas „įstatomiems“ moduliams arba kitiems įtaisams, dėl kurių jis gali būti prijungtas prie vaizdo šaltinio arba priimti televizijos signalus;

| — | būti naudojami kitose sistemose negu automatinio duomenų apdorojimo sistemos (pvz., namų kino sistemose, vaizdo redagavimo sistemose, medicinoje naudojamose vaizdo gavimo sistemose, spaudos arba grafikos pramonėje išbandant spalvas prieš spausdinimą). |
| --- | --- |

—

būti naudojami kitose sistemose negu automatinio duomenų apdorojimo sistemos (pvz., namų kino sistemose, vaizdo redagavimo sistemose, medicinoje naudojamose vaizdo gavimo sistemose, spaudos arba grafikos pramonėje išbandant spalvas prieš spausdinimą).

Šiai subpozicijai nepriklauso:

| a) | televizinio signalo priėmimo aparatūra (8528 pozicija); |
| --- | --- |

a)

televizinio signalo priėmimo aparatūra (8528 pozicija);

| b) | 8528 pozicijai priskiriami monitoriai; |
| --- | --- |

b)

8528 pozicijai priskiriami monitoriai;

| c) | 8531 pozicijai priskiriamos švieslentės.“ |
| --- | --- |

c)

8531 pozicijai priskiriamos švieslentės.“

339 puslapyje:

339 puslapyje:

| 8528 21 14 iki 8528 21 90 | Spalvoto vaizdo
  Esamas tekstas pakeičiamas taip:
  „Šioms subpozicijoms priskiriami vaizdo monitoriai, kurių veikimas pagrįstas įvairiomis vaizdavimo technologijomis, tokiomis kaip elektroninių vamzdžių (CTR), skystųjų kristalų vaizduoklių (LCD), organinių šviesos diodų (OLED) ir plazmos technologijos, nebent gali būti įrodyta, kad jie priskiriami įtaisams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje.
  Šioms subpozicijoms priskiriamų monitorių parametrai paprastai palengvina ilgalaikį jų žiūrėjimą iš arti, pavyzdžiui, parodose ir namų kino sistemose, televizijos studijose ir vaizdo priežiūros sistemose.
  Kai kurie monitoriai palengvina žiūrėjimą iš labai arti, pvz., naudojami matavimo, tikrinimo arba medicinos reikmėms, transporto priemonių galinio vaizdo apžvalgos kamerose arba radionavigaciniuose aparatuose.
  Tam tikruose monitoriuose įtaisytos jungtys ir sąsajos, tokios kaip Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I ir gero ryškumo multimedijos sąsaja (HDMI). Šios jungtys ir sąsajos leidžia priimti signalus iš vaizdo šaltinio, tokio kaip DVD įrašymo ir atkūrimo aparatas, skaitmeninis fotoaparatas arba vaizdo kamera su vaizdo magnetofonu, palydovinio ryšio imtuvas arba televizinio vaizdo žaidimų mašina. Be to, šiuose monitoriuose gali būti įmontuotos sąsajos, skirtos automatinio duomenų apdorojimo mašinoms, priskiriamoms 8471 pozicijai.
  Kai kurie monitoriai gali turėti sąsajų, dėl kurių galima priimti signalus iš tokių šaltinių, kaip kasos aparatai, bankomatai (ATM), radionavigaciniai aparatai, skaitmeninio programinio valdymo skydai arba programuojamosios atmintinės valdikliai, aparatai, skirti matavimui, tikrinimui arba medicinos reikmėms (priskiriami 90 skirsniui).
  Jie gali turėti atskiras įvestis raudonai (R), žaliai (G) ir mėlynai (B) spalvai arba gali turėti sudėtinių dalių (pvz., spalvotumo signalo dekoderio, Y/C skirtuvo), leidžiančių monitoriui rodyti vaizdą gavus CVBS signalą arba komponentinį vaizdo signalą (kurio pavidalas atitinka transliavimo standartus, tokius kaip NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), arba S-videosignalą, arba atkurti vaizdą gavus signalą, tokį kaip vaizdo elementų (pvz., YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI ir skaitmeninį „DV“ vaizdo (pvz., MPEG1, MEPG2, MPEG4) signalus.
  Juose gali būti įmontuotos jungtys garso signalams priimti.
  Kitų negu CRT tipų monitorių (pvz., LCD ir plazminių) vaizdo formatas dažnai yra 16:9 arba 16:10.
  Šioms subpozicijoms nepriskiriami:






  a) | monitoriai, naudojami vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje (8471 60 80 subpozicija); |
| --- | --- | --- |

8528 21 14 iki 8528 21 90

Spalvoto vaizdo

Esamas tekstas pakeičiamas taip:

„Šioms subpozicijoms priskiriami vaizdo monitoriai, kurių veikimas pagrįstas įvairiomis vaizdavimo technologijomis, tokiomis kaip elektroninių vamzdžių (CTR), skystųjų kristalų vaizduoklių (LCD), organinių šviesos diodų (OLED) ir plazmos technologijos, nebent gali būti įrodyta, kad jie priskiriami įtaisams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje.

Šioms subpozicijoms priskiriamų monitorių parametrai paprastai palengvina ilgalaikį jų žiūrėjimą iš arti, pavyzdžiui, parodose ir namų kino sistemose, televizijos studijose ir vaizdo priežiūros sistemose.

Kai kurie monitoriai palengvina žiūrėjimą iš labai arti, pvz., naudojami matavimo, tikrinimo arba medicinos reikmėms, transporto priemonių galinio vaizdo apžvalgos kamerose arba radionavigaciniuose aparatuose.

Tam tikruose monitoriuose įtaisytos jungtys ir sąsajos, tokios kaip Cinch/RCA, BNC, SCART, Mini DIN 4-pin/Hosiden, DVI-D, DVI-I ir gero ryškumo multimedijos sąsaja (HDMI). Šios jungtys ir sąsajos leidžia priimti signalus iš vaizdo šaltinio, tokio kaip DVD įrašymo ir atkūrimo aparatas, skaitmeninis fotoaparatas arba vaizdo kamera su vaizdo magnetofonu, palydovinio ryšio imtuvas arba televizinio vaizdo žaidimų mašina. Be to, šiuose monitoriuose gali būti įmontuotos sąsajos, skirtos automatinio duomenų apdorojimo mašinoms, priskiriamoms 8471 pozicijai.

Kai kurie monitoriai gali turėti sąsajų, dėl kurių galima priimti signalus iš tokių šaltinių, kaip kasos aparatai, bankomatai (ATM), radionavigaciniai aparatai, skaitmeninio programinio valdymo skydai arba programuojamosios atmintinės valdikliai, aparatai, skirti matavimui, tikrinimui arba medicinos reikmėms (priskiriami 90 skirsniui).

Jie gali turėti atskiras įvestis raudonai (R), žaliai (G) ir mėlynai (B) spalvai arba gali turėti sudėtinių dalių (pvz., spalvotumo signalo dekoderio, Y/C skirtuvo), leidžiančių monitoriui rodyti vaizdą gavus CVBS signalą arba komponentinį vaizdo signalą (kurio pavidalas atitinka transliavimo standartus, tokius kaip NTSC, SECAM, PAL, D-MAC), arba S-videosignalą, arba atkurti vaizdą gavus signalą, tokį kaip vaizdo elementų (pvz., YUV, YCBCR, YPBPR), SDI, HD-SDI ir skaitmeninį „DV“ vaizdo (pvz., MPEG1, MEPG2, MPEG4) signalus.

B

R

B

R

Juose gali būti įmontuotos jungtys garso signalams priimti.

Kitų negu CRT tipų monitorių (pvz., LCD ir plazminių) vaizdo formatas dažnai yra 16:9 arba 16:10.

Šioms subpozicijoms nepriskiriami:

a)

monitoriai, naudojami vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje (8471 60 80 subpozicija);

| b) | vaizdo telefonai (8517 19 10 subpozicija); |
| --- | --- |

b)

vaizdo telefonai (8517 19 10 subpozicija);

| c) | 8531 pozicijai priskiriamos švieslentės“. |
| --- | --- |

c)

8531 pozicijai priskiriamos švieslentės“.

---

(1)  OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1549/2006 (OL L 301, 2006.10.31, p. 1).

1

(2)  OL C 50, 2006 2 28, p. 1.

2

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/10 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/10

---

Pranešimas apie paraišką, teikiamą pagal Direktyvos 2004/17/EB 30 straipsnį –laikotarpio pratęsimas

(2006/C 332/06)

Valstybės narės prašymas

2006 m. lapkričio 20 d. Komisija gavo prašymą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/17/EB (1) 30 straipsnio 4 dalį.

Danija pateikė prašymą dėl pašto paslaugų, susijusių su siuntiniais šioje šalyje. Prašymas paskelbtas Oficialiajame leidinyje C Nr. 298/13, 2006 12 8. Pradinis laikotarpis baigiasi 2007 m. vasario 21 d.

Atsižvelgiant į tai, kad Komisijos tarnyboms reikia gauti ir išnagrinėti papildomą informaciją bei, remiantis 30 straipsnio 6 dalies trečio sakinio nuostatomis, laikotarpis, per kurį Komisija turi priimti sprendimą dėl šios paraiškos, pratęsiamas vienu mėnesiu.

Taigi galutinis laikotarpis baigiasi 2007 m. birželio 22 d.

---

(1)  OL L 134, 2004 4 30, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1874/2004 (OL L 326, 2004 10 29, p. 17).

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/11

---

VALSTYBĖS PAGALBA — AUSTRIJA

Valstybės Pagalba Nr. C 50/2006 (ex NN 68/2006)

Valstybės garantija BAWAG-PSK

Kvietimas pateikti pastabas pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalį

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 332/07)

Toliau pateiktu autentiška kalba parengtu 22.11.2006 raštu Komisija pranešė Austrijai apie sprendimą pradėti EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą dėl pirmiau minėtos priemonės.

Komisija nusprendė neprieštarauti dėl tam tikros kitos pagalbos (priemonės), kaip nurodyta po šios santraukos pateikiamame rašte.

Per vieną mėnesį nuo šios santraukos ir po jos pateikiamo rašto paskelbimo dienos, suinteresuotosios šalys gali pateikti pastabas dėl priemonės, kurios tyrimo procedūrą Komisija pradeda, šiuo adresu:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence |
| Direction Aides d'État II |
| Greffe des Aides d'Etat |
| B-1049 Bruxelles |
| Faksas (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la Concurrence

Direction Aides d'État II

Greffe des Aides d'Etat

B-1049 Bruxelles

Faksas (32-2) 296 12 42

Šios pastabos bus perduotos Austrijai. Pastabas teikianti suinteresuotoji šalis gali pateikti pagrįstą raštišką prašymą neatskleisti jos tapatybės.

SANTRAUKOS TEKSTAS

| (1) | BAWAG-PSK yra vertybinių popierių biržoje neregistruota bankininkystės ir finansų įmonių grupė, vykdanti veiklą visose finansinių paslaugų srityse Austrijoje ir užsienio šalyse. |
| --- | --- |

(1)

BAWAG-PSK yra vertybinių popierių biržoje neregistruota bankininkystės ir finansų įmonių grupė, vykdanti veiklą visose finansinių paslaugų srityse Austrijoje ir užsienio šalyse.

1.   VERTINAMA PRIEMONĖ

| (2) | Šiuo sprendimu vertinama priemonė yra 900 mln. EUR valstybės garantija, suteikta BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz teisės aktu, įsigaliojusiu 2006 m. gegužės 8 d. (toliau — teisės aktas). |
| --- | --- |

(2)

Šiuo sprendimu vertinama priemonė yra 900 mln. EUR valstybės garantija, suteikta BAWAG P.S.K Sicherungsgesetz teisės aktu, įsigaliojusiu 2006 m. gegužės 8 d. (toliau — teisės aktas).

1.1.   BAWAG-PSK patiriamų sunkumų tiesioginės priežastys

| (3) | Pasak Austrijos, BAWAG-P.S.K. ekonominiai sunkumai iškilo visų pirma dėl kelių ankstesnių vadovų sudarytų dviejų konkrečių sandorių — „Karibų sandorių“ ir „Refco“. Šie konkretūs sandoriai tapo įmanomi dėl nepakankamos rizikos kontrolės ir dalyvių tyčinio kontrolės reikalavimų nesilaikymo. |
| --- | --- |

(3)

Pasak Austrijos, BAWAG-P.S.K. ekonominiai sunkumai iškilo visų pirma dėl kelių ankstesnių vadovų sudarytų dviejų konkrečių sandorių — „Karibų sandorių“ ir „Refco“. Šie konkretūs sandoriai tapo įmanomi dėl nepakankamos rizikos kontrolės ir dalyvių tyčinio kontrolės reikalavimų nesilaikymo.

| (4) | Dėl šių veiksmų 2005 m. balanse prireikė atlikti vertės koregavimą ir atidėti [...] (1) mln. EUR. BAWAG-PSK galėjo padengti tik [...] mln. EUR, panaudodama rezervuose sukauptas lėšas ir grynąjį metų pelną. |
| --- | --- |

(4)

Dėl šių veiksmų 2005 m. balanse prireikė atlikti vertės koregavimą ir atidėti [...] (1) mln. EUR. BAWAG-PSK galėjo padengti tik [...] mln. EUR, panaudodama rezervuose sukauptas lėšas ir grynąjį metų pelną.

| (5) | Sunerimę dėl pranešimų spaudoje, 2006 m. balandžio mėn. pabaigoje — gegužės mėn. pradžioje daugelis indėlininkų atsiėmė lėšas iš einamųjų ir taupomųjų sąskaitų. |
| --- | --- |

(5)

Sunerimę dėl pranešimų spaudoje, 2006 m. balandžio mėn. pabaigoje — gegužės mėn. pradžioje daugelis indėlininkų atsiėmė lėšas iš einamųjų ir taupomųjų sąskaitų.

1.2.   Valstybės garantija

| (6) | Be valstybės garantijos BAWAG-PSK nesugebėtų išpildyti Austrijos bankų įstatymo (ABĮ) keliamų mokumo ir nuosavo kapitalo reikalavimų ir tokiu būdu uždaryti 2005 m. metinių ataskaitų. |
| --- | --- |

(6)

Be valstybės garantijos BAWAG-PSK nesugebėtų išpildyti Austrijos bankų įstatymo (ABĮ) keliamų mokumo ir nuosavo kapitalo reikalavimų ir tokiu būdu uždaryti 2005 m. metinių ataskaitų.

| (7) | Pasak Austrijos, garantija siekiama:






  — | stabilizuoti ir sustiprinti BAWAG P.S.K. poziciją; |
| --- | --- | --- |

(7)

Pasak Austrijos, garantija siekiama:

—

stabilizuoti ir sustiprinti BAWAG P.S.K. poziciją;

| — | sudaryti sąlygas parengti 2005 m. balansą; |
| --- | --- |

—

sudaryti sąlygas parengti 2005 m. balansą;

| — | suteikti galimybę pradėti arba toliau taikyti pardavimų priemones; |
| --- | --- |

—

suteikti galimybę pradėti arba toliau taikyti pardavimų priemones;

| — | išlaikyti BAWAG P.S.K. į ateitį nukreiptą veiksnumą; |
| --- | --- |

—

išlaikyti BAWAG P.S.K. į ateitį nukreiptą veiksnumą;

| — | sustiprinti investuotojų pasitikėjimą Austrijos finansų rinka. |
| --- | --- |

—

sustiprinti investuotojų pasitikėjimą Austrijos finansų rinka.

| (8) | Garantija nustos galioti po 60 dienų nuo BAWAG-PSK pardavimo, bet numatyta, kad ji negali galioti ilgiau kaip iki 2007 m. liepos 1 d. Visgi tam tikromis sąlygomis garantiją galima pratęsti. |
| --- | --- |

(8)

Garantija nustos galioti po 60 dienų nuo BAWAG-PSK pardavimo, bet numatyta, kad ji negali galioti ilgiau kaip iki 2007 m. liepos 1 d. Visgi tam tikromis sąlygomis garantiją galima pratęsti.

| (9) | BAWAG-PSK turi mokėti 0,2 % mokestį per metus laikotarpiu iki 2007 m. birželio 30 d., o vėliau — 1,2 %. |
| --- | --- |

(9)

BAWAG-PSK turi mokėti 0,2 % mokestį per metus laikotarpiu iki 2007 m. birželio 30 d., o vėliau — 1,2 %.

1.3.   Restruktūrizavimo planas

| (10) | Austrija pažymi, kad pagrindinis restruktūrizavimo priemonių tikslas yra sumažinti veiklos riziką ir padidinti veiklos rentabilumą. |
| --- | --- |

(10)

Austrija pažymi, kad pagrindinis restruktūrizavimo priemonių tikslas yra sumažinti veiklos riziką ir padidinti veiklos rentabilumą.

1.4.   Švelninančios priemonės

| (11) | Austrija mano, kad įvairūs veiksniai leidžia manyti, kad bus išvengta pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų. |
| --- | --- |

(11)

Austrija mano, kad įvairūs veiksniai leidžia manyti, kad bus išvengta pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų.

1.5.   Pardavimo eiga

| (12) | BAWAG-PSK akcininkai nusprendė parduoti iki 100 % jiems priklausančių banko akcijų. Pardavimo procesas pradėtas padedant investicinės bankininkystės specialistui. |
| --- | --- |

(12)

BAWAG-PSK akcininkai nusprendė parduoti iki 100 % jiems priklausančių banko akcijų. Pardavimo procesas pradėtas padedant investicinės bankininkystės specialistui.

2.   VERTINIMAS

| (13) | Pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2) (toliau — gaires) BAWAG-PSK yra sunkumus patirianti įmonė. Garantija, suteikta BAWAG-PSK kaip sunkumus patiriančiai įmonei, būtų valstybės pagalba. Tokia pagalba būtų neteisėta, kadangi prieš jai įsigaliojant apie ją nebuvo pranešta. |
| --- | --- |

(13)

Pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (2) (toliau — gaires) BAWAG-PSK yra sunkumus patirianti įmonė. Garantija, suteikta BAWAG-PSK kaip sunkumus patiriančiai įmonei, būtų valstybės pagalba. Tokia pagalba būtų neteisėta, kadangi prieš jai įsigaliojant apie ją nebuvo pranešta.

2.1.   Pagalbos suma

| (14) | Komisija abejoja, ar Austrijos atlikta analizė apie tai, ar garantiją galima laikyti pagalba, yra tinkama. |
| --- | --- |

(14)

Komisija abejoja, ar Austrijos atlikta analizė apie tai, ar garantiją galima laikyti pagalba, yra tinkama.

2.2.   Galimas neteisėtos pagalbos atitikimo pagrindas

| (15) | Teoriškai vienintelis galimas garantijos atitikimo pagrindas pagal gaires gali būti i) 87 straipsnio 3 dalies b punktas ir ii) 87 straipsnio 3 dalies c punktas. |
| --- | --- |

(15)

Teoriškai vienintelis galimas garantijos atitikimo pagrindas pagal gaires gali būti i) 87 straipsnio 3 dalies b punktas ir ii) 87 straipsnio 3 dalies c punktas.

2.2.1   87 straipsnio 3 dalies b punktas

| (16) | Abejotina, ar rimta BAWAG-PSK likvidumo krizė turėtų sisteminių pasekmių Austrijos finansinei sistemai ir bendrai visai Austrijos ekonomikai. |
| --- | --- |

(16)

Abejotina, ar rimta BAWAG-PSK likvidumo krizė turėtų sisteminių pasekmių Austrijos finansinei sistemai ir bendrai visai Austrijos ekonomikai.

2.2.2   Sanavimo pagalba

| (17) | Abejotina, ar garantija gali atitikti sanavimo pagalbai keliamus reikalavimus. |
| --- | --- |

(17)

Abejotina, ar garantija gali atitikti sanavimo pagalbai keliamus reikalavimus.

2.2.3   Pagalba restruktūrizavimui

| (18) | Gairėse nustatytos sąlygos, kurios turi būti patenkintos, kad restruktūrizavimo pagalba atitiktų reikalavimus. |
| --- | --- |

(18)

Gairėse nustatytos sąlygos, kurios turi būti patenkintos, kad restruktūrizavimo pagalba atitiktų reikalavimus.

Ilgalaikis gyvybingumas (restruktūrizavimo planas)

| (19) | Restruktūrizavimo plane svarstomų priemonių gali nepakakti ilgalaikiam BAWAG-PSK gyvybingumui atstatyti. |
| --- | --- |

(19)

Restruktūrizavimo plane svarstomų priemonių gali nepakakti ilgalaikiam BAWAG-PSK gyvybingumui atstatyti.

Pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų vengimas

| (20) | Abejotina, ar pakaks jau atlikto arba planuojamo BAWAG-P.S.K. aktyvų išpardavimo, kad būtų išvengta pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų. |
| --- | --- |

(20)

Abejotina, ar pakaks jau atlikto arba planuojamo BAWAG-P.S.K. aktyvų išpardavimo, kad būtų išvengta pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų.

Minimali pagalba

| (21) | Komisijai reikalinga papildoma informacija, kad galėtų įvertinti, ar BAWAG-P.S.K. indėlis siekia 50 % restruktūrizavimo išlaidų. |
| --- | --- |

(21)

Komisijai reikalinga papildoma informacija, kad galėtų įvertinti, ar BAWAG-P.S.K. indėlis siekia 50 % restruktūrizavimo išlaidų.

Specialiosios sąlygos, nustatytos leidimui teikti pagalbą

| (22) | Komisija primena, kad be priemonių, taikomų siekiant išvengti pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų, ji gali nustatyti bet kokias sąlygas ir įpareigojimus, kurių, jos nuomone, reikia norint užtikrinti, kad pagalba neiškraipytų konkurencijos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui. |
| --- | --- |

(22)

Komisija primena, kad be priemonių, taikomų siekiant išvengti pernelyg didelių konkurencijos iškraipymų, ji gali nustatyti bet kokias sąlygas ir įpareigojimus, kurių, jos nuomone, reikia norint užtikrinti, kad pagalba neiškraipytų konkurencijos taip, kad tai prieštarautų bendram interesui.

3.   IŠVADA

Komisija, veikdama pagal EB sutarties 88 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą, prašo Austrijos per vieną mėnesį nuo šio laiško gavimo dienos pateikti savo pastabas ir visą informaciją, kuri padėtų įvertinti BAWAG-P.S.K. suteiktą valstybės garantiją.

Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 659/1999 14 straipsniu, bet kuri neteisėtai suteikta pagalba gali būti išieškota iš gavėjo.

RAŠTO TEKSTAS

„Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie nach Prüfung der von den österreichischen Behörden zur vorerwähnten Maßnahme übermittelten Angaben beschlossen hat, das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet. |
| --- | --- |

(1)

Nach dem Erscheinen von Presseberichten zu finanziellen Schwierigkeiten der Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚BAWAG P.S.K.‘ genannt) hat die Kommission am 5. Mai 2006 ein Auskunftsersuchen an Österreich gerichtet.

| (2) | Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht. |
| --- | --- |

(2)

Am selben Tag erhielt die Kommission ein Schreiben der österreichischen Behörden mit Informationen zu einer Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. und möglichen Gründen für deren Vereinbarkeit mit dem EU Recht.

| (3) | Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 30. Mai 2006 richtete die Kommission Fragen bezüglich der wirtschaftlichen Situation der BAWAG P.S.K. und deren Muttergesellschaft Österreichischer Gewerkschaftsbund (nachfolgend ‚ÖGB‘ genannt), den Vertragsbedingungen der Haftungsübernahme und deren Vereinbarkeit mit dem gemeinsamen Markt an Österreich.

| (4) | Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan |
| --- | --- |

(4)

Am 27. Juni 2006 fand ein Treffen mit Österreich und Vertretern der BAWAG P.S.K. statt. Im Anschluss an das Treffen übermittelte Österreich mit Schreiben vom 18 Juli 2006, registriert am 19 Juli 2006, zusätzliche Informationen. Mit Schreiben vom 21. September 2006, registriert am 22. September 2006 übermittelte Österreich einen Umstrukturierungsplan

2.   HINTERGRUND

2.1.   Beschreibung der BAWAG P.S.K.

| (5) | Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich. |
| --- | --- |

(5)

Die BAWAG P.S.K. ist ein nicht-börsennotierter Bank- und Finanzkonzern mit Aktivitäten in allen Bereichen der Finanzdienstleistungen in Österreich und außerhalb Österreichs. Sie betreibt das größte zentral geleitete inländische Zweigstellen-Netzwerk, sie hat 1,2 Mio. private und mehr als 60 000 Geschäftskunden. Am 31. Dezember 2005 betrug die Bilanzsumme 53 Mrd. EUR.; die eingelegten Sparguthaben beliefen sich auf ca. 18 Mrd. EUR, der größte Umfang von Sparguthaben in Österreich.

| (6) | Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):










  BAWAG P.S.K. | Bilanzsumme
  (Mrd. EUR) | Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag | Anzahl der Outlets | Operatives Ergebnis
  (Mio. EUR) | Jahresüberschuss
  (Mio. EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2004 | 56,3 | 6.275 | 1.847 | 280 | 138,3 |
| 2005 | 57,9 | 6.632 | 1.571 | 217 | 3,6 |

(6)

Die folgende Tabelle gibt eine Übersicht über die wichtigsten Kennzahlen der BAWAG P.S.K. im Zeitraum 2004/2005 (3):

BAWAG P.S.K.

Bilanzsumme

(Mrd. EUR)

Anzahl der Mitarbeiter zum Bilanzstichtag

Anzahl der Outlets

Operatives Ergebnis

(Mio. EUR)

Jahresüberschuss

(Mio. EUR)

2004

56,3

6.275

1.847

280

138,3

2005

57,9

6.632

1.571

217

3,6

| (7) | Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt. |
| --- | --- |

(7)

Die Geschichte der Bank geht zurück bis ins Jahr 1922 als die ‚Arbeiterbank‘ gegründet wurde, um Guthaben der Gewerkschaften und Konsumgenossenschaften zu verwalten. Die Bank wurde von den österreichischen Gewerkschaften nach dem zweiten Weltkrieg wiedereröffnet. Die meisten Regierungsüberweisungen und Gehaltszahlungen an Bedienstete im öffentlichen Dienst werden über die Bank ausgeführt.

| (8) | Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K: |
| --- | --- |

(8)

Aktuelle Eigentümerstruktur der BAWAG P.S.K:

Image

| (9) | Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile. |
| --- | --- |

(9)

Die Gesellschaft Anteilsverwaltung BAWAG P.S.K. Aktiengesellschaft (nachfolgend ‚AVB‘ genannt) ist die alleinige Eigentümerin der BAWAG P.S.K. und hält 100 % der Geschäftsanteile.

| (10) | Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4) |
| --- | --- |

(10)

Die Österreichische Gewerkschaftliche Solidarität Privatstiftung (nachfolgend ‚ÖGSP‘ genannt) hält 49 % der Anteile an der AVB. Der ÖGB ist Stifter der ÖGSP und stellt und benennt die Mitglieder des Begünstigtenrates/Solidaritätsvermögen. Ihm gehören der Präsident des ÖGB und zwei weitere vom Präsidium des ÖGB namhaft gemachte Personen an. [...] (4)

| (11) | Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:






  Rang | Name der Bank |
| --- | --- | --- |
| 1 | Bank Austria Creditanstalt AG |
| 2 | Erste Bank AG |
| 3 | Raiffeisen Zentralbank AG |
| 4 | BAWAG (5) |
| 5 | Österreichische Kontrollbank AG |
| 6 | ÖVAG |
| 7 | RLB Oberösterreich AG |
| 8 | Postsparkasse (PSK) (5) |
| 9 | Kommunalkredit Austria AG |
| 10 | RLB Niederösterreich-Wien AG |

(11)

Auf der Grundlage der Anlagevermögen mit Stand September 2005 hat die Österreichische National Bank (nachfolgend ‚OeNB‘ genannt) eine Rangfolge der zehn größten österreichischen Banken, die zusammen einen Marktanteil von 57 % halten, erstellt:

Rang

Name der Bank

1

Bank Austria Creditanstalt AG

2

Erste Bank AG

3

Raiffeisen Zentralbank AG

4

BAWAG (5)

5

Österreichische Kontrollbank AG

6

ÖVAG

7

RLB Oberösterreich AG

8

Postsparkasse (PSK) (5)

9

Kommunalkredit Austria AG

10

RLB Niederösterreich-Wien AG

| (12) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:







  Geschäftsbereiche | Marktanteil |
| --- | --- | --- |
| Einlagengeschäft mit inländischen Kunden | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten | Privatkunden | [...] |
| | Kommerzkunden | [...] |
| Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand | | [...] |
| Kreditkartengeschäft | Debitkartengeschäft | [...] |
| | Kreditkarten | [...] |
| Leasinggeschäft | | [...] |

(12)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in Österreich gegliedert nach Produkten waren im Jahr 2005 wie folgt:

Geschäftsbereiche

Marktanteil

Einlagengeschäft mit inländischen Kunden

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit inländischen Kunden inkl. Hypothekarkrediten

Privatkunden

[...]

Kommerzkunden

[...]

Kreditgeschäft mit der öffentlichen Hand

[...]

Kreditkartengeschäft

Debitkartengeschäft

[...]

Kreditkarten

[...]

Leasinggeschäft

[...]

| (13) | Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...] |
| --- | --- |

(13)

Kürzliche Aktivitäten der Bank schließen internationale Expansionen ein. Der Anteil des Vermögens ausländischer Zweigstellen ist von ca. [...] im Jahr 1995 auf ca. [...] und auf etwas mehr als [...] wenn Tochtergesellschaften eingeschlossen sind im Jahr 2004 gewachsen. Gegenwärtig verfügt die Bank über Tochtergesellschaften in Tschechien, der Slowakei, Slowenien, Ungarn, Malta und Lybien. [...]

| (14) | Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering. |
| --- | --- |

(14)

Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. in den neuen osteuropäischen Mitgliedstaaten sind gering.

3.   BESCHREIBUNG DER ZU BEURTEILENDEN MASSNAHME

| (15) | In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006. |
| --- | --- |

(15)

In der vorliegenden Entscheidung zu beurteilende Maßnahme handelt es sich um eine durch Gesetz geregelte Haftungsübernahme des Bundes für die BAWAG P.S.K., dem BAWAG P.S.K.-Sicherungsgesetz (nachfolgend ‚ BAWAG P.S.K-Gesetz‘ genannt), verabschiedet am 8 Mai 2006.

3.1.   Der Ausgangspunkt für die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K.

| (16) | Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten. |
| --- | --- |

(16)

Entsprechend Informationen von Österreich sind die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. hauptsächlich auf zwei Sondergeschäfte, die ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘, die durch einige Mitglieder des früheren Managements durchgeführt wurden, zurückzuführen. Möglich waren diese Sondergeschäfte durch ein unzureichendes Risikocontrolling und die bewusste Umgehung bestehender Kontrollinstanzen durch die Beteiligten.

‚Karibikgeschäfte‘

| (17) | Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein. |
| --- | --- |

(17)

Die ‚Karibikgeschäfte‘ wurden im Wesentlichen zwischen 1995 und 2001 getätigt. Von 1995 bis 1998 wurden in vorerst drei Tranchen insgesamt [...] über die BAWAG International Finance, Dublin, an Gesellschaften mit Sitz auf den Cayman Islands überwiesen. Im Jahr 1998 wurde noch ein weiterer Kredit in Höhe von [...] vergeben. Im September 1998 stellte sich das Engagement so dar, dass die BAWAG P.S.K. über ihre Tochtergesellschaft in Dublin insgesamt [...] an vier Gesellschaften zum Zweck diverser Investments kreditiert hatte. Diese Beträge wurden verwendet, um in die Kursentwicklung des Yen gegen den US-Dollar zu spekulieren. Die als Deckung fungierende von dritter Seite aufgebrachte Eigenkapitaltranche und die Mittel aus den Senior-Deposit-Agreements wurden als Margin für die Spekulationen sukzessive verbraucht, weil die erwartete Kursentwicklung nicht eingetreten war. Bezüglich der bis 1998 erfolgten Finanzierungen trat auf diese Weise ein Totalverlust in Höhe der [...] ein.

| (18) | Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war. |
| --- | --- |

(18)

Bis Jahresende 1998 wurden weitere Finanzierungen über insgesamt [...] vorgenommen und 1999 Kreditengagements über ca. [...] eingegangen, die sich abermals als nicht werthaltig erwiesen. Wieder war eine erwartete Yen-Kursentwicklung nicht eingetreten; Optionen, die im Zeitverlauf deutlich gefallen waren, wurden mit sehr großem Verlust verkauft. Das Obligo per Ende 1999 betrug [...], wobei die starke Obligoausweitung zu einem großen Teil auch auf starke Verschiebungen im Wechselkursgefüge zurückzuführen war.

| (19) | Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert. |
| --- | --- |

(19)

Ende 1999/Anfang 2000 wurde ein weiterer, letzter Versuch unternommen, die bis dahin erlittenen Verluste aus diesen Geschäften doch noch zu kompensieren. Es wurden weitere [...] gemeinsam mit den aus vorherigen Optionen verbliebenen [...] in Fonds veranlagt. Die Investitionen wurden wiederum in Yen-Swaps-Spekulationen unternommen und dadurch neuerlich ein Totalverlust der investierten Mittel verursacht. Ende 2000 bestand aufgrund dieser Geschäfte ein Obligo von [...]. Ab 2001 wurden die Verluste häufig umstrukturiert und durch teilweise Abschreibungen schließlich per Oktober 2005 auf [...] reduziert.

‚Refco‘

| (20) | Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:






  — | eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004, |
| --- | --- | --- |

(20)

Die Geschäftsbeziehung der BAWAG zu Refco Group Ltd. LLC (nachfolgend ‚Refco‘ genannt) (6) begann im Jahr 1998 und dauerte bis Oktober 2005. Schwerpunkte dieser Geschäftsbeziehung waren:

—

eine Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Zeitraum 1999 bis 2004,

| — | Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement, |
| --- | --- |

—

Finanzierungen im Rahmen eines Proceeds-Participation-Agreement,

| — | eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts. |
| --- | --- |

—

eine Kooperation zwischen der BAWAG P.S.K. und Refco auf mehreren Gebieten des täglichen Bank- und Wertpapiergeschäfts.

| — | Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘). |
| --- | --- |

—

Kreditgewährungen der BAWAG P.S.K. an Refco, beginnend mit einem Kredit im Jahr 1998, der im Zusammenhang mit der Beendigung der Beteiligung der BAWAG P.S.K. an Refco im Jahr 2004 rückgeführt worden war, bis zur Kreditgewährung über 350 Mio. EUR im Oktober 2005. Dazwischen gab es immer wieder Kreditgewährungen an Refco oder Refco-Gesellschaften, u. a. auch mehrere sehr kurzfristige Kredite über den Bilanzstichtag von Refco (sog. ‚Year-End Transactions‘).

| (21) | Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag. |
| --- | --- |

(21)

Der BAWAG P.S.K. war nicht bekannt, dass in den geprüften Finanzberichten und Bilanzen von Refco wesentliche Mängel enthalten waren, die schon in die 1990er Jahre zurückreichten, und zwar insbesondere Mängel, die diese Forderung von [...] betrafen, welche dem CEO von Refco, Phillip Bennett, und Gesellschaften unter seiner Kontrolle zuzuordnen war. Bennett war aufgrund dieser Mängel in den Bilanzen am 6.10.2005 von seinen Funktionen bei Refco suspendiert worden. Kurz nach der Suspendierung stellte Refco den Insolvenzantrag.

| (22) | Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden. |
| --- | --- |

(22)

Im April 2006 wurden in den USA seitens Refco, des Creditors Committee (Ausschuss der unbesicherten Refco-Gläubiger), des Department of Justice (US-Justizministerium) und der Securities and Exchange Commission (SEC, US-Börsenaufsicht) gegen die BAWAG P.S.K. Klagen angestrengt. Im Rahmen dieser Verfahren war ein Betrag von rund [...] durch gerichtliche Verfügung gesperrt worden.

| (23) | Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005: | 350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe |
| --- | --- | --- |

(23)

Aus der Beziehung mit Refco ergab sich folgende Belastung für die BAWAG P.S.K. per Ende 2005:

350 Mio. EUR Wertberichtigungsbedarf aus einer Kreditvergabe

| | [...] Verlust aus Gold-Swaps |
| --- | --- |

[...] Verlust aus Gold-Swaps

| | [...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans |
| --- | --- |

[...] Verlust aus dem Verkauf von Senior Secured Loans

| | [...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie |
| --- | --- |

[...] Wertberichtigungen sonstiger Engagements sowie

| | entsprechende Rechtskosten |
| --- | --- |

entsprechende Rechtskosten

| | und führten zusammen zu einem Aufwand von [...]. |
| --- | --- |

und führten zusammen zu einem Aufwand von [...].

| (24) | Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR. |
| --- | --- |

(24)

Diesem Komplex hinzuzurechnen ist die Rückstellung in Höhe von [...], die Anfang Mai 2006 rückwirkend für den Vergleich mit den Refco-Gläubigern gebildet werden musste. Daraus ergibt sich ein noch ausstehender Fehlbetrag aus Refco-Geschäften in Höhe von 1,0045 Mrd. EUR.

Auswirkungen der ‚Karibikgeschäfte‘ und ‚Refco‘

| (25) | Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben. |
| --- | --- |

(25)

Im Jahr 2004 wurden Forderungen aus dem Karibikkomplex im Ausmaß von rd. [...] abgeschrieben.

| (26) | Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen. |
| --- | --- |

(26)

Zur Bewältigung der Verluste der Karibikgeschäfte in 2005 wurden liquide Mittel in Höhe von [...], Abschreibungen im Zuge der Umgründung in 2005 in Höhe von 534 Mio. EUR und weitere Wertberichtigungen im Anschluss an 2005 in Höhe von [...]. Der noch verbleibende Betrag in Höhe von [...]. EUR ist voll wertberichtigt und in die Liste der bundesverbürgbaren Forderungen aufgenommen.

| (27) | Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt. |
| --- | --- |

(27)

Im Jahr 2005 führte Refco zu Aufwendungen in Höhe von 1.004,5 Mio. EUR. Hierin enthalten ist zum einen die vollständige Wertberichtigung des im Oktober 2005 gewährten Kredits in Höhe von 350 Mio. EUR samt weiteren Wertberichtigungen und Verlusten in Höhe von insgesamt [...] sowie eine Rückstellung für Verpflichtungen aus dem Settlement in den USA, möglichem Wertberichtigungsbedarf von Veranlagungen in Fonds mit Refco-Bezug, weiteren Rechtsrisiken und hierfür anfallenden Rechtsanwaltskosten in Höhe von [...]. Des Weiteren wurden Forderungen [...] im Ausmaß von [...] wertberichtigt.

| (28) | Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt. |
| --- | --- |

(28)

Im Oktober 2005 wurde der BAWAG P.S.K. durch die Refco-Insolvenz getroffen und zur gleichen Zeit wurden die Verluste aus den Karibikgeschäften bekannt.

| (29) | Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken. |
| --- | --- |

(29)

Diese Ereignisse führten zu Wertberichtigungen von [...] in der Bilanz des [...]. Die BAWAG P.S.K. konnte nur [...] durch Auflösung von Rückstellungen und das Jahresergebnis abdecken.

| (30) | Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend. |
| --- | --- |

(30)

Gewarnt durch die Presse zogen Kunden in großem Umfang Ende April/Anfang Mai 2006 Geld von den Girokonten und Sparkonten ab. Insgesamt wurden [...], während die Einlagen auf den Sparkonten um [...] reduziert wurden. Die Marktanteile der BAWAG P.S.K. verringerten sich dementsprechend.

| (31) | Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend. |
| --- | --- |

(31)

Gemäß Informationen Österreichs gehen die wirtschaftlichen Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. ausschließlich auf Sondergeschäfte (Karibikgeschäfte und Refco) und vom üblichen Bankgeschäft getrennte Geschäfte zurück, die durch zwei Mitglieder des früheren Managements der BAWAG P.S.K. in aktiver Form mit nicht immer vorheriger Unterrichtung der weiteren Vorstandsmitglieder unter weitgehender Umgehung der damals bestehenden aufsichtsrechtlichen Kontrollen durchgeführt wurden. Diese folgenschweren Sondergeschäfte waren Geschäfte, die nicht zum Treasury- oder Kapitalmarktgeschäft der Bank gehörten Das Risikocontrolling der Bank war unzureichend.

3.2.   Die Haftungsübernahme des Bundes

| (32) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(32)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (33) | Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert. |
| --- | --- |

(33)

Die Haftungsübernahme in Höhe von 900 Mio. EUR (7) wurde am 6. Juni 2006 mit Rückwirkung zum 31. Dezember 2005 finalisiert.

Die Zielsetzungen der Haftungsübernahme

| (34) | Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:






  — | Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- | --- |

(34)

Gemäß Informationen Österreichs zielt die Haftung auf Folgendes ab:

—

Stabilisierung und Stärkung der Lage der BAWAG P.S.K.;

| — | Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung der Bilanzerstellung 2005;

| — | Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen; |
| --- | --- |

—

Ermöglichung des Beginns bzw. der Fortsetzung der Verkaufsmaßnahmen;

| — | Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.; |
| --- | --- |

—

Aufrechterhaltung der zukunftsorientierten Funktionsfähigkeit der BAWAG P.S.K.;

| — | Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz. |
| --- | --- |

—

Stärkung des Vertrauens der Anleger in den österreichischen Finanzplatz.

| (35) | Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen






  — | als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität; |
| --- | --- | --- |

(35)

Österreich ist der Auffassung, dass die Haftungsübernahme als eine Beihilfe zur Behebung einer beträchtlichen Störung im Wirtschaftsleben eines Mitgliedstaates notifiziert wurde. Die Insolvenz der BAWAG P.S.K. hätte Konsequenzen haben können, die weit über die Folgen bei einer anderen Bank dieser Größenordnung hinausgegangen wären. Eine Insolvenz hätte neben dem Österreichischen Gewerkschaftsbund als Eigentümer insbesondere auch den Bund betroffen

—

als Träger der Staatsaufgabe Finanzmarktstabilität;

| — | als Kunden, sowie |
| --- | --- |

—

als Kunden, sowie

| — | aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse. |
| --- | --- |

—

aufgrund seiner früheren Stellung als Eigentümer und Haftungsträger der Österreichischen Postsparkasse.

| (36) | Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können. |
| --- | --- |

(36)

Darüber hinaus hätte die Insolvenz der BAWAG P.S.K. auch Auswirkungen auf den Zahlungsverkehr und auf die Bundesbediensteten der Österreichischen Postsparkasse haben und Strukturprobleme des ländlichen Raums hervorrufen können.

| (37) | Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern. |
| --- | --- |

(37)

Österreich ist der Ansicht, dass es kaum möglich ist, eine quantitative Abschätzung eventueller Konsequenzen einer Insolvenz der Bank auf die Gesamtwirtschaft vorzunehmen. Ungeachtet dessen steht jedoch zweifellos fest, dass eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. die Stabilität des Finanzplatzes Österreich gefährdet hätte. Die Schaffung von zwei Sondergesellschaften (siehe unten) würde ebenfalls die eindeutige Unterstützung der BAWAG P.S.K. von Seiten der größten Marktteilnehmer im österreichischen Finanzmarkt veranschaulichen, die bereit seien, die Stabilität des Finanzmarkts in Österreich zu sichern.

Die mit der Haftung verbundenen Bedingungen

| (38) | Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich. |
| --- | --- |

(38)

Die Haftung erlischt 60 Tage nach Veräußerung der BAWAG P.S.K., aber grundsätzlich nicht später als zum 1. Juli 2007. Eine Verlängerung unter bestimmten Bedingungen ist jedoch möglich.

| (39) | Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %. |
| --- | --- |

(39)

Das von der BAWAG P.S.K. zu zahlende Entgelt beträgt für den Zeitraum bis 30. Juni 2007 jährlich 0,2 % und anschließend 1,2 %.

| (40) | Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ






  — | noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat, |
| --- | --- | --- |

(40)

Die Haftung der Republik Österreich kann nur in Anspruch genommen werden, wenn kumulativ

—

noch kein Verkauf der BAWAG P.S.K. stattgefunden hat,

| — | die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und |
| --- | --- |

—

die BAWAG P.S.K. ihre direkten und indirekten Gesellschafter zur Zahlung sowie zur Offenlegung ihrer aktuellen Vermögensverhältnisse aufgefordert hat und

| — | die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und |
| --- | --- |

—

die wirtschaftliche Bedrohung der Bank (Unterschreitung der gesetzlichen Eigenmittelerfordernisse) nach wie vor gegeben ist und

| — | eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist. |
| --- | --- |

—

eine Insolvenz der BAWAG P.S.K. (Zahlungsunfähigkeit durch Überschuldung) droht oder bereits eingetreten ist.

| (41) | Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich. |
| --- | --- |

(41)

Die Inanspruchnahme der Bürgschaft ist auch dann gestattet, wenn eine Insolvenz nur deshalb droht, weil die Bürgschaft zum 01.07.2007 ausläuft; Österreich kann durch Verlängerung der Bürgschaft die Inanspruchnahme abwehren. Allerdings ist dafür ein Beschluss der Bundesregierung erforderlich.

| (42) | Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind. |
| --- | --- |

(42)

Die Haftung deckt nur Forderungen ab, die in die Bemessungsgrundlage nach § 22 Abs. 2 BWG einzurechnen sind und die gemäß der Verordnung der Finanzmarktaufsichtsbehörde (nachfolgend ‚FMA‘ genannt) über die Anlage zum Prüfungsbericht (8) eingestuft sind.

| (43) | Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007. |
| --- | --- |

(43)

Die Haftung des Bundes gemäß dieser Haftungsvereinbarung, ausgenommen aus bereits erfolgten Haftungsinanspruchnahmen, erlischt mit dem Eigentumsübergang (direkt oder indirekt) der Anteile an der BAWAG P.S.K. an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz, spätestens jedoch am 01.07.2007. Die BAWAG P.S.K. hat jeden solchen Eigentumsübergang dem Bund unverzüglich unter Vorlage entsprechender Nachweise schriftlich mitzuteilen, sofern sie davon Kenntnis erhält. Wenn dies für die Durchführung des Verkaufs der Anteile an Dritte im Sinne des § 3 Abs. 1 BAWAG P.S.K.-Gesetz erforderlich ist, wird Österreich über begründetes Ersuchen der BAWAG P.S.K. die Haftung bis zu 60 Tagen nach dem Eigentumsübergang verlängern, längstens aber bis zum 30. Juni 2007.

| (44) | Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein. |
| --- | --- |

(44)

Österreich kann durch den Bundesminister für Finanzen (mit Zustimmung der Bundesregierung) die in dieser Vereinbarung übernommene Haftung prolongieren, falls die Voraussetzungen von § 1 Abs. 2 BAWAG P.S.K.-Gesetz vorliegen. Österreich wird eine solche Verlängerung insbesondere dann erwägen, wenn aufgrund eines Erlöschens der Haftung die nachhaltige Sanierung der BAWAG P.S.K. oder deren Verkauf gefährdet wäre. Die BAWAG P.S.K. wird an Österreich, sobald sie eine Verlängerung anstrebt, möglichst aber bis 31. März 2007, ein entsprechendes Ansuchen richten, in dem das Vorliegen der Voraussetzungen für eine Prolongierung zu begründen und zu dokumentieren ist. Sofern eine Haftungsinanspruchnahme auf eine drohende Insolvenz gestützt wird, die auf einen künftigen Wegfall der Bundeshaftung zurückzuführen ist, kann Österreich eine solche Haftungsinanspruchnahme dadurch abwenden, dass er die Haftung vor deren Ablauf prolongiert. In diesem Fall treten die Folgen einer Haftungsinanspruchnahme nicht ein.

| (45) | Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung. |
| --- | --- |

(45)

Eine weitere mit der Haftungsübernahme verbundene Bedingung gibt der BAWAG P.S.K. und ÖGB auf, ihre Anteile an der Österreichischen Nationalbank (‚OeNB‘) zu verkaufen. Unter Berücksichtigung der Besonderheiten einer solchen Vorgangs stellt Österreich fest, dass ein Marktpreis für diese Anteile um [...] über dem Nennwert der Aktien liegt. Mit dieser Schätzung gelangt man zu einem ‚Marktpreis‘ zwischen [...]. Der endgültige Verkaufspreis an die österreichischen Behörden beträgt [...] ([...] für die BAWAG P.S.K.). Mit dem Verkauf waren sowohl der Verzicht auf das Nominierungsrecht eines Generalrats als auch auf die Mitwirkung des gemeinsam mit der B & C Beteiligungsmanagement GmbH und der Wiener Städtische Allgemeine Versicherung AG zu nominierenden Generalsrats verbunden. Pro 1 Mio. EUR Grundkapital steht das Recht zu, einen Generalrat vorzuschlagen (§ 18 NBG). Mit dem Verkauf verzichtet die BAWAG P.S.K. auf alle Nominierungsrechte und damit auf den Zugang zu Informationen. Da gemäß § 69 NBG 90 % des Reingewinns Österreich zustehen, ist der Wert der Beteiligung neben der für die Aktionäre verbleibenden 10 %igen Rendite im Wesentlichen im Wert des Zugangs zur Information, zum direkten Zugang zum Direktorium und zum Meinungsaustausch zu sehen. Der Verkaufserlös entsprach dem Buchwert der Beteiligung.

Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme

| (46) | Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei. |
| --- | --- |

(46)

Österreich legt dar, dass das Beihilfeelement der Haftungsübernahme anhand der Mitteilung der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 EG-Vertrag auf Staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften (9) (nachfolgend ‚Mitteilung‘ genannt) ermittelt werden muss. Die Mitteilung verleihe der Kommission einen weiten Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe. Verbindlich festgelegt werde lediglich, dass das Beihilfeelement in Bezug auf die Einzelheiten der Haftungsübernahme zu beurteilen sei.

| (47) | Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen. |
| --- | --- |

(47)

Österreich zufolge lässt sich aus der Tatsache, dass die BAWAG P.S.K. zum Zeitpunkt der Beihilfegewährung als Unternehmen in finanziellen Schwierigkeiten einzustufen war, nicht folgern, dass das Beihilfeelement dem garantierten Betrag von 900 Mio. EUR entspricht. Vielmehr stünde der Kommission in einem solchen Fall ein Ermessensspielraum hinsichtlich der Bestimmung der Höhe der Beihilfe zu, die sie unter Beachtung der Besonderheiten und Einzelheiten der Bürgschaftsvereinbarung, insbesondere des ermittelten Risikofaktors, auszuüben habe. Die Höhe der Beihilfe sollte daher anhand der Ausfallwahrscheinlichkeit der Bürgschaft berechnet werden. Die Entscheidung der Kommission im Fall Crédit Foncier de France (nachfolgend: ‚CFF‘ genannt) (10) würde dies veranschaulichen.

| (48) | In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:






  — | Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt. |
| --- | --- | --- |

(48)

In diesem Zusammenhang nimmt Österreich wie folgt Stellung:

—

Die kurze Laufzeit der Bürgschaft und die Unwahrscheinlichkeit einer Prolongierung derselben würden das Risiko einer Inanspruchnahme stark einschränken. Insbesondere sei nach derzeitiger Planung mit hoher Wahrscheinlichkeit davon auszugehen, dass der Verkauf der BAWAG P.S.K. bis Anfang 2007 vollzogen sein werde. Die Dauer der wirtschaftlichen Wirkung der Bürgschaft werde damit tatsächlich nicht länger als acht Monate sein (von Mai bis Dezember 2006). Selbst wenn man auf die Rückwirkung zum 1. Januar 2006 abstellen würde, betrüge die Laufzeit nicht mehr als ein Jahr. Die Bürgschaft sei daher in ihrer Dauer auf das absolut erforderliche Maß begrenzt.

| — | Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich. |
| --- | --- |

—

Die Wahrscheinlichkeit einer Inanspruchnahme würde durch die spezifischen Modalitäten der Bürgschaft ebenfalls begrenzt. Besonders würde sich auch der Umstand, dass die Bürgschaft lediglich eine Ausfallbürgschaft sei, Risiko mindernd auswirken. Die Haftung Österreichs käme lediglich im Falle der (drohenden) Insolvenz der BAWAG P.S.K. in Frage. Eine solche Insolvenz sei aber gerade wegen und nach Gewährung der Haftungsübernahme sehr unwahrscheinlich.

| — | Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden. |
| --- | --- |

—

Das allgemeine Ausfallrisiko der BAWAG P.S.K. wird als gering eingestuft, da die Marktentwicklung für den Sektor Banken in Österreich positiv eingeschätzt wird. Damit sind die wirtschaftlichen Außenbedingungen für eine Weiterexistenz der BAWAG P.S.K. gut und lassen einen Liquiditätszuwachs erwarten. Darüber hinaus habe eine deutliche Verbesserung im Hinblick auf die Kontrollmaßnahmen der Bank stattgefunden.

| (49) | Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten. |
| --- | --- |

(49)

Österreich hält fest, dass das Rating ‚Financial Strength Rating‘ (‚FSR‘) (11) von Moody's ein geeigneter Indikator für die finanzielle Situation der BAWAG P.S.K. sei, da das FSR ausschließlich auf die finanzielle Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung abstelle. Das FSR von ‚E+‘ der BAWAG P.S.K. entspricht einem ‚Baseline Rating‘ von B1 bis B3. Letztere Rating würde eine Ausfallwahrscheinlichkeit innerhalb eines Jahres zwischen 3,2 % und 10,5 % bedeuten.

| (50) | Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12). |
| --- | --- |

(50)

Aufgrund der Risikomindernden Gründe und der zeitlichen Begrenzung wegen des zu erwartenden Verkaufs der Bank in naher Zukunft erscheine die Ausfallwahrscheinlichkeit von B2 als realistisch und fair. Das Beihilfeelement der Haftungsübernahme würde daher 49,1 Mio. EUR betragen. (12).

| (51) | Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13). |
| --- | --- |

(51)

Unter Berücksichtigung des Haftungsentgelts von 0,2 % im ersten Jahr würde das Beihilfeelement netto 47,3 Mio. EUR betragen (13).

3.3.   Der Umstrukturierungsplan

| (52) | Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:






  — | Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management |
| --- | --- | --- |

(52)

Österreich nimmt zur Kenntnis, dass der Hauptzweck der Umstrukturierungsmaßnahmen die Reduzierung der Betriebsrisiken und die Erhöhung der Rentabilität des Geschäftes ist. Die Strategie der BAWAG P.S.K. beinhaltet folgende wesentliche Punkte:

—

Wiederherstellung des Kundenvertrauens in die Bank und ihr Management

| — | Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank |
| --- | --- |

—

Rückbesinnung auf das Kerngeschäft der Bank

| — | Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung |
| --- | --- |

—

Beibehaltung und Ausbau standardisierter kostengünstiger Veranlagungs- und Kreditprodukte für das Retail-Privat- und Retail-KMU-Geschäft in Österreich und durch die Tochterbanken im benachbarten Ausland mit dem Ziel der Kundenrückgewinnung

| — | Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien) |
| --- | --- |

—

Ausbau der Zielmärkte in Zentral- und Osteuropa durch stärkere Marktpräsenz in diesen Ländern (Slowakei, Tschechische Republik, Slowenien)

| — | Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment |
| --- | --- |

—

Verbesserung der Cross-Selling-Rate sowohl im Retail- als auch im Corporate-Segment

| — | Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer) |
| --- | --- |

—

Nutzung des neuen Kernbanksystems, welches ab November 2006 erstmals die Servicierung ehemaliger BAWAG- und ehemaliger P.S.K.-Kunden auf einer Plattform ermöglicht, zur Intensivierung der Geschäftsverbindung mit bestehenden Kunden (Know your customer)

| — | Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank |
| --- | --- |

—

Verstärkte Pflege des Images der Bank als Preisführer und Festigung des Images der Bank als die österreichische Kundenbank

| (53) | Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht. |
| --- | --- |

(53)

Die risikobezogene Umstrukturierung wird durch drei Maßnahmen auf Gesamtbankebene adressiert: i) Einführung eines Corporate-Governance-Kodex und einer neuen Geschäftsordnung für den Vorstand, ii) Änderungen im Risikocontrolling und Installation eines Risikovorstands und iii) Verbesserung von Rechnungsanweisungsprozessen (14) aus Risikosicht.

| (54) | Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion. |
| --- | --- |

(54)

Die Steigerung der Profitabilität wird durch Maßnahmen auf Ebene der einzelnen Geschäftsfelder umgesetzt. Es sind im Wesentlichen Personaleinsparungen. Sie resultieren aus dem Abschluss von Großprojekten [allegro (15), Basel II], Einsparungen durch ein verbessertes Kernbankensystem, Reduktion des Overheads im Bereich der Zentrale und weiteren strukturellen Maßnahmen mit dem Ziel der Kostenreduktion.

| (55) | Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %): | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Φ 2001-2005 | 2006 | Φ 2006–2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Privatkredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Unternehmenskredite (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Kundeneinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sichteinlagen (y-o-y ) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Spareinlagen (y-o-y) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(55)

Die Annahmen für die Marktentwicklung lauten wie folgt (in %):

2001

2002

2003

2004

2005

Φ 2001-2005

2006

Φ 2006–2010

Privatkredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Unternehmenskredite (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Kundeneinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sichteinlagen (y-o-y )

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Spareinlagen (y-o-y)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Geldvermögensbildung der privaten Haushalte (Mrd. EUR)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (56) | Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden. |
| --- | --- |

(56)

Für den öffentlichen Sektor könnten die Kredite an Länder und Gemeinden im Prognosezeitraum durchschnittlich um [...] p. a. zunehmen. Beim Kapitalmarktgeschäft kann von einem jährlichen Volumen zwischen [...] und [...] für das Privatkunden-Neugeschäft ausgegangen werden (Nettokäufe, ohne Bewertungseffekte). Die sonstigen Wertpapiertransaktionen (festverzinsliche Schuldverschreibungen, Aktien) und damit die Dienstleistungserträge dürften in der Tendenz ebenfalls zunehmen. Schließlich wird in Osteuropa ein dynamisches Wirtschaftswachstum von rund 4,5 % p. a. erwarten; damit ist eine entsprechende Ausweitung der Bankgeschäfte verbunden.

| (57) | Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:











  Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| Nettozinsertrag | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Beteiligungserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Provisionserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Finanzergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstige betriebliche Erträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebserträge | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Personalaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sachaufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Abschreibungen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Sonstiger betrieblicher Aufwand | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Betriebsergebnis | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Bewertung Finanzanlagen | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Steuern | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Jahresüberschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| RoE | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(57)

Das Base-Case-Szenario lautet wie folgt:

Gewinn und Verlustrechnung nach Handelsgesetzbuch (in Mio. EUR)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

Nettozinsertrag

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Beteiligungserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Provisionserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Finanzergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstige betriebliche Erträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebserträge

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Personalaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sachaufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Abschreibungen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Sonstiger betrieblicher Aufwand

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Betriebsergebnis

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Risikovorsorge und Bewertung Wertpapiere

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Bewertung Finanzanlagen

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Ergebnis der gewöhnlichen Geschäftstätigkeit

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Steuern

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Jahresüberschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

RoE

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (58) | Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:






  — | Going Concern |
| --- | --- | --- |

(58)

Das Base-Case-Szenario beinhaltet folgende wesentliche Annahmen:

—

Going Concern

| — | Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert |
| --- | --- |

—

Geschäftsbetrieb ‚as usual‘ im 2. Halbjahr 2006, keine negative Beeinflussung des Geschäftsgangs durch Pressemeldungen; Maßnahmen zur Kunden- und Geschäftsrückgewinnung werden nicht konterkariert

| — | Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt. |
| --- | --- |

—

Kein Liquiditätsengpass, das heißt, das Vertrauen in die BAWAG P.S.K. ist durch Übernahme durch einen entsprechend gearteten Erwerber wiederhergestellt.

| — | Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert. |
| --- | --- |

—

Die Bundesbürgschaft wird nicht in Anspruch genommen. Ein Erwerber leistet einen eigenkapitalwirksamen Zuschuss in Höhe der durch die Bundesbürgschaft aufgelösten Wertberichtigungen. Diese Wertberichtigungsdotierung ist nicht gezeigt, da davon ausgegangen wird, dass der Erwerber einen Zuschuss in die nicht gebundene Kapitalrücklage leistet, die entsprechend der Wertberichtigungsbildung aufgelöst wird, womit sich der Jahresüberschuss nicht verändert.

| — | Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet. |
| --- | --- |

—

Als Zielkernkapitalquote der BAWAG P.S.K. wird [...] angesetzt, hierfür nicht benötigte Teile des Jahresergebnisses werden ausgeschüttet.

| — | Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG. |
| --- | --- |

—

Hybrid- und sonstiges Tier–I-Kapital steht dem Unternehmen weiterhin in voller Höhe zur Verfügung. Die Änderung im Ausweis aufgrund von IAS 32 restated 2005 führt zu keiner Änderung der Solvabilitäts- und Eigenmittelvorschriften nach BWG.

| — | Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden. |
| --- | --- |

—

Die Änderung des Anstiegs der Zinskurve (vor allem am langen Ende) führte im ersten Halbjahr 2006 zu einem signifikanten Abwertungsbedarf. Hedgingstrategien sollten weitere Zinsänderungen im Wesentlichen neutralisieren. Es wird davon ausgegangen, dass auslaufende Papiere hinkünftig ausschließlich zu Marktkonditionen erworben werden.

| — | Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern. |
| --- | --- |

—

Umsetzung von Maßnahmen, die Personalkosten verringern.

| (59) | Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird. |
| --- | --- |

(59)

Österreich erinnert daran, dass zwei Special Purpose Vehicles (nachfolgend ‚SPV‘ genannt) von privaten Banken einerseits und Versicherungsgesellschaften andererseits gegründet worden sind, um die bankrechtliche Kernkapitalquote der BAWAG P.S.K. abzusichern. Im Rahmen der Vereinbarung haben die vier Kreditinstitute Bank Austria Creditanstalt (nachfolgend ‚BA-CA‘ genannt), Erste Bank, Österreichische Volksbanken AG (nachfolgend ‚ÖVAG‘ genannt) und Raiffeisen Zentralbank Österreich AG (nachfolgend ‚RZB‘ genannt) und die vier Versicherungsgesellschaften Allianz, Generali, Uniqa und Wiener Städtische zwei SPV gegründet, um die BAWAG P.S.K. zu unterstützen. Während BA-CA, Erste Bank und RZB jeweils [...] und ÖVAG [...] in Kapital zu einem SPV beitragen werden, werden jede der vier Versicherungsgesellschaften [...] zur zweiten Gesellschaft beitragen. Der BAWAG P.S.K. kommt die Funktion des Kontrollgesellschafters mit [...] in beiden SPV zu. Diese Vereinbarung ermöglicht es der BAWAG P.S.K. ihr anrechenbares Kapital (Tier-I-Kapital) um 450 Mio. EUR zu erhöhen. Als Gruppe erreicht die BAWAG P.S.K. somit wieder eine angemessene Kapitalquote. Um das Risiko für die teilnehmenden Banken und Versicherungsgesellschaften soviel wie möglich zu begrenzen, können die zur Verfügung gestellten Geldmittel ausschließlich in höchst eingestufte Euro-Staatsanleihen investiert werden. Österreich bestätigt, dass diesen SPV keine Staatsgarantie gewährt wird.

| (60) | Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann. |
| --- | --- |

(60)

Schließlich wurde eine Lösung mit den Behörden der Vereinigten Staaten und mit Refco-Gläubigern verhandelt. Das mit dem U.S. Department of Justice abgeschlossene ‚Non-Prosecution Agreement‘ jedoch verweist auf einen Transaktionswert, dessen Wert noch einen Rechtsstreit in den USA auslösen kann.

3.4.   Gegenleistungen

| (61) | Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:






  — | Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert. |
| --- | --- | --- |

(61)

Österreich ist der Ansicht, dass verschiedene Elemente zeigen, dass unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen, die durch die Beihilfe verursacht werden, vermieden werden. Insbesondere haben, zusätzlich zum Verkauf der Anteile, die von der Bank in der OeNB gehalten wurden, andere Divestments vor kurzem stattgefunden:

—

Bank des Frick & Co. Aktiengesellschaft (16) (Liechtenstein): Der [...] Kapitalanteil an dieser vor allem für sehr gehobene Privatkunden tätigen Bank [...] veräußert.

| — | Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...]. |
| --- | --- |

—

Verkauf einer Wiener Liegenschaft mit [...].

| (62) | Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern. |
| --- | --- |

(62)

Zusätzlich zu oben genannten Divestments beschloss die BAWAG P.S.K., ein Immobilieneigentum in Polen zu veräußern.

| (63) | Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren. |
| --- | --- |

(63)

Der erzeugte Reingewinn und freie Cashflow der Divestments tragen bei, das Umstrukturierungsprogramm der Bank zu finanzieren.

| (64) | Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung. |
| --- | --- |

(64)

Österreich ist der Ansicht, dass der ‚Bank-run‘ im Frühjahr 2006 auch eine Auswirkung auf die Bankoperationen gehabt hat. Als solches gesehen wäre dieser Bank-run, der zu verringerten Marktanteilen für die BAWAG P.S.K. führt, ähnlich wie eine Gegenleistung.

| (65) | Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre. |
| --- | --- |

(65)

Schließlich wird behauptet, dass die Hilfe für vereinbar erklärt werden sollte, weil ohne sie aufgrund des Zusammenbruchs der BAWAG P.S.K. ein stärkeres Oligopol auf dem österreichischen Bankenmarkt entstanden wäre.

3.5.   Der Verkaufsprozess

| (66) | Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an. |
| --- | --- |

(66)

Die Aktionäre der BAWAG P.S.K. haben beschlossen, bis zu 100 % ihrer Anteile in der Bank zu verkaufen. Der Verkaufsprozess fing mit der Unterstützung eines Investmentbankers an.

| (67) | Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte. |
| --- | --- |

(67)

Ende September 2006 haben Bewerber genauere Daten über die Bank sammeln dürfen, um ihr Angebot Mitte November vorzulegen. Österreich erwartet, dass das Closing des Verkaufs deshalb spätestens Ende 2006/Anfang 2007 stattfinden könnte.

| (68) | Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:











  Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR) |
| --- | --- |
| Verkaufserlös | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibender Verkaufserlös ÖGB | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Verbleibende Forderungen an Eigentümer | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Auflösung Wertberichtigung | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Gesamtinvestition des Käufers | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(68)

Die Verkaufsszenarien würden wie folgt lauten:

Übersicht Verkaufsszenarien (in Mio. EUR)

Verkaufserlös

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibender Verkaufserlös ÖGB

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Verbleibende Forderungen an Eigentümer

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Auflösung Wertberichtigung

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Erforderlicher Eigenkapitalzuschuss

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Gesamtinvestition des Käufers

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (69) | Die obige Tabelle zeigt, dass:






  — | bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu. |
| --- | --- | --- |

(69)

Die obige Tabelle zeigt, dass:

—

bei einem Verkaufspreis von [...] muss der Käufer die gesamten [...] EUR als Zuschuss leisten. Trotzdem verbleiben (zusätzlich zu den [...] Einzelwertberichtigung aus 2005) weitere [...] (17) als Forderungen an den ehemaligen Eigentümer
  .
  Insgesamt kommt auf den Käufer ein Gesamtinvestment von [...] zu.

| — | erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen. |
| --- | --- |

—

erst bei einem Gesamtinvestment des Käufers von [...] können der ÖGB und seine verbundenen Unternehmen alle bei der BAWAG P.S.K. aushaftenden Kredite tilgen.

| (70) | Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben. |
| --- | --- |

(70)

Für Österreich hängt das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis und von der Bereitwilligkeit des Käufers ab, in zusätzliches Eigenkapital zu investieren. Jede Reduzierung der Gesamtinvestition des Käufers unter ungefähr [...] würde die Auslösung der Garantie zur Folge haben.

| (71) | Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird. |
| --- | --- |

(71)

Der Verkauf der BAWAG P.S.K. könnte schwieriger sein, solange keine Rechtssicherheit hinsichtlich der Vereinbarkeit der Haftung erzielt wird.

4.   WÜRDIGUNG DER MASSNAHME

4.1.   Die BAWAG P.S.K. ist ein Unternehmen in Schwierigkeiten gewesen

| (72) | Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift. |
| --- | --- |

(72)

Gemäß den Leitlinien der Gemeinschaft für staatliche Beihilfen zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten (18) (nachfolgend ‚Leitlinien‘ genannt) befindet sich ein Unternehmen in Schwierigkeiten, wenn es nicht in der Lage ist, mit eigenen finanziellen Mitteln oder Fremdmitteln, die ihm von seinen Eigentümern/ Anteilseignern oder Gläubigern zur Verfügung gestellt werden, Verluste aufzufangen, die das Unternehmen auf kurze oder mittlere Sicht so gut wie sicher in den wirtschaftlichen Untergang treiben werden, wenn der Staat nicht eingreift.

| (73) | Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte. |
| --- | --- |

(73)

Wenngleich der Gouverneur der OeNB am 28. April 2006 insbesondere erklärte, die BAWAG P.S.K. sei solvent und verfüge über ausreichende Eigenmittel zur Deckung der Risiken, ist es nach Auffassung der Kommission höchst unwahrscheinlich, dass die Bank den Abzug von Spareinlagen im Wert von [...] ohne die Bürgschaft noch viel länger überstanden hätte.

| (74) | Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können. |
| --- | --- |

(74)

Ohne eine Haftungsübernahme des Bundes hätte die BAWAG P.S.K. die Solvabilitäts- und Eigenmittelbestimmungen des Österreichischen Bankwesengesetzes (nachfolgend ‚BWG‘ genannt) nicht einhalten und die Bilanz 2005 nicht schließen können.

| (75) | Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können. |
| --- | --- |

(75)

Ohne die Bürgschaft hätten die Prüfer auch dem Jahresabschluss der BAWAG P.S.K. keinen uneingeschränkten Bestätigungsvermerk hinsichtlich des Grundsatzes der Unternehmensfortführung geben können.

| (76) | Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. |
| --- | --- |

(76)

Folglich wäre die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden.

| (77) | Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen. |
| --- | --- |

(77)

Ferner wäre der ÖGB nach Auffassung der Kommission ohne Unterstützung nicht in der Lage gewesen, die Schwierigkeiten seiner Tochtergesellschaft zu bewältigen. Dass die BAWAG P.S.K. Forderungen gegen ihre Eigentümer in Höhe von [...] wertberichtigen musste, würde diese Auffassung bestätigen.

| (78) | Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19). |
| --- | --- |

(78)

Daraus ergibt sich, dass die BAWAG P.S.K. ein Unternehmen in Schwierigkeiten im Sinne der Leitlinien war (19).

| (79) | Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen. |
| --- | --- |

(79)

Die österreichischen Behörden scheinen diese Auffassung zu teilen.

| (80) | Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand. |
| --- | --- |

(80)

Die Investitionen von Privatbanken und Versicherungsgesellschaften in die beiden oben genannten SPV zur Stärkung der Kapitalquoten der BAWAG P.S.K. erfolgten nicht auf einer ähnlichen Grundlage wie die staatliche Bürgschaft (20), sondern dürften schlicht Ausdruck des Bestrebens von Privatunternehmen gewesen sein, gemeinsam der ernsten Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. entgegenzuwirken. Die Investitionen von privater Seite dürften daher nicht im Widerspruch zu der Tatsache stehen, dass sich die BAWAG P.S.K. in Schwierigkeiten befand.

4.2.   Vorliegen einer staatlichen Beihilfe

| (81) | Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie






  — | vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird, |
| --- | --- | --- |

(81)

Um zu beurteilen, ob eine Maßnahme eine staatliche Beihilfe im Sinne von Artikel 87 Absatz 1 darstellt, muss die Kommission prüfen, ob sie

—

vom Staat oder aus staatlichen Mitteln finanziert wird,

| — | einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft, |
| --- | --- |

—

einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft,

| — | durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie |
| --- | --- |

—

durch selektive Begünstigung bestimmter Unternehmen oder Produktionszweige den Wettbewerb verfälschen könnte und ob sie

| — | den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt. |
| --- | --- |

—

den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigt.

Verwendung staatlicher Mittel

| (82) | Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden. |
| --- | --- |

(82)

Um als staatliche Beihilfe zu gelten, müssen die finanziellen Mittel dem Staat zurechenbar sein und direkt oder indirekt aus staatlichen Mitteln gewährt werden.

| (83) | Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen. |
| --- | --- |

(83)

Im anstehenden Fall erfüllt die staatliche Bürgschaft, die auf der Grundlage des Bundesgesetzes gewährt wurde, diese beiden kumulativen Bedingungen.

Selektivität

| (84) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen. |
| --- | --- |

(84)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die bestimmte Unternehmen oder Produktionszweige begünstigen, d. h. selektive Beihilfen.

| (85) | Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen. |
| --- | --- |

(85)

Durch die Bürgschaft wird unmittelbar lediglich die BAWAG P.S.K. begünstigt. Demnach ist sie als selektiv einzustufen.

Auswirkungen auf den Handel zwischen Mitgliedstaaten und Wettbewerbsverfälschung

| (86) | Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen. |
| --- | --- |

(86)

Artikel 87 Absatz 1 verbietet Beihilfen, die den Handel zwischen Mitgliedstaaten beeinträchtigen und den Wettbewerb verfälschen oder zu verfälschen drohen.

| (87) | Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden. |
| --- | --- |

(87)

Die Kommission ist im Rahmen ihrer rechtlichen Würdigung nicht zum Nachweis einer tatsächlichen Auswirkung von Beihilfen auf den Handel zwischen den Mitgliedstaaten und einer tatsächlichen Wettbewerbsverzerrung verpflichtet, sondern hat lediglich nachzuweisen, ob Beihilfen geeignet sind, diesen Handel zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen (21). Stärkt die Beihilfe eines Mitgliedstaats die Stellung eines Unternehmens gegenüber anderen Wettbewerbern im innergemeinschaftlichen Handel, muss deren Wettbewerbsfähigkeit als durch die Beihilfe beeinträchtigt angesehen werden.

| (88) | Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert. |
| --- | --- |

(88)

Die Kommission erinnert daran, dass der Bankensektor seit vielen Jahren für den Wettbewerb geöffnet ist. Der Wettbewerb, der unter Umständen bereits aufgrund des im EG-Vertrag vorgesehenen freien Kapitalverkehr bestand, hat sich durch fortschreitende Liberalisierung verbessert.

| (89) | Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute. |
| --- | --- |

(89)

Die BAWAG P.S.K. verfügt über Zweigstellen bzw. Tochtergesellschaften in verschiedenen Mitgliedstaaten, insbesondere der Tschechischen Republik, der Slowakei, Slowenien, Ungarn und Malta. Umgekehrt sind auch Banken aus anderen Mitgliedstaaten in Österreich tätig, entweder direkt über Zweigstellen bzw. Vertretungen oder indirekt durch die Kontrolle über in Österreich ansässige Banken und Finanzinstitute.

| (90) | Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen. |
| --- | --- |

(90)

Schließlich findet im Bankensektor Handel zwischen Mitgliedstaaten statt. Die Bürgschaft stärkt die BAWAG P.S.K. gegenüber anderen Bankunternehmen, mit denen sie im innergemeinschaftlichen Handel im Wettbewerb steht. Die Bürgschaft ist daher geeignet, den Handel zwischen Mitgliedstaaten zu beeinträchtigen und den Wettbewerb zu verfälschen.

Vorliegen eines wirtschaftlichen Vorteils

| (91) | Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft. |
| --- | --- |

(91)

Eine staatliche Beihilfe liegt dann vor, wenn eine Maßnahme den Begünstigten einen Vorteil verschafft.

| (92) | Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt. |
| --- | --- |

(92)

Gemäß Abschnitt 4.2 der genannten Mitteilung über staatliche Beihilfen in Form von Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften stellt eine Garantie dann keine staatliche Beihilfe dar, wenn die folgenden vier Voraussetzungen erfüllt sind: a) Der Kreditnehmer ist nicht in finanziellen Schwierigkeiten; b) der Kreditnehmer wäre grundsätzlich in der Lage, ohne Eingreifen des Staates auf den Finanzmärkten Gelder zu Marktbedingungen aufzunehmen; c) die Garantie ist an eine bestimmte Finanztransaktion geknüpft und auf einen festen Höchstbetrag beschränkt, deckt höchstens 80 % des ausstehenden Kreditbetrages oder der sonstigen finanziellen Verpflichtungen und ist von begrenzter Laufzeit; d) es wird eine marktübliche Prämie für die Garantie gezahlt.

| (93) | Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte. |
| --- | --- |

(93)

Nach Auffassung der Kommission ist die Voraussetzung a) im anstehenden Fall nicht erfüllt, da es sich bei der BAWAG P.S.K. um ein Unternehmen in Schwierigkeiten handelte.

| (94) | Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte. |
| --- | --- |

(94)

Die Bürgschaft dürfte der BAWAG P.S.K. einen wirtschaftlichen Vorteil verschafft haben, da ihr kein Privatinvestor eine vergleichbare Bürgschaft verkauft hätte.

| (95) | Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind. |
| --- | --- |

(95)

Darüber hinaus bezweifelt die Kommission, dass die Voraussetzungen b) und d) erfüllt sind.

Schlussfolgerung

| (96) | Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte. |
| --- | --- |

(96)

Die Kommission ist daher der Auffassung, dass es sich bei der Bürgschaft für die BAWAG P.S.K. als einem Unternehmen in Schwierigkeiten um eine staatliche Beihilfe handeln dürfte.

| (97) | Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein. |
| --- | --- |

(97)

Die österreichischen Behörden scheinen ebenfalls dieser Auffassung zu sein.

4.3.   Rechtswidrigkeit einer staatlichen Beihilfe

| (98) | Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde. |
| --- | --- |

(98)

Die Beihilfe wurde von Österreich am 8. Mai 2006 mit Rückwirkung ab dem 31. Dezember 2005 beschlossen, d. h. vor einer Entscheidung der Kommission über ihre Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt. Aufgrund der Nichteinhaltung der Notifizierungspflicht würde es sich unbeschadet der Vereinbarkeit mit dem Gemeinsamen Markt um eine gesetzeswidrige Beihilfe handeln, da die Maßnahme mit Verstoß gegen Artikel 88 Absatz 3 EG-Vertrag durchgeführt wurde.

4.4.   Beihilfebetrag

| (99) | Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist. |
| --- | --- |

(99)

Die Kommission bezweifelt, dass die von Österreich vorgenommene Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements angemessen ist.

| (100) | Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist. |
| --- | --- |

(100)

Erstens wurde die Entscheidung in der Sache CFF erlassen, bevor die Mitteilung über Haftungsverpflichtungen und Bürgschaften in Kraft trat. Zweitens kann laut dieser Mitteilung der Wert der Garantie genauso hoch sein wie der durch die Garantie effektiv gedeckte Betrag, wenn es bei Übernahme der Garantie sehr wahrscheinlich ist, dass der Kreditnehmer seinen Verpflichtungen nicht wird nachkommen können, z. B. weil er in finanziellen Schwierigkeiten ist.

| (101) | Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann. |
| --- | --- |

(101)

Die Kommission erinnert daran, dass die BAWAG P.S.K. ohne die Bürgschaft mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden wäre und das Risiko der Nichterfüllung der Verpflichtungen daher mit 100 % angenommen werden kann.

| (102) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario. |
| --- | --- |

(102)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass das von Österreich angeführte FSR ein angemessenes Bild der finanziellen Leistungsfähigkeit der BAWAG P.S-K. vermittelt; dieses Rating stellt ausschließlich auf die Leistungsfähigkeit des Unternehmens selbst ohne externe Unterstützung ab, die BAWAG P.S.K. wäre ohne staatliche Unterstützung jedoch schlicht mit einer ernsten Liquiditätskrise konfrontiert worden. Das in der Bürgschaft enthaltene Beihilfeelement würde folglich den von Österreich angegebenen Betrag übertreffen, mit dem Nominalwert als Maximum im pessimistischen Szenario.

4.5.   Mögliche Grundlagen für die Vereinbarkeit der rechtswidrigen Beihilfe mit dem Gemeinsamen Markt

| (103) | Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage. |
| --- | --- |

(103)

Nach Auffassung der Kommission kommen beim derzeitigen Stand als theoretische Grundlagen für die Beurteilung der Vereinbarkeit der Bürgschaft mit dem Gemeinsamen Markt nur i) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b und ii) Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c im Zusammenhang mit den Leitlinien in Frage.

4.5.1.   Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b

| (104) | Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte. |
| --- | --- |

(104)

Nach Auffassung der Kommission hat Österreich nicht dargelegt, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. systemische Auswirkungen auf das österreichische Finanzsystem und, in weiterem Sinne, auf die gesamte österreichische Volkswirtschaft gehabt hätte.

| (105) | Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen. |
| --- | --- |

(105)

Beispielsweise dürften nach Ansicht der Kommission die Einlagen auf mindestens 95 % der Sparkonten weniger als 20 000 EUR betragen haben und wären somit im Fall der Krise der BAWAG P.S.K. über die gesetzliche Einlagensicherung abgedeckt gewesen.

| (106) | Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand. |
| --- | --- |

(106)

Im Juni 2006 erklärte die OeNB, das österreichische Bankensystem habe sich im Verlauf des Jahres 2005 trotz der Probleme der BAWAG P.S.K. und der Hypo Alpe-Adria Bank positiv entwickelt. Die Krisenresistenz der österreichischen Banken spiegele sich besonders in der hohen Eigenmittelausstattung (12,7 %) im ersten Quartal 2006 wieder. Auch zeigten Belastungstests die hohe Schockresistenz des Bankensystems. Allgemein sei das österreichische Bankensystem zurzeit in gutem Zustand.

| (107) | Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22). |
| --- | --- |

(107)

Die Kommission hat Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b immer sehr restriktiv angewandt. Letztmals wurde er in den 80er Jahren angewandt, als die griechische Volkswirtschaft nach dem EU-Beitritt mit ernsthaften Ungleichgewichten kämpfte und die Gemeinschaft selbst zur Behebung der Probleme spezielle Ausnahmemaßnahmen genehmigt hatte (22).

| (108) | Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist. |
| --- | --- |

(108)

Die Kommission ist im Prinzip der Auffassung, dass Beihilfen mit nur einem Begünstigten nicht geeignet sind, Situationen zu beheben, auf die der zweite Teil von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b ausgerichtet ist. Im Fall Crédit Lyonnais
   (23)
  , als die Beihilfemaßnahmen einen Wert von rund 20 Mrd. EUR hatten (24), handelte es sich der Kommission zufolge nicht ‚um eine Beihilfe zur Behebung einer schwerwiegenden wirtschaftlichen Störung, da die Beihilfe darauf abzielt[e], die Schwierigkeiten eines einzigen Begünstigten, des Crédit Lyonnais, und nicht des gesamten Wirtschaftszweigs zu beheben.‘ Die Beihilfe wurde entsprechend nicht nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b, sondern auf der Grundlage von Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe c als Umstrukturierungsbeihilfe genehmigt, die mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar ist.

| (109) | Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann. |
| --- | --- |

(109)

Die Kommission bezweifelt aus diesen Gründen, dass Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe b auf den anstehenden Fall angewendet werden kann.

4.5.2.   Rettungsbeihilfen

| (110) | Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen. |
| --- | --- |

(110)

Den Leitlinien zufolge ist eine Rettungsbeihilfe ihrem Wesen nach eine vorübergehende, reversible Unterstützungsmaßnahme, die das Unternehmen so lange über Wasser halten soll, bis ein Umstrukturierungs- oder Liquidationsplan erstellt worden ist. Nach Randnummer 15 der Leitlinien darf die Laufzeit sechs Monate nicht übersteigen.

| (111) | Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten. |
| --- | --- |

(111)

Zwar wurde die Bürgschaft am 8. Mai 2006 eingeräumt (und läuft im Prinzip bis zum Verkauf der BAWAG P.S.K. bzw. bis Juli 2007), doch ist sie nach Auffassung der Kommission effektiv und rückwirkend am 31. Dezember 2005 in Kraft getreten. Ihre Laufzeit überschreitet bereits den in den Leitlinien festgesetzten Höchstzeitraum von sechs Monaten.

| (112) | Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann. |
| --- | --- |

(112)

Die Kommission bezweifelt daher, dass die Bürgschaft gemäß den Leitlinien als Rettungsbeihilfe und mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar angesehen werden kann.

4.5.3.   Umstrukturierungsbeihilfen

| (113) | Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein: |
| --- | --- |

(113)

Die Leitlinien geben die Voraussetzungen vor, die Umstrukturierungsbeihilfen erfüllen müssen, um mit dem Gemeinsamen Markt vereinbar zu sein:

Wiederherstellung der langfristigen Rentabilität/Umstrukturierungsplan (Randnummern 34 bis 37 der Leitlinien)

| (114) | Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen. |
| --- | --- |

(114)

Die Kommission muss detailliert prüfen ob die im Umstrukturierungsplan erwogenen Maßnahmen ausreichen würden, um die langfristige Rentabilität der BAWAG P.S.K. wieder herzustellen.

| (115) | Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde. |
| --- | --- |

(115)

Erstens geht aus dem Umstrukturierungsplan eindeutig hervor, dass das Gelingen der Sanierung und die Weiterführung der Bank entscheidend von einem hohen Verkaufspreis abhängen. Wie die oben beschriebenen Verkaufsszenarien zeigen, müsste der potenzielle Erwerber insgesamt mindestens rund [...] investieren, um die langfristige Rentabilität der Bank ohne weitere staatliche Unterstützung wieder herzustellen. Laut Umstrukturierungsplan würde es ein Gesamtinvestment unterhalb dieses Schwellenwerts dem ÖGB und seinen verbundenen Unternehmen (25) nicht gestatten, die Kredite zu tilgen; auch wäre der Erwerber in diesem Fall nicht in der Lage, die erforderlichen Eigenkapitalerhöhungen durchzuführen. Die Kommission bezweifelt, dass der für die BAWAG P.S.K. erzielbare Verkaufspreis diese von Österreich ermittelte Mindesthöhe erreichen würde.

| (116) | Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte. |
| --- | --- |

(116)

Zweitens können der BAWAG P.S.K. aufgrund des massiven Abzugs von Spareinlagen im Frühjahr und der Verschlechterung ihres Ratings (26) und somit höheren Refinanzierungskosten noch weitere Schwierigkeiten entstehen. Diese Aspekte würden sich erst auf den Jahresabschluss 2006 auswirken. Werbekampagnen neueren Datums, die z. B. auf hohen Erträgen für Sparbücher aufbauen, könnten die Rentabilität der Bank ebenfalls beeinflussen. Für 2006 könnten daraus zu verbuchende Verluste entstehen. Aus kürzlich erschienenen Presseberichten geht hervor, dass die BAWAG P.S.K. 2006 Verluste in Höhe von 20 Mio. EUR erleiden könnte.

| (117) | Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden. |
| --- | --- |

(117)

Den Leitlinien zufolge muss der Umstrukturierungsplan verschiedene Szenarien enthalten, die eine optimistische, eine pessimistische und eine mittlere Hypothese widerspiegeln. Von den österreichischen Behörden wurde jedoch lediglich ein Base-Case-Szenario vorgelegt, das den Angaben entspricht, die Morgan Stanley im Informationsmemorandum den potenziellen Interessenten offen legte. Diese Businessplanung wurde im Hinblick auf den Verkauf der Bank erstellt. Die Kommission ist gegenwärtig nicht vollständig überzeugt, dass die der Businessplanung zugrunde liegenden Annahmen die Voraussetzungen des Base-Case-Szenarios in einem Umstrukturierungsplan erfüllen. Beispielsweise steigen die Nettozinseinnahmen im Zeitraum 2006-2011 um [...], während die Risikovorsorge im gleichen Zeitraum um [...] abnimmt und die Personalkosten um nur [...] steigen. Bisher hat Österreich keine Sensitivitätsanalysen vorgelegt. Die Kommission erwartet, dass zwei noch vorzulegende Szenarien, von denen eines einer optimistischen Hypothese und das andere einer pessimistischen Hypothese entspricht, die Stabilität und Durchführbarkeit des Umstrukturierungsplans belegen werden.

| (118) | Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:






  — | Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt. |
| --- | --- | --- |

(118)

Drittens wurden einige Risiken im Businessplan nicht berücksichtigt, insbesondere:

—

Klagen in den USA: Nach derzeitigem Stand ist nicht davon auszugehen, dass weitere angedrohte Klagen (mit teilweise substanziellen Forderungen) von Seiten der Kläger Erfolg versprechend geführt werden können. Für gewisse Unsicherheiten (Vergleiche im Vorfeld einer möglichen Klageführung) wurde im Rahmen der Rückstellung für Refco im Jahresabschluss 2005 vorgesorgt. Es ist auch nicht ausgeschlossen, dass einzelne Geschädigte keine Zahlungen aus den durch den Vergleich mit dem Gläubigerausschuss zur Verfügung stehenden Mitteln erhalten wollen. In diesem Fall könnten solche Geschädigte gegen die BAWAG P.S.K. klagen, der Gläubigerausschuss hätte die anteiligen Gelder an die BAWAG P.S.K. zu refundieren, jedoch kann nicht ausgeschlossen werden, dass die effektiv zu leistende Zahlung den Refundierungsbetrag übersteigt.

| — | Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung. |
| --- | --- |

—

Nichterfüllung der Verpflichtungen der Aktionäre der BAWAG P.S.K. gegenüber den US-Gläubigern — hier trifft die BAWAG P.S.K. eine Subsidiaritätshaftung.

Nach Auffassung der Kommission müssten zur Aufstellung eines umfassenden Umstrukturierungsplans auch diese Risiken bewertet werden.

| (119) | Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben. |
| --- | --- |

(119)

Ein weiteres spezifisches Risiko, das mit dem österreichischen Bankensektor allgemein zusammenhängt, wie das in den Informationen der BAWAG P.S.K. zum Jahresabschluss 2005 erwähnte Gerichtsurteil zu den Zinsgleitklauseln, könnte sich für die geschwächte BAWAG P.S.K. nachteilig auswirken. Dieses Risiko scheint jedoch keinen Eingang in den Businessplan gefunden zu haben.

Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen (Randnummern 38 bis 42 der Leitlinien)

| (120) | Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden. |
| --- | --- |

(120)

Die Kommission bezweifelt, dass die von der BAWAG P.S.K. bereits durchgeführten oder geplanten Desinvestitionen ausreichen könnten, um unzumutbare Wettbewerbsverfälschungen zu vermeiden.

| (121) | Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen. |
| --- | --- |

(121)

Im Kerngeschäft der Bank, wo es durch die Bürgschaft zur Verfälschung des Wettbewerbs gekommen ist, wurden keine Ausgleichsmaßnahmen vorgeschlagen. Die Kommission bezweifelt, dass weitere Ausgleichsmaßnahmen den Gesamtwert der BAWAG P.S.K. und damit auch die Chance, den zur Schuldenbedienung erforderlichen Kaufpreis zu erzielen, verringern würden. Vielmehr würde der erforderliche Kaufpreis durch die Veräußerung weiterer Vermögenswerte schlicht um die erzielten Veräußerungserlöse sinken. Die Ausgleichsmaßnahmen müssen im Verhältnis zum Beihilfebetrag stehen und werden daher stark von der Analyse des in der Bürgschaft enthaltenen Beihilfeelements abhängen.

| (122) | Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar. |
| --- | --- |

(122)

Ferner ist der ‚Bank-Run‘ vom Frühjahr 2006 nicht unbedingt mit einer Ausgleichsmaßnahme im Sinne der Leitlinien vergleichbar.

| (123) | Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können. |
| --- | --- |

(123)

Schließlich bezweifelt die Kommission, dass die ernste Liquiditätskrise der BAWAG P.S.K. zu einem engeren Oligopol auf den österreichischen Bankenmärkten geführt hätte, nicht zuletzt da die Aktivitäten der Bank von einem neuen Akteur auf diesen Märkten übernommen werden hätten können.

Begrenzung der Beihilfe auf das erforderliche Mindestmaß (Randnummern 43 bis 45 der Leitlinien)

| (124) | Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen. |
| --- | --- |

(124)

Für große Unternehmen wie die BAWAG P.S.K. sollte der Eigenbeitrag des Unternehmens den Leitlinien zufolge 50 % der Umstrukturierungskosten erreichen.

| (125) | Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen). |
| --- | --- |

(125)

Von Österreich vorgelegten Informationen zufolge belaufen sich die Umstrukturierungskosten auf [...] und werden zu 100 % von der BAWAG P.S.K. selbst sowie den derzeitigen und künftigen Eigentümern getragen. Nach Auffassung der Kommission wäre der Wert der Bürgschaft bis zum Verkaufsdatum zu berücksichtigen. Ferner würde sich der Beitrag des Staates bedeutend erhöhen, läge der Kaufpreis unterhalb von [...] (und somit die Bürgschaft in Anspruch genommen).

| (126) | Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen. |
| --- | --- |

(126)

Um zu beurteilen, ob der Beitrag der BAWAG P.S.K. 50 % der Umstrukturierungskosten erreicht, benötigt die Kommission weitere Informationen.

Besondere Bedingungen, an die die Genehmigung einer Beihilfe geknüpft wird (Randnummer 46 der Leitlinien)

| (127) | Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird. |
| --- | --- |

(127)

Die Kommission erinnert daran, dass sie — zusätzlich zu den Maßnahmen zur Vermeidung unzumutbarer Wettbewerbsverfälschungen — die Bedingungen und Auflagen vorschreiben kann, die sie für notwendig hält, damit der Wettbewerb nicht in einer dem gemeinsamen Interesse zuwiderlaufenden Weise verfälscht wird.

5.   SCHLUSSFOLGERUNGEN

Auf der Grundlage der vorangehenden Würdigung der Maßnahme fordert die Kommission Österreich im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 EG-Vertrag auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens seine Stellungnahme abzugeben und alle für die Würdigung der Haftungsübernahme des Bundes zugunsten der BAWAG P.S.K. sachdienlichen Informationen zu übermitteln

Die österreichischen Behörden werden gebeten, dem Beihilfeempfänger unmittelbar eine Kopie dieses Schreibens zuzuleiten.

Die Kommission teilt Österreich mit, dass sie interessierte Parteien durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer aussagekräftigen Zusammenfassung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften von der Beihilfe in Kenntnis setzen wird. Außerdem wird sie Interessierte in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt und die EFTA-Überwachungsbehörde durch die Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle interessierten Parteien werden aufgefordert, innerhalb eines Monats nach dem Datum dieser Veröffentlichung ihre Stellungnahme abzugeben.“

---

(1)  Konfidenciali informacija

1

(2)  OL C 244, 2004 10 1, p. 2.

2

(3)

3

Quelle: Informationsbroschüre über den Jahresabschluss 2005 der BAWAG P.S.K. Gruppe

(4)  Betriebsgeheimnis

4

(5)  BAWAG. und P.S.K. fusionierten im Oktober 2005

5

(6)  Größten Termin- und Rohstoffhändler der USA

6

(7)  Exklusive Stundungszinsen im Fall der Haftungsinanspruchnahme

7

(8)  BGBl. II Nr. 305/2005, in Teil IV Z 14 lit. c und lit. d.

8

(9)  ABl. C 71 vom 11.03.2000, S. 14.

9

(10)  2001/89/EC Entscheidung der Kommission vom 23. Juni 1999 in Verbindung zu Bank Crédit Foncier de France (ABl. L 34 vom 03.2.2001, S. 36).

10

(11)  Das Rating FSR stellt Moody's Auffassung über die intrinsische Sicherheit und Bonität der Bank ab, die von sich aus gewisse externe Kreditrisiken und Kredit-Unterstützungselemente ausschließen, die von Moody's Rating von Bankeinlagen erfasst werden.

11

(12)  900 Mio. EUR x 5,457 % = 49,1 Mio. EUR

12

(13)  49,1Mio.EUR — (900x0,2 %) = 47,3 Mio. EUR

13

(14)  Prozesse, die dazu führen, dass Rechnungen bezahlt werden.

14

(15)  allegro war ein Projekt zur Einführung eines neuen Kernbankensystems. Unter Kernbankensystem wird das IT-System verstanden, auf dem eine Vielzahl von Bankapplikationen laufen.

15

(16)  Bilanzsumme von rd. CHF 425 Mio.; Reingewinn in Höhe von rd. CHF 3,7 Mio. (2005).

16

(17)  Weder wertberichtigt noch durch Garantie abgedeckt.

17

(18)  ABl. C 244 vom 1.10.2004, S. 2.

18

(19)  Die Schwierigkeiten der BAWAG P.S.K. waren zu umfassend, als dass sie von der Gruppe, der die BAWAG P.S.K. angehört, bewältigt werden hätten können. Weder der ÖGB noch die AVB wären ohne staatliche Unterstützung in der Lage gewesen, die BAWAG P.S.K. umzustrukturieren.

19

(20)  Insbesondere tragen die Investoren ein geringeres Risiko als der Staat durch seine Bürgschaft.

20

(21)  Siehe u. a. Urteil des Gerichtshofs in der Rechtssache C-372/97 Italien/Kommission, Slg. 2004, S. I-3679, Randnr. 44.

21

(22)  Entscheidung der Kommission vom 7. Oktober 1987 betreffend das Gesetz 1386/1983 über Industriebeihilfen der griechischen Regierung (ABl. L 76 vom 22.3.1988, S. 18).

22

(23)  Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20.5.1998 (ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 28).

23

(24)  Im Jahr 1995 genehmigte die Kommission erste staatliche Beihilfen, die auf einen Höchstbetrag von 8 Mrd. EUR geschätzt werden (Entscheidung 95/547/EG der Kommission vom 26. Juli 1995, ABl. L 308 vom 21.12.1995, S. 92). 1996 wurden Beihilfen in Höhe von 0,6 Mrd. EUR genehmigt (Entscheidung der Kommission in der Sache N 692/96, ABl. C 390 vom 24.12.1996, S. 7). Schließlich wurden 1998 weitere Beihilfen genehmigt, mit einem Wert von zwischen 8 und 15 Mrd. EUR (Entscheidung 98/490/EG der Kommission vom 20. Mai 1998, ABl. L 221 vom 8.8.1998, S. 92).

24

(25)  Ausgenommen die nicht von der ÖGSP und der ÖVV aufgenommenen Kredite.

25

(26)  Das Rating der BAWAG P.S.K. durch Moody verschlechterte sich für alle kurz- und langfristigen Einlagen und Forderungen von A2 auf A3, das Financial Strength Rating auf E+.

26

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/30 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/30

---

Komisijos komunikatas, parengtas įgyvendinant 1996 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvą 96/48/EB dėl transeuropinės greitųjų geležinkelių sistemos sąveikos

(Tekstas svarbus EEE)

(Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal direktyvą)

(2006/C 332/08)

| ESO (1) | Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas
  (ir pamatinis dokumentas) | Pakeisto standarto duomenys | Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data
  1 pastaba |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN ISO 3095:2005
  Geležinkelio taikmenys. Akustika. Bėgiais judančių vagonų skleidžiamo triukšmo matavimas (ISO 3095:2005) | — | |
| CEN | EN ISO 3381:2005
  Geležinkelio taikmenys. Akustika. Triukšmo matavimas bėgiais judančių vagonų viduje (ISO 3381:2005) | — | |
| CEN | EN 12663:2000
  Geležinkelio taikmenys. Konstrukciniai reikalavimai, keliami geležinkelių transporto priemonių kėbulams | — | |
| CEN | EN 13129-1:2002
  Geležinkelio taikmenys. Oro kondicionavimas geležinkelio riedmenyse. 1 dalis. Patogumo parametrai | — | |
| CEN | EN 13129-2:2004
  Geležinkelio taikmenys. Oro kondicionavimas geležinkelio riedmenyse. 2 dalis. Tipo bandymai | — | |
| CEN | EN 13230-1:2002
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Gelžbetoniniai pabėgiai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai | — | |
| CEN | EN 13232-4:2005
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 4 dalis. Valdymas, blokavimas ir kontrolė LST TK 43 (V.P.) | — | |
| CEN | EN 13232-5:2005
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 5 dalis.Iešmai | — | |
| CEN | EN 13232-6:2005
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 6 dalis. Paprastųjų ir bukųjų kryžmių šerdys su fiksuotomis smailėmis LST TK 43 (V.P.) | — | |
| CEN | EN 13232-7:2006
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 6 dalis. Kryžmių šerdys su judamosiomis dalimis LST TK 43 (V.P.) | — | |
| CEN | EN 13232-9:2006
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 9 dalis. Iešmų išdėstymai | — | |
| CEN | EN 13260:2003
  Geležinkelio taikmenys. Aširačiai ir dviašiai vežimėliai. Aširačiai. Gaminių reikalavimai | — | |
| CEN | EN 13262:2004
  Geležinkelio taikmenys. Aširačiai ir dviašiai vežimėliai. Ratai. Gaminio reikalavimai | — | |
| CEN | EN 13272:2001
  Geležinkelio taikmenys. Elektrinis viešojo transporto sistemos riedmenų apšvietimas | — | |
| CEN | EN 13481-1:2002
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Sąvaržų eksploatavimo reikalavimai. 1 dalis. Apibrėžtys | — | |
| EN 13481-1:2002/A1:2006 | 3 pastaba | 2007 2 28 |
| CEN | EN 13481-2:2002
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Sąvaržų eksploatavimo reikalavimai. 2 dalis. Gelžbetoninių pabėgių sąvaržos | — | |
| EN 13481-2:2002/A1:2006 | 3 pastaba | 2007 2 28 |
| CEN | EN 13481-5:2002
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Sąvaržų eksploatavimo reikalavimai. 5 dalis. Plokštėmis kloto bėgių kelio sąvaržos | — | |
| EN 13481-5:2002/A1:2006 | 3 pastaba | 2007 2 28 |
| CEN | EN 13674-1:2003
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Bėgiai. 1 dalis. 46 kg/m ir didesnio svorio, plataus pagrindo geležinkelio bėgiai | — | |
| CEN | EN 13674-2:2006
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Bėgiai. 2 dalis. Iešmų ir bėgių sankryžų bėgiai, naudojami kartu su 46 kg/m ir didesnės ilginės masės plačiapadžiais geležinkelio bėgiais | — | |
| CEN | EN 13674-3:2006
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Bėgiai. 3 dalis. Gretbėgiai | — | |
| CEN | EN 13715:2006
  Geležinkelio taikmenys. Aširačiai ir dviašiai vežimėliai. Ratai. Ratlankio profilis | — | |
| CEN | EN 13848-1:2003
  Geležinkelio taikmenys ir (arba) geležinkelio kelias. Geležinkelio kelio geometrijos kokybė. 1 dalis. Geležinkelio kelio geometrijos apibūdinimas | — | |
| CEN | EN 14067-4:2005
  Geležinkelio taikmenys. Aerodinamika. 4 dalis. Aerodinaminiams parametrams laisvame geležinkelio kelyje keliami reikalavimai ir jų bandymo procedūros. | — | |
| CEN | EN 14067-5:2006
  Geležinkelio taikmenys. Aerodinamika. 5 dalis. Aerodinamikos tuneliuose reikalavimai ir bandymo procedūros | — | |
| CEN | EN 14363:2005
  Geležinkelio taikmenys. Priimamieji geležinkelio riedmenų darbinių charakteristikų bandymai. Darbo režimo ir stacionarieji bandymai | — | |
| CEN | EN 14531-1:2005
  Geležinkelio taikmenys. Stabdymo kelio, pristabdymo kelio ir stovėjimo stabdžio skaičiavimo metodai. 1 dalis. Bendrieji algoritmai | — | |
| CEN | EN 14535-1:2005
  Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio riedmenų diskiniai stabdžiai. 1 dalis. Ant ašies arba varančiojo veleno užpresuoto ar karštai užspausto stabdžių disko matmenys ir kokybės reikalavimai LST TK 43 (V.P.) | — | |
| CEN | EN 14601:2005
  Geležinkelio taikmenys. Tiesieji ir kampu lenkti stabdžių ir pagrindinio rezervuaro vamzdyno uždarymo čiaupai | — | |
| CEN | EN 14752:2005
  Geležinkelio taikmenys. Riedmenų durų sistemos LST TK 43 (V.P.) | — | |
| CEN | EN 14813-1:2006
  Geležinkelio taikmenys. Mašinisto kabinos oro kondicionavimas. 1 dalis. Patogumo parametrai | — | |
| CEN | EN 14813-2:2006
  Geležinkelio taikmenys. Mašinisto kabinos oro kondicionavimas. 2 dalis. Tipo bandymai | — | |
| CENELEC | EN 50119:2001
  Geležinkelio taikmenys. Stacionarioji įranga. Elektrinės traukos antžeminiai kontaktiniai tinklai | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50121-1:2000
  Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 1 dalis. Bendrieji dalykai | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50121-2:2000
  Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 2 dalis. Visos geležinkelio sistemos spinduliavimas į aplinką | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50121-3-1:2000
  Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 3-1 dalis. Riedmenys. Traukinys ir sukomplektuoti riedmenys | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50121-3-2:2000
  Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 3-2 dalis. Riedmenys. Prietaisai | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50121-4:2000
  Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 4 dalis. Signalizavimo bei nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] prietaisų spinduliavimas ir atsparumas | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50121-5:2000
  Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 5 dalis. Stacionariosios elektros tiekimo įrangos ir prietaisų spinduliavimas ir atsparumas | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50122-1:1997
  Geležinkelio įrenginiai. Stacionarioji įranga. 1 dalis. Elektrinės saugos ir įžeminimo priemonės | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50124-1:2001
  Geležinkelio taikmenys. Izoliacijos derinimas. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai. Elektrinės ir elektroninės įrangos oro tarpai ir paviršinio nuotėkio keliai | NĖRA | |
| Keitinys EN 50124-1:2001/A1:2003 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2006 10 1) |
| Keitinys EN 50124-1:2001/A2:2005 | Pastaba 3 | 2008 5 1 |
| CENELEC | EN 50124-2:2001
  Geležinkelio taikmenys. Izoliacijos derinimas. 2 dalis. Viršįtampiai ir naudojama apsauga | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50125-1:1999
  Geležinkelio taikmenys. Aplinkos poveikis įrenginiams. 1 dalis. Riedmenų įrenginiai | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50125-3:2003
  Geležinkelio taikmenys. Aplinkos poveikis įrenginiams. 3 dalis. Signalizavimo ir telekomunikacijų įrenginiai | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50126-1:1999
  Geležinkelio taikmenys. Techniniai reikalavimai ir patikimumo, parengties, priežiūrumo ir saugos (RAMS) įrodymas. 1 dalis. Pagrindiniai reikalavimai ir bendrieji būdai | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50128:2001
  Geležinkelio taikmenys. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų], signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. Eismo valdymo ir kontrolės sistemų programinė įranga | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50129:2003
  Geležinkelio taikmenys. Ryšių, signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. Su sauga susijusios elektroninės signalizavimo sistemos | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50149:2001
  Geležinkelio taikmenys. Stacionarioji įranga. Elektrinė trauka. Vario ir vario lydinių kontaktiniai laidai su grioveliais | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50155:2001
  Geležinkelio taikmenys. Elektroninė geležinkelio riedmenų įranga | NĖRA | |
| Keitinys EN 50155:2001/A1:2002 | Pastaba 3 | Terminas pasibaigęs
  (2005 9 1) |
| CENELEC | EN 50159-1:2001
  Geležinkelio taikmenys. Nuotolinių ryšių, signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. 1 dalis. Su sauga susiję ryšiai uždarose perdavimo sistemose | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50159-2:2001
  Geležinkelio taikmenys. Nuolatinių ryšių, signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. 2 dalis. Su sauga susiję ryšiai atvirose perdavimo sistemose | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50163:2004
  Geležinkelio taikmenys. Traukos sistemų maitinimo įtampa | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50206-1:1998
  Geležinkelio įrenginiai. Riedmenys. Srovės imtuvai. Savybės ir bandymai. 1 dalis. Geležinkelio magistralės transporto priemonių srovės imtuvai | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50238:2003
  Geležinkelio taikmenys. Riedmenų ir traukinio aptikimo sistemų suderinamumas | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50317:2002
  Geležinkelio taikmenys. Srovės ėmimo sistemos. Pantografo ir kontaktinės oro linijos dinaminės sąveikos matavimų reikalavimai ir patvirtinimas | NĖRA | |
| Keitinys EN 50317:2002/A1:2004 | Pastaba 3 | 2007 10 1 |
| CENELEC | EN 50367:2006
  Geležinkelio taikmenys. Sroves emimo sistemos. Techniniai pantografo ir kontaktines oro linijos saveikos kriterijai (laisvosios prieigos sudarymas) | NĖRA | |
| CENELEC | EN 50388:2005
  Geležinkelio taikmenys. Maitinimo šaltiniai ir riedmenys. Techniniai maitinimo šaltinių (pastočių) ir riedmenų koordinavimo, užtikrinančio abipusio jų veikimo suderinamumą, kriterijai | NĖRA | |

ESO (1)

Darniojo standarto nuorodiniai žymenys ir pavadinimas

(ir pamatinis dokumentas)

Pakeisto standarto duomenys

Pakeisto standarto atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data

1 pastaba

CEN

EN ISO 3095:2005

Geležinkelio taikmenys. Akustika. Bėgiais judančių vagonų skleidžiamo triukšmo matavimas (ISO 3095:2005)

—

CEN

EN ISO 3381:2005

Geležinkelio taikmenys. Akustika. Triukšmo matavimas bėgiais judančių vagonų viduje (ISO 3381:2005)

—

CEN

EN 12663:2000

Geležinkelio taikmenys. Konstrukciniai reikalavimai, keliami geležinkelių transporto priemonių kėbulams

—

CEN

EN 13129-1:2002

Geležinkelio taikmenys. Oro kondicionavimas geležinkelio riedmenyse. 1 dalis. Patogumo parametrai

—

CEN

EN 13129-2:2004

Geležinkelio taikmenys. Oro kondicionavimas geležinkelio riedmenyse. 2 dalis. Tipo bandymai

—

CEN

EN 13230-1:2002

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Gelžbetoniniai pabėgiai. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai

—

CEN

EN 13232-4:2005

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 4 dalis. Valdymas, blokavimas ir kontrolė LST TK 43 (V.P.)

—

CEN

EN 13232-5:2005

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 5 dalis.Iešmai

—

CEN

EN 13232-6:2005

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 6 dalis. Paprastųjų ir bukųjų kryžmių šerdys su fiksuotomis smailėmis LST TK 43 (V.P.)

—

CEN

EN 13232-7:2006

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 6 dalis. Kryžmių šerdys su judamosiomis dalimis LST TK 43 (V.P.)

—

CEN

EN 13232-9:2006

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Iešmai ir bėgių sankryžos. 9 dalis. Iešmų išdėstymai

—

CEN

EN 13260:2003

Geležinkelio taikmenys. Aširačiai ir dviašiai vežimėliai. Aširačiai. Gaminių reikalavimai

—

CEN

EN 13262:2004

Geležinkelio taikmenys. Aširačiai ir dviašiai vežimėliai. Ratai. Gaminio reikalavimai

—

CEN

EN 13272:2001

Geležinkelio taikmenys. Elektrinis viešojo transporto sistemos riedmenų apšvietimas

—

CEN

EN 13481-1:2002

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Sąvaržų eksploatavimo reikalavimai. 1 dalis. Apibrėžtys

—

EN 13481-1:2002/A1:2006

3 pastaba

2007 2 28

CEN

EN 13481-2:2002

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Sąvaržų eksploatavimo reikalavimai. 2 dalis. Gelžbetoninių pabėgių sąvaržos

—

EN 13481-2:2002/A1:2006

3 pastaba

2007 2 28

CEN

EN 13481-5:2002

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Sąvaržų eksploatavimo reikalavimai. 5 dalis. Plokštėmis kloto bėgių kelio sąvaržos

—

EN 13481-5:2002/A1:2006

3 pastaba

2007 2 28

CEN

EN 13674-1:2003

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Bėgiai. 1 dalis. 46 kg/m ir didesnio svorio, plataus pagrindo geležinkelio bėgiai

—

CEN

EN 13674-2:2006

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Bėgiai. 2 dalis. Iešmų ir bėgių sankryžų bėgiai, naudojami kartu su 46 kg/m ir didesnės ilginės masės plačiapadžiais geležinkelio bėgiais

—

CEN

EN 13674-3:2006

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio kelias. Bėgiai. 3 dalis. Gretbėgiai

—

CEN

EN 13715:2006

Geležinkelio taikmenys. Aširačiai ir dviašiai vežimėliai. Ratai. Ratlankio profilis

—

CEN

EN 13848-1:2003

Geležinkelio taikmenys ir (arba) geležinkelio kelias. Geležinkelio kelio geometrijos kokybė. 1 dalis. Geležinkelio kelio geometrijos apibūdinimas

—

CEN

EN 14067-4:2005

Geležinkelio taikmenys. Aerodinamika. 4 dalis. Aerodinaminiams parametrams laisvame geležinkelio kelyje keliami reikalavimai ir jų bandymo procedūros.

—

CEN

EN 14067-5:2006

Geležinkelio taikmenys. Aerodinamika. 5 dalis. Aerodinamikos tuneliuose reikalavimai ir bandymo procedūros

—

CEN

EN 14363:2005

Geležinkelio taikmenys. Priimamieji geležinkelio riedmenų darbinių charakteristikų bandymai. Darbo režimo ir stacionarieji bandymai

—

CEN

EN 14531-1:2005

Geležinkelio taikmenys. Stabdymo kelio, pristabdymo kelio ir stovėjimo stabdžio skaičiavimo metodai. 1 dalis. Bendrieji algoritmai

—

CEN

EN 14535-1:2005

Geležinkelio taikmenys. Geležinkelio riedmenų diskiniai stabdžiai. 1 dalis. Ant ašies arba varančiojo veleno užpresuoto ar karštai užspausto stabdžių disko matmenys ir kokybės reikalavimai LST TK 43 (V.P.)

—

CEN

EN 14601:2005

Geležinkelio taikmenys. Tiesieji ir kampu lenkti stabdžių ir pagrindinio rezervuaro vamzdyno uždarymo čiaupai

—

CEN

EN 14752:2005

Geležinkelio taikmenys. Riedmenų durų sistemos LST TK 43 (V.P.)

—

CEN

EN 14813-1:2006

Geležinkelio taikmenys. Mašinisto kabinos oro kondicionavimas. 1 dalis. Patogumo parametrai

—

CEN

EN 14813-2:2006

Geležinkelio taikmenys. Mašinisto kabinos oro kondicionavimas. 2 dalis. Tipo bandymai

—

CENELEC

EN 50119:2001

Geležinkelio taikmenys. Stacionarioji įranga. Elektrinės traukos antžeminiai kontaktiniai tinklai

NĖRA

CENELEC

EN 50121-1:2000

Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 1 dalis. Bendrieji dalykai

NĖRA

CENELEC

EN 50121-2:2000

Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 2 dalis. Visos geležinkelio sistemos spinduliavimas į aplinką

NĖRA

CENELEC

EN 50121-3-1:2000

Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 3-1 dalis. Riedmenys. Traukinys ir sukomplektuoti riedmenys

NĖRA

CENELEC

EN 50121-3-2:2000

Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 3-2 dalis. Riedmenys. Prietaisai

NĖRA

CENELEC

EN 50121-4:2000

Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 4 dalis. Signalizavimo bei nuotolinių ryšių [telekomunikacijų] prietaisų spinduliavimas ir atsparumas

NĖRA

CENELEC

EN 50121-5:2000

Geležinkelio taikmenys. Elektromagnetinis suderinamumas. 5 dalis. Stacionariosios elektros tiekimo įrangos ir prietaisų spinduliavimas ir atsparumas

NĖRA

CENELEC

EN 50122-1:1997

Geležinkelio įrenginiai. Stacionarioji įranga. 1 dalis. Elektrinės saugos ir įžeminimo priemonės

NĖRA

CENELEC

EN 50124-1:2001

Geležinkelio taikmenys. Izoliacijos derinimas. 1 dalis. Bendrieji reikalavimai. Elektrinės ir elektroninės įrangos oro tarpai ir paviršinio nuotėkio keliai

NĖRA

Keitinys EN 50124-1:2001/A1:2003

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2006 10 1)

Keitinys EN 50124-1:2001/A2:2005

Pastaba 3

2008 5 1

CENELEC

EN 50124-2:2001

Geležinkelio taikmenys. Izoliacijos derinimas. 2 dalis. Viršįtampiai ir naudojama apsauga

NĖRA

CENELEC

EN 50125-1:1999

Geležinkelio taikmenys. Aplinkos poveikis įrenginiams. 1 dalis. Riedmenų įrenginiai

NĖRA

CENELEC

EN 50125-3:2003

Geležinkelio taikmenys. Aplinkos poveikis įrenginiams. 3 dalis. Signalizavimo ir telekomunikacijų įrenginiai

NĖRA

CENELEC

EN 50126-1:1999

Geležinkelio taikmenys. Techniniai reikalavimai ir patikimumo, parengties, priežiūrumo ir saugos (RAMS) įrodymas. 1 dalis. Pagrindiniai reikalavimai ir bendrieji būdai

NĖRA

CENELEC

EN 50128:2001

Geležinkelio taikmenys. Nuotolinių ryšių [telekomunikacijų], signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. Eismo valdymo ir kontrolės sistemų programinė įranga

NĖRA

CENELEC

EN 50129:2003

Geležinkelio taikmenys. Ryšių, signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. Su sauga susijusios elektroninės signalizavimo sistemos

NĖRA

CENELEC

EN 50149:2001

Geležinkelio taikmenys. Stacionarioji įranga. Elektrinė trauka. Vario ir vario lydinių kontaktiniai laidai su grioveliais

NĖRA

CENELEC

EN 50155:2001

Geležinkelio taikmenys. Elektroninė geležinkelio riedmenų įranga

NĖRA

Keitinys EN 50155:2001/A1:2002

Pastaba 3

Terminas pasibaigęs

(2005 9 1)

CENELEC

EN 50159-1:2001

Geležinkelio taikmenys. Nuotolinių ryšių, signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. 1 dalis. Su sauga susiję ryšiai uždarose perdavimo sistemose

NĖRA

CENELEC

EN 50159-2:2001

Geležinkelio taikmenys. Nuolatinių ryšių, signalizavimo ir duomenų apdorojimo sistemos. 2 dalis. Su sauga susiję ryšiai atvirose perdavimo sistemose

NĖRA

CENELEC

EN 50163:2004

Geležinkelio taikmenys. Traukos sistemų maitinimo įtampa

NĖRA

CENELEC

EN 50206-1:1998

Geležinkelio įrenginiai. Riedmenys. Srovės imtuvai. Savybės ir bandymai. 1 dalis. Geležinkelio magistralės transporto priemonių srovės imtuvai

NĖRA

CENELEC

EN 50238:2003

Geležinkelio taikmenys. Riedmenų ir traukinio aptikimo sistemų suderinamumas

NĖRA

CENELEC

EN 50317:2002

Geležinkelio taikmenys. Srovės ėmimo sistemos. Pantografo ir kontaktinės oro linijos dinaminės sąveikos matavimų reikalavimai ir patvirtinimas

NĖRA

Keitinys EN 50317:2002/A1:2004

Pastaba 3

2007 10 1

CENELEC

EN 50367:2006

Geležinkelio taikmenys. Sroves emimo sistemos. Techniniai pantografo ir kontaktines oro linijos saveikos kriterijai (laisvosios prieigos sudarymas)

NĖRA

CENELEC

EN 50388:2005

Geležinkelio taikmenys. Maitinimo šaltiniai ir riedmenys. Techniniai maitinimo šaltinių (pastočių) ir riedmenų koordinavimo, užtikrinančio abipusio jų veikimo suderinamumą, kriterijai

NĖRA

| 1 pastaba | Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data (angl.„dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba

Paprastai atitikties prezumpcijos galiojimo pasibaigimo data — tai panaikinimo data (angl.„dow“), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais, ši data gali būti ir kita.

| 3 pastaba | Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų. |
| --- | --- |

3 pastaba

Jei daromi pakeitimai, pamatinis standartas yra EN CCCCC:YYYY, jo ankstesni pakeitimai, jei jų buvo, ir naujasis cituojamas pakeitimas. Todėl pakeistas standartas (3 skiltis) susideda iš EN CCCCC:YYYY ir jo ankstesnių pakeitimų, jei jų buvo, išskyrus naująjį cituojamą pakeitimą. Nurodytą dieną pakeistas standartas nebeleidžia laikyti, kad laikomasi esminių direktyvos reikalavimų.

PASTABA:

| — | Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede. |
| --- | --- |

—

Visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB (2) su pakeitimais, padarytais Direktyva 98/48/EB (3), priede.

| — | Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

Žymenų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

| — | Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas. [ši pastaba turi būti įtraukta tik konsoliduoto sąrašo atveju] |
| --- | --- |

—

Šis sąrašas pakeičia visus ankstesnius sąrašus, skelbtus Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Komisija užtikrina, kad šis sąrašas bus atnaujinamas. [ši pastaba turi būti įtraukta tik konsoliduoto sąrašo atveju]

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete adresu:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Europos standartizacijos organizacijos:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brussels, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

(3)  OL L 217, 1998 8 5, p. 18.

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/35 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/35

---

Pranešimas apie architektūros diplomus

(Tekstas svarbus EEE)

(2006/C 332/09)

1985 m. birželio 10 d. Tarybos direktyvoje 85/384/EEB dėl architektūros diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų abipusio pripažinimo, įskaitant priemones, padedančias veiksmingai naudotis įsisteigimo teise ir laisve teikti paslaugas, ypač jos 7 straipsnyje, bei Direktyvoje 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo, ypač jos 21 straipsnio 7 dalyje, numatyta, kad valstybės narės praneša Komisijai apie įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriuos jos priima dėl diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų išdavimo šių direktyvų taikymo srityje. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Komisija paskelbia atitinkamą pranešimą, kuriame išvardija valstybių narių patvirtintus diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų pavadinimus, ir, prireikus, atitinkamus profesinius pavadinimus.

Portugalija pranešė apie naujus dokumentų pavadinimus, kuriuos reikia įtraukti į architektūros diplomų, pažymėjimų ir kitų oficialią kvalifikaciją patvirtinančių dokumentų sąrašą, nurodytą Direktyvoje 85/384/EB ir Direktyvos 2006/36/EB dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo V.7.1 priede.

Pagal Direktyvos 85/384/EEB (1) 7 straipsnį Komisijos pranešimas 2005/C 135/05 ir Direktyvos 2005/36/EB V.7.1 priedas dėl profesinės kvalifikacijos pripažinimo yra iš dalies keičiami taip:

| | diplomų pavadinimų ir diplomus išduodančių institucijų atžvilgiu, pridedami šie Portugalijos išduodamų dokumentų pavadinimai:






  — | Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo“ — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- | --- |

diplomų pavadinimų ir diplomus išduodančių institucijų atžvilgiu, pridedami šie Portugalijos išduodamų dokumentų pavadinimai:

—

Portugal: „Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo“ — Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

Atitinkamos Direktyvos 2005/36/EB V.7.1 priedo lentelės išdėstomos taip:

5.7.1.   Laikantis 46 straipsniu pripažinti architektų oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

| Šalis | Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai | Dokumentą išduodanti institucija | Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais | Referenciniai akademiniai metai |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| België/Belgique/Belgien | 1. | Architect/Architecte |

Šalis

Oficialią kvalifikaciją patvirtinantys dokumentai

Dokumentą išduodanti institucija

Pažymėjimas, išduotas kartu su kvalifikaciją patvirtinančiais dokumentais

Referenciniai akademiniai metai

België/Belgique/Belgien

1.

Architect/Architecte

| 1. | Nationale hogescholen voor architectuur |
| --- | --- |

1.

Nationale hogescholen voor architectuur

1988/1989

| 2. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

2.

Architect/Architecte

| 2. | Hogere-architectuur-instituten |
| --- | --- |

2.

Hogere-architectuur-instituten

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt |
| --- | --- |

3.

Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

| 4. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

4.

Architect/Architecte

| 4. | Koninklijke Academies voor Schone Kunsten |
| --- | --- |

4.

Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

| 5. | Architect/Architecte |
| --- | --- |

5.

Architect/Architecte

| 5. | Sint-Lucasscholen |
| --- | --- |

5.

Sint-Lucasscholen

| 6. | Burgelijke ingenieur-architect |
| --- | --- |

6.

Burgelijke ingenieur-architect

| 6. | Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten |
| --- | --- |

6.

Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

| 6. | „Faculté Polytechnique“ van Mons |
| --- | --- |

6.

„Faculté Polytechnique“ van Mons

| 1. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

1.

Architecte/Architect

| 1. | Écoles nationales supérieures d'architecture |
| --- | --- |

1.

Écoles nationales supérieures d'architecture

| 2. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

2.

Architecte/Architect

| 2. | Instituts supérieurs d'architecture |
| --- | --- |

2.

Instituts supérieurs d'architecture

| 3. | Architect |
| --- | --- |

3.

Architect

| 3. | École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt |
| --- | --- |

3.

École provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

| 4. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

4.

Architecte/Architect

| 4. | Académies royales des Beaux-Arts |
| --- | --- |

4.

Académies royales des Beaux-Arts

| 5. | Architecte/Architect |
| --- | --- |

5.

Architecte/Architect

| 5. | Écoles Saint-Luc |
| --- | --- |

5.

Écoles Saint-Luc

| 6. | Ingénieur-civil–architecte |
| --- | --- |

6.

Ingénieur-civil–architecte

| 6. | Facultés des sciences appliquées des universités |
| --- | --- |

6.

Facultés des sciences appliquées des universités

| 6. | Faculté polytechnique de Mons |
| --- | --- |

6.

Faculté polytechnique de Mons

Danmark

Arkitekt cand. arch.

| — | Kunstakademiets Arkitektskole i København |
| --- | --- |

—

Kunstakademiets Arkitektskole i København

| — | Arkitektskolen i Århus |
| --- | --- |

—

Arkitektskolen i Århus

1988/1989

Deutschland

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur Univ.

Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Technische Universitäten (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

| — | Hochschulen für bildende Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für bildende Künste

| — | Hochschulen für Künste |
| --- | --- |

—

Hochschulen für Künste

1988/1989

Diplom-Ingenieur,

Diplom-Ingenieur FH

| — | Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2) |
| --- | --- |

—

Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (2)

| — | Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen |
| --- | --- |

—

Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

Eλλάς

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

| — | Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών |
| --- | --- |

—

Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

| — | Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής |
| --- | --- |

—

Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

1988/1989

Δίπλωμα Αρχιτέκτονα — Μηχανικού

Πανεπιστήμιο Πατρών, τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

2003/2004

España

Título oficial de arquitecto

Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

| — | Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Cataluña, escuelas técnicas superiores de arquitectura de Barcelona o del Vallès;

| — | Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Madrid, escuela técnica superior de arquitectura de Madrid;

| — | Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Las Palmas, escuela técnica superior de arquitectura de Las Palmas;

| — | Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia; |
| --- | --- |

—

Universidad politécnica de Valencia, escuela técnica superior de arquitectura de Valencia;

| — | Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla; |
| --- | --- |

—

Universidad de Sevilla, escuela técnica superior de arquitectura de Sevilla;

| — | Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid; |
| --- | --- |

—

Universidad de Valladolid, escuela técnica superior de arquitectura de Valladolid;

| — | Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña; |
| --- | --- |

—

Universidad de Santiago de Compostela, escuela técnica superior de arquitectura de La Coruña;

| — | Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián; |
| --- | --- |

—

Universidad del País Vasco, escuela técnica superior de arquitectura de San Sebastián;

| — | Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Navarra, escuela técnica superior de arquitectura de Pamplona;

1988/1989

| — | Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alcalá de Henares, escuela politécnica de Alcalá de Henares;

1999/2000

| — | Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada; |
| --- | --- |

—

Universidad Alfonso X El Sabio, centro politécnico superior de Villanueva de la Cañada;

1999/2000

| — | Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante; |
| --- | --- |

—

Universidad de Alicante, escuela politécnica superior de Alicante;

1997/1998

| — | Universidad Europea de Madrid; |
| --- | --- |

—

Universidad Europea de Madrid;

1998/1999

| — | Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona; |
| --- | --- |

—

Universidad de Cataluña, escuela técnica superior de arquitectura de Barcelona;

1999/2000

| — | Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle; |
| --- | --- |

—

Universidad Ramón Llull, escuela técnica superior de arquitectura de La Salle;

1998/1999

| — | Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia. |
| --- | --- |

—

Universidad S.E.K. de Segovia, centro de estudios integrados de arquitectura de Segovia.

1999/2000

| — | Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada |
| --- | --- |

—

Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada

1994/1995

France

| 1. | Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale |
| --- | --- |

1.

Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale

| 1. | Le ministre chargé de l'architecture |
| --- | --- |

1.

Le ministre chargé de l'architecture

1988/1989

| 2. | Diplôme d'architecte ESA |
| --- | --- |

2.

Diplôme d'architecte ESA

| 2. | École spéciale d'architecture de Paris |
| --- | --- |

2.

École spéciale d'architecture de Paris

| 3. | Diplôme d'architecte ENSAIS |
| --- | --- |

3.

Diplôme d'architecte ENSAIS

| 3. | École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture |
| --- | --- |

3.

École nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

Ireland

| 1. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI) |
| --- | --- |

1.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

| 1. | National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin |
| --- | --- |

1.

National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

1988/1989

| 2. | Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.) |
| --- | --- |

2.

Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

| 2. | Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin |
| --- | --- |

2.

Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin

(Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

(College of Technology, Bolton Street, Dublin)

| 3. | Certificate of associateship (ARIAI) |
| --- | --- |

3.

Certificate of associateship (ARIAI)

| 3. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

3.

Royal Institute of Architects of Ireland

| 4. | Certificate of membership (MRIAI) |
| --- | --- |

4.

Certificate of membership (MRIAI)

| 4. | Royal Institute of Architects of Ireland |
| --- | --- |

4.

Royal Institute of Architects of Ireland

Italia

Laurea in architettura

| — | Università di Camerino |
| --- | --- |

—

Università di Camerino

| — | Università di Catania — Sede di Siracusa |
| --- | --- |

—

Università di Catania — Sede di Siracusa

| — | Università di Chieti |
| --- | --- |

—

Università di Chieti

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Parma |
| --- | --- |

—

Università di Parma

| — | Università di Reggio Calabria |
| --- | --- |

—

Università di Reggio Calabria

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Universtià di Roma III |
| --- | --- |

—

Universtià di Roma III

| — | Università di Trieste |
| --- | --- |

—

Università di Trieste

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Torino |
| --- | --- |

—

Politecnico di Torino

| — | Istituto universitario di architettura di Venezia |
| --- | --- |

—

Istituto universitario di architettura di Venezia

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1988/1989

Laurea in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

| — | Università dell'Aquilla |
| --- | --- |

—

Università dell'Aquilla

| — | Università di Pavia |
| --- | --- |

—

Università di Pavia

| — | Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Università di Roma „La Sapienza“

| — | Università di Ancona |
| --- | --- |

—

Università di Ancona

| — | Università di Basilicata — Potenza |
| --- | --- |

—

Università di Basilicata — Potenza

| — | Università di Pisa |
| --- | --- |

—

Università di Pisa

| — | Università di Bologna |
| --- | --- |

—

Università di Bologna

| — | Università di Catania |
| --- | --- |

—

Università di Catania

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

| — | Università di Roma — Tor Vergata |
| --- | --- |

—

Università di Roma — Tor Vergata

| — | Università di Trento |
| --- | --- |

—

Università di Trento

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“ |
| --- | --- |

—

Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma „La Sapienza“

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

1998/1999

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Ferrara |
| --- | --- |

—

Università di Ferrara

| — | Università di Genova |
| --- | --- |

—

Università di Genova

| — | Università di Palermo |
| --- | --- |

—

Università di Palermo

| — | Politecnico di Milano |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano

| — | Politecnico di Bari |
| --- | --- |

—

Politecnico di Bari

1999/2000

| — | Laurea specialistica quinquennale in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica quinquennale in Architettura

| — | Università di Roma III |
| --- | --- |

—

Università di Roma III

Diploma di abilitazione all'esercizio indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

2003/2004

| — | Laurea specialistica in Architettura |
| --- | --- |

—

Laurea specialistica in Architettura

| — | Università di Firenze |
| --- | --- |

—

Università di Firenze

| — | Università di Napoli II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli II

| — | Politecnico di Milano II |
| --- | --- |

—

Politecnico di Milano II

| — | Università di Napoli Federico II |
| --- | --- |

—

Università di Napoli Federico II

2004/2005

Nederland

| 1. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur |
| --- | --- |

1.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

| 1. | Technische Universiteit te Delft |
| --- | --- |

1.

Technische Universiteit te Delft

Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46

1988/1989

| 2. | Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek |
| --- | --- |

2.

Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

| 2. | Technische Universiteit te Eindhoven |
| --- | --- |

2.

Technische Universiteit te Eindhoven

| 3. | Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:






  — | de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam |
| --- | --- | --- |

3.

Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

—

de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

| — | de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

| — | de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

| — | de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem |
| --- | --- |

—

de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

| — | de Rijkshogeschool Groningen te Groningen |
| --- | --- |

—

de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

| — | de Hogeschool Maastricht te Maastricht |
| --- | --- |

—

de Hogeschool Maastricht te Maastricht

Österreich

| 1. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

1.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 1. | Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz) |
| --- | --- |

1.

Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

1998/1999

| 2. | Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

2.

Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 2. | Technische Universität Wien |
| --- | --- |

2.

Technische Universität Wien

| 3. | Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing. |
| --- | --- |

3.

Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

| 3. | Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck) |
| --- | --- |

3.

Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

| 4. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

4.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 4. | Hochschule für Angewandte Kunst in Wien |
| --- | --- |

4.

Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

| 5. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

5.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 5. | Akademie der Bildenden Künste in Wien |
| --- | --- |

5.

Akademie der Bildenden Künste in Wien

| 6. | Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch. |
| --- | --- |

6.

Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

| 6. | Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz |
| --- | --- |

6.

Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

Portugal

Carta de curso de licenciatura em Arquitectura

Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/1992

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

| — | Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

| — | Escola Superior Artística do Porto |
| --- | --- |

—

Escola Superior Artística do Porto

| — | Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto |
| --- | --- |

—

Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

1988/1989

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura

| — | Universidade Lusíada de Lisboa |
| --- | --- |

—

Universidade Lusíada de Lisboa

1991/1992

Carta de Curso de Licenciatura em Arquitectura e Urbanismo

| — | Escola Superior Gallaecia |
| --- | --- |

—

Escola Superior Gallaecia

| — | Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa |
| --- | --- |

—

Instituto Superior Técnico da Universidade Técnica de Lisboa

2002/2003

1998/1999

Suomi/Finland

Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

| — | Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki) |
| --- | --- |

—

Teknillinen korkeakoulu/Tekniska högskolan (Helsinki)

| — | Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola |
| --- | --- |

—

Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors tekniska högskola

| — | Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet |
| --- | --- |

—

Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

1998/1999

Sverige

Arkitektexamen

Chalmers Tekniska Högskola AB

Kungliga Tekniska Högskolan

Lunds Universitet

1998/1999

United Kingdom

| 1. | Diplomas in architecture |
| --- | --- |

1.

Diplomas in architecture

| 1. | — | Universities |
| --- | --- | --- |

1.

—

Universities

| — | Colleges of Art |
| --- | --- |

—

Colleges of Art

| — | Schools of Art |
| --- | --- |

—

Schools of Art

Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board

The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board

EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation

1988/1989

| 2. | Degrees in architecture |
| --- | --- |

2.

Degrees in architecture

| 2. | Universities |
| --- | --- |

2.

Universities

| 3. | Final examination |
| --- | --- |

3.

Final examination

| 3. | Architectural Association |
| --- | --- |

3.

Architectural Association

| 4. | Examination in architecture |
| --- | --- |

4.

Examination in architecture

| 4. | Royal College of Art |
| --- | --- |

4.

Royal College of Art

| 5. | Examination Part II |
| --- | --- |

5.

Examination Part II

| 5. | Royal Institute of British Architects |
| --- | --- |

5.

Royal Institute of British Architects

---

(1)  2005 m. birželio 2 d. Komisijos pranešimas 2005/C 135/05, OL C 135, 2005 m. birželio 2 d., p. 5, atnaujintas 2006 m. sausio 6 d. pranešimu (2006/C 3/12) ir 2006 m. birželio 24 d. pranešimu (2006/C 148/11).

(2)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

---

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/42 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/42

---

Komisijos priimti KOM dokumentai, išskyrus teisės aktų projektus

(2006/C 332/10)

| Dokumentas | Dalis | Data | TITRE |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 389 | | 2006 7 14 | Komisijos komunikatas Klausimų, susijusių su europos ekonomine ir pinigų sąjunga, tyrimų ir analizės plėtros veiksmų programa |
| KOM(2006) 400 | | 2006 7 17 | Žalioji knyga dėl teisės normų, reglamentuojančių sutuoktinių turto režimą, kolizijos, įskaitant jurisdikcijos ir tarpusavio pripažinimo klausimą |
| KOM(2006) 474 | | 2006 9 1 | Žalioji knyga dėl aptikimo technologijų, kurias taiko teisėtvarkos, muitinės ir kitos saugumo institucijos |
| KOM(2006) 490 | | 2006 9 13 | Komisijos komunikatas: Šešių Europos koordinatorių pateikiama tam tikrų transeuropinio transporto tinklo projektų įgyvendinimo pažangos metinė ataskaita |
| KOM(2006) 519 | | 2006 9 20 | Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui: Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga |
| KOM(2006) 231 | | 2006 9 22 | Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Dirvožemio apsaugos teminė strategija |
| KOM(2006) 550 | | 2006 9 25 | Komisijos ataskaita Tarybai: Antidempingo tyrimą dėl įrašomųjų kompaktinių diskų (CD+/-R), kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Honkongas ir Malaizija, importo |
| KOM(2006) 551 | | 2006 9 25 | Komisijos komunikatas: Metinė ataskaita apie 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) 866/2004 įgyvendinimą ir padėtį, susidariusią dėl jo įgyvendinimo |
| KOM(2006) 549 | | 2006 9 26 | Komisijos komunikatas: Stebėsenos ataskaita dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES |
| KOM(2006) 552 | | 2006 9 26 | Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai dėl Tarptautinių sveikatos taisyklių |
| KOM(2006) 558 | | 2006 9 29 | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui apie Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo įgyvendinimą |
| KOM(2006) 568 | | 2006 10 3 | Komisijos ataskaita Europos parlamentui ir Tarybai apie bevizio režimo abipusiškumo tolesnio nesilaikymo atvejus tam tikrose trečiosiose šalyse remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005, 1 straipsnio 5 dalimi dėl abipusiškumo mechanizmo |
| KOM(2006) 567 | | 2006 10 4 | Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Globalioji Europa: Konkuravimas pasaulyje ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis |
| KOM(2006) 583 | | 2006 10 6 | Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui Viešojo ir privataus finansavimo skatinimas siekiant sudaryti galimybes visuotinai naudotis mažesnį poveikį klimatui darančiomis, nebrangiomis ir saugiomis energetikos paslaugomis: Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondas |
| KOM(2006) 563 | | 2006 10 12 | Komisijos komunikatas: Ataskaita apie Tarptautinio Airijos fondo veiklą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 177/2005 5 straipsnį |
| KOM(2006) 574 | | 2006 10 12 | Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui: Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES |
| KOM(2006) 589 | | 2006 10 12 | Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai (neformalus susitikimas Lahtyje, Suomijoje, 2006 m. spalio 20 d.) Naujovėms atvira, šiuolaikiška Europa |
| KOM(2006) 590 | | 2006 10 12 | Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai Išorės energetikos santykiai — nuo principų iki veiksmų |
| KOM(2006) 593 | | 2006 10 16 | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui apie neatlygintinos savanoriškos audinių ir ląstelių donorystės skatinimą valstybėse narėse |
| KOM(2006) 592 | | 2006 10 17 | Komisijos komunikatas Tarybai: Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos (EVIPP) ir būsimų galimybių įvertinimas |
| KOM(2006) 597 | | 2006 10 17 | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui apie Europos bendrijų skolinimąsį ir skolinimą 2005 m. |
| KOM(2006) 595 | | 2006 10 18 | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui dėl Pašto direktyvos taikymo (Direktyva 97/67/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/39/EB) |
| KOM(2006) 596 | | 2006 10 18 | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui Pašto paslaugų vidaus rinkos visiško suformavimo 2009 m. poveikio universaliosioms paslaugoms perspektyvų studija |
| KOM(2006) 612 | | 2006 10 18 | Komisijos komunikatas Europos plėtros fondas (EPF): 2006 ir 2007 finansinių metų įsipareigojimų, mokėjimų bei įnašų, kuriuos turi įmokėti valstybės narės, sąmata ir 2008–2011 m. įsipareigojimų bei mokėjimų prognozė |
| KOM(2006) 601 | | 2006 10 20 | Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui ES strategija Afrikai: ES regioninės politikos partnerystė vardan taikos, saugumo ir vystymosi Afrikos Kyšulyje |
| KOM(2006) 614 | | 2006 10 23 | Komisijos komunikatas: Suaugusiųjų mokymasis: mokytis niekada nevėlu |
| KOM(2006) 611 | | 2006 10 24 | Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai: IDABC programos įgyvendinimo vertinimas |
| KOM(2006) 617 | | 2006 10 24 | Komisijos rekomendacija Tarybai dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) ir Kazachstano Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos naudojimo srityje patvirtinimo |
| KOM(2006) 618 | | 2006 10 24 | Žalioji knyga dėl teismo sprendimų vykdymo europos sąjungoje veiksmingumo gerinimo: Banko sąskaitų areštas |
| KOM(2006) 625 | | 2006 10 24 | Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES strategija remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą |
| KOM(2006) 629 | | 2006 10 24 | Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa |
| KOM(2006) 626 | | 2006 10 25 | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų įgyvendinimo |
| KOM(2006) 638 | | 2006 10 27 | Komisijos ataskaita: 17-ji metinė struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaita (2005 m.) |
| KOM(2006) 639 | | 2006 10 27 | Komisijos ataskaita sav direktyvos ir bendrijos fondų ryšys |
| KOM(2006) 648 | | 2006 10 27 | Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui Europos Sąjunga, Honkongas ir Makao: bendradarbiavimo galimybės 2007–2013 m. |
| KOM(2006) 660 | | 2006 11 6 | Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui Ataskaita apie pažangą 2000–2005 m. įgyvendinant sąveikos direktyvas (96/48/EC — greitųjų geležinkelių direktyva, 2001/16/EC —paprastųjų geležinkelių direktyva) |
| KOM(2006) 661 | | 2006 11 6 | Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Komunikatas dėl daugiametės Bendrijos programos, skatinančios saugesnį naudojimąsi internetu ir naujomis interneto technologijomis („Safer Internet Plus“), įgyvendinimo |
| KOM(2006) 663 | | 2006 11 6 | Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Daugiamečio Bendrijos veiksmų plano dėl saugesnio naudojimosi internetu skatinimo kovojant su neteisėtu ir žalingu turiniu pasauliniuose tinkluose įgyvendinimo galutinis įvertinimas |

Dokumentas

Dalis

Data

TITRE

KOM(2006) 389

2006 7 14

Komisijos komunikatas Klausimų, susijusių su europos ekonomine ir pinigų sąjunga, tyrimų ir analizės plėtros veiksmų programa

KOM(2006) 400

2006 7 17

Žalioji knyga dėl teisės normų, reglamentuojančių sutuoktinių turto režimą, kolizijos, įskaitant jurisdikcijos ir tarpusavio pripažinimo klausimą

KOM(2006) 474

2006 9 1

Žalioji knyga dėl aptikimo technologijų, kurias taiko teisėtvarkos, muitinės ir kitos saugumo institucijos

KOM(2006) 490

2006 9 13

Komisijos komunikatas: Šešių Europos koordinatorių pateikiama tam tikrų transeuropinio transporto tinklo projektų įgyvendinimo pažangos metinė ataskaita

KOM(2006) 519

2006 9 20

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui: Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga

KOM(2006) 231

2006 9 22

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Dirvožemio apsaugos teminė strategija

KOM(2006) 550

2006 9 25

Komisijos ataskaita Tarybai: Antidempingo tyrimą dėl įrašomųjų kompaktinių diskų (CD+/-R), kurių kilmės šalys yra Kinijos Liaudies Respublika, Honkongas ir Malaizija, importo

KOM(2006) 551

2006 9 25

Komisijos komunikatas: Metinė ataskaita apie 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) 866/2004 įgyvendinimą ir padėtį, susidariusią dėl jo įgyvendinimo

KOM(2006) 549

2006 9 26

Komisijos komunikatas: Stebėsenos ataskaita dėl Bulgarijos ir Rumunijos pasirengimo narystei ES

KOM(2006) 552

2006 9 26

Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai dėl Tarptautinių sveikatos taisyklių

KOM(2006) 558

2006 9 29

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui apie Tarybos reglamento (EB) Nr. 104/2000 dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo įgyvendinimą

KOM(2006) 568

2006 10 3

Komisijos ataskaita Europos parlamentui ir Tarybai apie bevizio režimo abipusiškumo tolesnio nesilaikymo atvejus tam tikrose trečiosiose šalyse remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2001, nustatančio trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 851/2005, 1 straipsnio 5 dalimi dėl abipusiškumo mechanizmo

KOM(2006) 567

2006 10 4

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Globalioji Europa: Konkuravimas pasaulyje ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos dalis

KOM(2006) 583

2006 10 6

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui Viešojo ir privataus finansavimo skatinimas siekiant sudaryti galimybes visuotinai naudotis mažesnį poveikį klimatui darančiomis, nebrangiomis ir saugiomis energetikos paslaugomis: Pasaulinis energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondas

KOM(2006) 563

2006 10 12

Komisijos komunikatas: Ataskaita apie Tarptautinio Airijos fondo veiklą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 177/2005 5 straipsnį

KOM(2006) 574

2006 10 12

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui: Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES

KOM(2006) 589

2006 10 12

Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai (neformalus susitikimas Lahtyje, Suomijoje, 2006 m. spalio 20 d.) Naujovėms atvira, šiuolaikiška Europa

KOM(2006) 590

2006 10 12

Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai Išorės energetikos santykiai — nuo principų iki veiksmų

KOM(2006) 593

2006 10 16

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui apie neatlygintinos savanoriškos audinių ir ląstelių donorystės skatinimą valstybėse narėse

KOM(2006) 592

2006 10 17

Komisijos komunikatas Tarybai: Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių investicijų ir partnerystės programos (EVIPP) ir būsimų galimybių įvertinimas

KOM(2006) 597

2006 10 17

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui apie Europos bendrijų skolinimąsį ir skolinimą 2005 m.

KOM(2006) 595

2006 10 18

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui dėl Pašto direktyvos taikymo (Direktyva 97/67/EB su pakeitimais, padarytais Direktyva 2002/39/EB)

KOM(2006) 596

2006 10 18

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui Pašto paslaugų vidaus rinkos visiško suformavimo 2009 m. poveikio universaliosioms paslaugoms perspektyvų studija

KOM(2006) 612

2006 10 18

Komisijos komunikatas Europos plėtros fondas (EPF): 2006 ir 2007 finansinių metų įsipareigojimų, mokėjimų bei įnašų, kuriuos turi įmokėti valstybės narės, sąmata ir 2008–2011 m. įsipareigojimų bei mokėjimų prognozė

KOM(2006) 601

2006 10 20

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui ES strategija Afrikai: ES regioninės politikos partnerystė vardan taikos, saugumo ir vystymosi Afrikos Kyšulyje

KOM(2006) 614

2006 10 23

Komisijos komunikatas: Suaugusiųjų mokymasis: mokytis niekada nevėlu

KOM(2006) 611

2006 10 24

Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai: IDABC programos įgyvendinimo vertinimas

KOM(2006) 617

2006 10 24

Komisijos rekomendacija Tarybai dėl Europos atominės energijos bendrijos (Euratomas) ir Kazachstano Respublikos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo taikaus branduolinės energijos naudojimo srityje patvirtinimo

KOM(2006) 618

2006 10 24

Žalioji knyga dėl teismo sprendimų vykdymo europos sąjungoje veiksmingumo gerinimo: Banko sąskaitų areštas

KOM(2006) 625

2006 10 24

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui ES strategija remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą

KOM(2006) 629

2006 10 24

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa

KOM(2006) 626

2006 10 25

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų įgyvendinimo

KOM(2006) 638

2006 10 27

Komisijos ataskaita: 17-ji metinė struktūrinių fondų įgyvendinimo ataskaita (2005 m.)

KOM(2006) 639

2006 10 27

Komisijos ataskaita sav direktyvos ir bendrijos fondų ryšys

KOM(2006) 648

2006 10 27

Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui Europos Sąjunga, Honkongas ir Makao: bendradarbiavimo galimybės 2007–2013 m.

KOM(2006) 660

2006 11 6

Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos parlamentui Ataskaita apie pažangą 2000–2005 m. įgyvendinant sąveikos direktyvas (96/48/EC — greitųjų geležinkelių direktyva, 2001/16/EC —paprastųjų geležinkelių direktyva)

KOM(2006) 661

2006 11 6

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Komunikatas dėl daugiametės Bendrijos programos, skatinančios saugesnį naudojimąsi internetu ir naujomis interneto technologijomis („Safer Internet Plus“), įgyvendinimo

KOM(2006) 663

2006 11 6

Komisijos komunikatas Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Daugiamečio Bendrijos veiksmų plano dėl saugesnio naudojimosi internetu skatinimo kovojant su neteisėtu ir žalingu turiniu pasauliniuose tinkluose įgyvendinimo galutinis įvertinimas

Šiuos tekstus galima rasti EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

Europos investicijų bankas

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/45 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/45

---

INFORMACIJOS ATSKLEIDIMO POLITIKA

Principai, taisyklės ir procedūros

(2006/C 332/11)

ĮVADAS

Informacijos atskleidimo politikos apžvalga

| 1. | Europos investicijų bankas (EIB) nuosekliai įgyvendina atvirumo ir skaidrumo politiką, išdėstytą 2004 m. birželio mėnesį paskelbtame dokumente,,Skaidrumo politika (Transparency Policy) (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152). |
| --- | --- |

1.

Europos investicijų bankas (EIB) nuosekliai įgyvendina atvirumo ir skaidrumo politiką, išdėstytą 2004 m. birželio mėnesį paskelbtame dokumente,,Skaidrumo politika (Transparency Policy) (www.eib.org/publications/publication.asp?publ=152).

| 2. | Po viešo aptarimo su visuomene šiuo metu taikomą EIB,,Informacijos atskleidimo politiką (Public Disclosure Policy) EIB Direktorių valdyba patvirtino 2006 m. kovo 28 d. ir paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (1). Ji pakeičia buvusią Banko informavimo politiką, 2002 m. paskelbtą pavadinimu „Visuomenės teisė gauti informaciją“ (Public Access to Information), ir jo priedą –,,Visuomenės teisės susipažinti su dokumentais įgyvendinimo taisykles (Rules on Public Access to Documents).,,Informacijos atskleidimo politika paskelbta visomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbomis EIB interneto svetainėje, be to, ji išleista atskiru leidiniu. |
| --- | --- |

2.

Po viešo aptarimo su visuomene šiuo metu taikomą EIB,,Informacijos atskleidimo politiką (Public Disclosure Policy) EIB Direktorių valdyba patvirtino 2006 m. kovo 28 d. ir paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (1). Ji pakeičia buvusią Banko informavimo politiką, 2002 m. paskelbtą pavadinimu „Visuomenės teisė gauti informaciją“ (Public Access to Information), ir jo priedą –,,Visuomenės teisės susipažinti su dokumentais įgyvendinimo taisykles (Rules on Public Access to Documents).,,Informacijos atskleidimo politika paskelbta visomis oficialiomis Europos Sąjungos kalbomis EIB interneto svetainėje, be to, ji išleista atskiru leidiniu.

| 3. | Bankas laiko savo „Informacijos atskleidimo politiką“ dinamiška ir lanksčia, operatyviai reaguojančia į visuomenės nuomones ir pastabas, priemone, kurią periodiškai vertins Banko vidaus padaliniai ir kokybės užtikrinimo specialistai.,,Informacijos atskleidimo politika bus oficialiai peržiūrima kas trejus metus. Be to, savo interneto svetainėje EIB yra atidaręs specialią pašto dėžutę (infopol@eib.org), į kurią visus metus galima siųsti pastabas ir komentarus. |
| --- | --- |

3.

Bankas laiko savo „Informacijos atskleidimo politiką“ dinamiška ir lanksčia, operatyviai reaguojančia į visuomenės nuomones ir pastabas, priemone, kurią periodiškai vertins Banko vidaus padaliniai ir kokybės užtikrinimo specialistai.,,Informacijos atskleidimo politika bus oficialiai peržiūrima kas trejus metus. Be to, savo interneto svetainėje EIB yra atidaręs specialią pašto dėžutę (infopol@eib.org), į kurią visus metus galima siųsti pastabas ir komentarus.

| 4. | EIB nuolatos peržiūri teisės aktų ir reguliuojančių nuostatų tarptautinėms kapitalo rinkoms taikomus informacijos atskleidimo reikalavimus bei jų įtaką Banko informacijos atskleidimo politikai. |
| --- | --- |

4.

EIB nuolatos peržiūri teisės aktų ir reguliuojančių nuostatų tarptautinėms kapitalo rinkoms taikomus informacijos atskleidimo reikalavimus bei jų įtaką Banko informacijos atskleidimo politikai.

| 5. | „Informacijos atskleidimo politika“ yra vienas iš Banko politiką nusakančių dokumentų ir kodeksų, parengtų atsižvelgiant į visus EIB veiklos aspektus. Svarbiausi informacijos atskleidimo politikos dalykai yra Banko politika skaidrumo, aplinkosaugos ir socialiniais klausimais, Banko atsakomybė ir jo valdymas, o taip pat korupcijos ir sukčiavimo prevencija. Šie dokumentai yra EIB interneto svetainėje. |
| --- | --- |

5.

„Informacijos atskleidimo politika“ yra vienas iš Banko politiką nusakančių dokumentų ir kodeksų, parengtų atsižvelgiant į visus EIB veiklos aspektus. Svarbiausi informacijos atskleidimo politikos dalykai yra Banko politika skaidrumo, aplinkosaugos ir socialiniais klausimais, Banko atsakomybė ir jo valdymas, o taip pat korupcijos ir sukčiavimo prevencija. Šie dokumentai yra EIB interneto svetainėje.

Politikos struktūra

| 6. | EIB yra Europos Sąjungos institucija. Jos Statutas apibrėžia Banko vaidmenį, veiklos apimtį ir valdymo struktūras; Statutas yra pridėtas kaip Protokolas prie Romos sutarties, kuria buvo įsteigta Europos Bendrija. Statute nustatyta, kad ES valstybės narės yra EIB akcininkės. Valstybės narės skiria narius į svarbiausius Banko sprendimų priėmimo organus: Valdytojų tarybą, Direktorių valdybą ir Valdymo komitetą. Per ES valstybių narių vyriausybes Bankas atsiskaito Sąjungos piliečiams. |
| --- | --- |

6.

EIB yra Europos Sąjungos institucija. Jos Statutas apibrėžia Banko vaidmenį, veiklos apimtį ir valdymo struktūras; Statutas yra pridėtas kaip Protokolas prie Romos sutarties, kuria buvo įsteigta Europos Bendrija. Statute nustatyta, kad ES valstybės narės yra EIB akcininkės. Valstybės narės skiria narius į svarbiausius Banko sprendimų priėmimo organus: Valdytojų tarybą, Direktorių valdybą ir Valdymo komitetą. Per ES valstybių narių vyriausybes Bankas atsiskaito Sąjungos piliečiams.

| 7. | Bankas turi plačią kontrolės ir atskaitingumo struktūrą, kurią sudaro nepriklausomas Audito komitetas, skiriamas Valdytojų tarybos ir jai tiesiogiai atskaitingas, o taip pat tarptautinis nepriklausomas auditorius bei vidaus audito ir vertinimo tarnybos, kurioms vadovauja Generalinis inspektorius. EIB grupės Vyriausiasis atitikties pareigūnas užtikrina, kad būtų laikomasi Banko Statuto nuostatų, taikomų taisyklių, Etikos kodekso ir profesinių standartų ir tokiu būdu užkertamas kelias pavojams, kurie galėtų atsirasti, jeigu Bankas, jo sprendimus priimantieji organai ar darbuotojai negalėtų įvykdyti savo įsipareigojimų (2). |
| --- | --- |

7.

Bankas turi plačią kontrolės ir atskaitingumo struktūrą, kurią sudaro nepriklausomas Audito komitetas, skiriamas Valdytojų tarybos ir jai tiesiogiai atskaitingas, o taip pat tarptautinis nepriklausomas auditorius bei vidaus audito ir vertinimo tarnybos, kurioms vadovauja Generalinis inspektorius. EIB grupės Vyriausiasis atitikties pareigūnas užtikrina, kad būtų laikomasi Banko Statuto nuostatų, taikomų taisyklių, Etikos kodekso ir profesinių standartų ir tokiu būdu užkertamas kelias pavojams, kurie galėtų atsirasti, jeigu Bankas, jo sprendimus priimantieji organai ar darbuotojai negalėtų įvykdyti savo įsipareigojimų (2).

| 8. | EIB yra ES politiką įgyvendinantis bankas. Europos Vadovų Taryba ir ES Ministrų Taryba dažnai kreipiasi į Banką, prašydami paremti naujas ES politikos kryptis ir iniciatyvas. Banko Valdytojų taryba taiko EIB skolinimo politiką, vadovaudamasi naujomis kreditavimą reglamentuojančiomis direktyvomis ir atverdama naujas veiklos sritis, leidžiančias Bankui prisidėti prie ES politikos įgyvendinimo. |
| --- | --- |

8.

EIB yra ES politiką įgyvendinantis bankas. Europos Vadovų Taryba ir ES Ministrų Taryba dažnai kreipiasi į Banką, prašydami paremti naujas ES politikos kryptis ir iniciatyvas. Banko Valdytojų taryba taiko EIB skolinimo politiką, vadovaudamasi naujomis kreditavimą reglamentuojančiomis direktyvomis ir atverdama naujas veiklos sritis, leidžiančias Bankui prisidėti prie ES politikos įgyvendinimo.

| 9. | EIB sieja tamprūs instituciniai ir darbiniai ryšiai su Europos Komisija. Vadovaudamasi EIB Statutu, Komisija skiria vieną narį į Banko Direktorių valdybą. Visos paskolų paraiškos pateikiamos Komisijai, kad ji įvertintų, ar investicija atitinka ES politiką, o po to finansavimą tvirtina EIB Direktorių valdyba. |
| --- | --- |

9.

EIB sieja tamprūs instituciniai ir darbiniai ryšiai su Europos Komisija. Vadovaudamasi EIB Statutu, Komisija skiria vieną narį į Banko Direktorių valdybą. Visos paskolų paraiškos pateikiamos Komisijai, kad ji įvertintų, ar investicija atitinka ES politiką, o po to finansavimą tvirtina EIB Direktorių valdyba.

| 10. | Bankas glaudžiai bendradarbiauja ir su kitomis ES institucijomis. Palaikomas nuolatinis dialogas su Europos Parlamentu dėl Banko paramos įgyvendinant ES tikslus. Šis dialogas vyksta įvairiomis formomis — nuo pranešimų plenariniuose posėdžiuose iki trumpų pristatymų komitetams ir atskiriems Parlamento nariams. |
| --- | --- |

10.

Bankas glaudžiai bendradarbiauja ir su kitomis ES institucijomis. Palaikomas nuolatinis dialogas su Europos Parlamentu dėl Banko paramos įgyvendinant ES tikslus. Šis dialogas vyksta įvairiomis formomis — nuo pranešimų plenariniuose posėdžiuose iki trumpų pristatymų komitetams ir atskiriems Parlamento nariams.

| 11. | Be to, Bankas stiprina ryšius su ES Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, padedančiu palaikyti ryšius tarp ES institucijų ir pilietinės visuomenės. ES institucinėje sistemoje Bankas priklauso Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijai, o Europos auditorių rūmai tikrina, kaip naudojamos Banko valdomos ES lėšos. EIB yra sudariusi sutartį su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), taip pat jis yra pavaldus Europos ombudsmenui. |
| --- | --- |

11.

Be to, Bankas stiprina ryšius su ES Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, padedančiu palaikyti ryšius tarp ES institucijų ir pilietinės visuomenės. ES institucinėje sistemoje Bankas priklauso Europos Bendrijų Teisingumo Teismo jurisdikcijai, o Europos auditorių rūmai tikrina, kaip naudojamos Banko valdomos ES lėšos. EIB yra sudariusi sutartį su Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), taip pat jis yra pavaldus Europos ombudsmenui.

| 12. | Europos Bendrijų steigimo sutartis ir EIB Statutas suteikia Bankui veiklos ir finansinę autonomiją, kuri užtikrina jam galimybę veiksmingai dirbti kaip finansų institucija. Finansiniame sektoriuje EIB yra svarbus partneris, ypač vykdant skolinimosi kapitalo rinkose ir projektų finansavimo operacijas. Teikdamas pagalbą plėtrai bei remdamas ES tarptautinio bendradarbiavo politiką Bankas artimai bendradarbiauja ir su tarptautinėmis finansų institucijomis bei daugiašaliais plėtros bankais. |
| --- | --- |

12.

Europos Bendrijų steigimo sutartis ir EIB Statutas suteikia Bankui veiklos ir finansinę autonomiją, kuri užtikrina jam galimybę veiksmingai dirbti kaip finansų institucija. Finansiniame sektoriuje EIB yra svarbus partneris, ypač vykdant skolinimosi kapitalo rinkose ir projektų finansavimo operacijas. Teikdamas pagalbą plėtrai bei remdamas ES tarptautinio bendradarbiavo politiką Bankas artimai bendradarbiauja ir su tarptautinėmis finansų institucijomis bei daugiašaliais plėtros bankais.

| 13. | Bankas siekia, kad jo veikla atitiktų ES politiką ir įstatymus. Vykdydamas savo veiklą tose šalyse, kuriose ES politika ir įstatymai netaikomi, Bankas jais vadovaujasi ir remiasi kaip pagrindiniais dokumentais. Be to, kasdieninėse operacijose atsižvelgiama į bankų ir finansų bendruomenės taikomus apskaitos standartus ir praktiką, ypač tose srityse, kuriose ES teisė tiesiogiai netaikoma. |
| --- | --- |

13.

Bankas siekia, kad jo veikla atitiktų ES politiką ir įstatymus. Vykdydamas savo veiklą tose šalyse, kuriose ES politika ir įstatymai netaikomi, Bankas jais vadovaujasi ir remiasi kaip pagrindiniais dokumentais. Be to, kasdieninėse operacijose atsižvelgiama į bankų ir finansų bendruomenės taikomus apskaitos standartus ir praktiką, ypač tose srityse, kuriose ES teisė tiesiogiai netaikoma.

POLITIKA

Politikos tikslai ir teisinė sistema

Skaidrumas

| 14. | Svarbiausias Europos Sąjungos politikos tikslas — gerinti jos institucijų ir valdymo organų veiklos skaidrumą, kad jie taptų labiau suprantami visuomenei, kuriai tarnauja, o taip pat pabrėžti jų indėlio svarbą stiprinant Europos socialinę ir ekonominę sanglaudą bei tvarią plėtrą. |
| --- | --- |

14.

Svarbiausias Europos Sąjungos politikos tikslas — gerinti jos institucijų ir valdymo organų veiklos skaidrumą, kad jie taptų labiau suprantami visuomenei, kuriai tarnauja, o taip pat pabrėžti jų indėlio svarbą stiprinant Europos socialinę ir ekonominę sanglaudą bei tvarią plėtrą.

| 15. | Kaip ES institucija, EIB pasiryžęs užtikrinti kuo didesnį visos Banko veiklos skaidrumą. „Informacijos atskleidimo politika“ yra pagrindinis dokumentas, kuriuo remdamasis Bankas įgyvendina savo skaidrumo politiką. Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (3) dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais yra pagrindinis dokumentas, kuriuo remdamasis EIB įgyvendina savo informacijos atskleidimo politiką (4). |
| --- | --- |

15.

Kaip ES institucija, EIB pasiryžęs užtikrinti kuo didesnį visos Banko veiklos skaidrumą. „Informacijos atskleidimo politika“ yra pagrindinis dokumentas, kuriuo remdamasis Bankas įgyvendina savo skaidrumo politiką. Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (3) dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais yra pagrindinis dokumentas, kuriuo remdamasis EIB įgyvendina savo informacijos atskleidimo politiką (4).

| 16. | EIB principinė nuostata yra ta, kad jo kaip viešosios institucijos atvirumas ir skaidrumas sprendimų priėmimo proceso, veiklos ar Europos Sąjungos politikos įgyvendinimo klausimais yra svarbiausios sąlygos stiprinant pasitikėjimą juo ir jo atskaitingumą Europos piliečiams. |
| --- | --- |

16.

EIB principinė nuostata yra ta, kad jo kaip viešosios institucijos atvirumas ir skaidrumas sprendimų priėmimo proceso, veiklos ar Europos Sąjungos politikos įgyvendinimo klausimais yra svarbiausios sąlygos stiprinant pasitikėjimą juo ir jo atskaitingumą Europos piliečiams.

| 17. | Atvirumas ir skaidrumas taip pat padeda didinti Banko veiklos efektyvumą ir stabilumą, mažinti korupcijos riziką ir stiprinti personalo ryšius su kitomis suinteresuotomis šalimis. |
| --- | --- |

17.

Atvirumas ir skaidrumas taip pat padeda didinti Banko veiklos efektyvumą ir stabilumą, mažinti korupcijos riziką ir stiprinti personalo ryšius su kitomis suinteresuotomis šalimis.

Informacijos atskleidimas

| 18. | „Informacijos atskleidimo politikos“ dokumentas rodo Banko pasiryžimą įgyvendinti ES politikos iniciatyvas, susijusias su skaidrumu ir informacijos atskleidimu visuomenei. |
| --- | --- |

18.

„Informacijos atskleidimo politikos“ dokumentas rodo Banko pasiryžimą įgyvendinti ES politikos iniciatyvas, susijusias su skaidrumu ir informacijos atskleidimu visuomenei.

| 19. | „Informacijos atskleidimo politika“ atitinka ir bendrą ES politiką žmogaus teisių, demokratijos ir įstatymo viršenybės atžvilgiu visose šalyse ir regionuose, kuriuose dirba Bankas. Aplinkosaugos srityje jis vadovaujasi ES įstatymais ir taisyklėmis, įskaitant tas, kuriomis siekiama įvertinti jo remiamų projektų poveikį galimiems tvarios plėtros kūrimo iššūkiams. Finansuodamas projektus, Bankas atsižvelgia į suinteresuotųjų šalių teises, interesus ir atsakomybę įgyvendinant ilgalaikius tikslus. |
| --- | --- |

19.

„Informacijos atskleidimo politika“ atitinka ir bendrą ES politiką žmogaus teisių, demokratijos ir įstatymo viršenybės atžvilgiu visose šalyse ir regionuose, kuriuose dirba Bankas. Aplinkosaugos srityje jis vadovaujasi ES įstatymais ir taisyklėmis, įskaitant tas, kuriomis siekiama įvertinti jo remiamų projektų poveikį galimiems tvarios plėtros kūrimo iššūkiams. Finansuodamas projektus, Bankas atsižvelgia į suinteresuotųjų šalių teises, interesus ir atsakomybę įgyvendinant ilgalaikius tikslus.

| 20. | Be to, EIB laikysis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Orhuso konvencijos dėl teisės susipažinti su informacija, visuomenės dalyvavimo priimant prendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo ES institucijoms ir organams (Orhuso reglamentas) turinio, tikslų ir imperatyvų. |
| --- | --- |

20.

Be to, EIB laikysis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Orhuso konvencijos dėl teisės susipažinti su informacija, visuomenės dalyvavimo priimant prendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo ES institucijoms ir organams (Orhuso reglamentas) turinio, tikslų ir imperatyvų.

| 21. | EIB nuosekliai laikosi skaidrumo principo kapitalo rinkų atžvilgiu. Jo reikalavimai informacijos atskleidimui ir jo apribojimams skiriasi priklausomai nuo tų rinkų, kuriose Bankas platina savo vertybinius popierius, teisinės ir priežiūros sistemos. Bankas vengia pasirinktinio informacijos atskleidimo, siekdamas užtikrinti, kad visos šalys turėtų vienodą galimybę susipažinti su Banko teikiama informacija. |
| --- | --- |

21.

EIB nuosekliai laikosi skaidrumo principo kapitalo rinkų atžvilgiu. Jo reikalavimai informacijos atskleidimui ir jo apribojimams skiriasi priklausomai nuo tų rinkų, kuriose Bankas platina savo vertybinius popierius, teisinės ir priežiūros sistemos. Bankas vengia pasirinktinio informacijos atskleidimo, siekdamas užtikrinti, kad visos šalys turėtų vienodą galimybę susipažinti su Banko teikiama informacija.

Įvertinimas politikos požiūriu

Informacijos atskleidimo prielaida

| 22. | EIB informacijos atskleidimo politika grindžiama informacijos atskleidimo prielaida, atitinkančia ES teisę, ES valstybių narių ir tarptautiniu mastu priimtus principus. Gavęs prašymą, Bankas privalo suteikti savo turimą informaciją, išskyrus atvejus, kai yra svarbių priežasčių, neleidžiančių to padaryti. Kadangi EIB yra bankinė institucija, egzistuoja tam tikri informacijos atskleidimo apribojimai (žr. „Apribojimai“). |
| --- | --- |

22.

EIB informacijos atskleidimo politika grindžiama informacijos atskleidimo prielaida, atitinkančia ES teisę, ES valstybių narių ir tarptautiniu mastu priimtus principus. Gavęs prašymą, Bankas privalo suteikti savo turimą informaciją, išskyrus atvejus, kai yra svarbių priežasčių, neleidžiančių to padaryti. Kadangi EIB yra bankinė institucija, egzistuoja tam tikri informacijos atskleidimo apribojimai (žr. „Apribojimai“).

| 23. | Kiekvienas visuomenės narys turi teisę prašyti informacijos iš EIB ir ją gauti. Svarstydamas prašymą suteikti informaciją, Bankas nediskriminuoja nė vieno prašančiojo ir niekam nesuteikia išskirtinių privilegijų gauti informaciją. Gavęs užklausą, jis taiko tas pačias taisykles visais atvejais, nepriklausomai nuo to, ar informaciją nori gauti atskiri piliečiai ir juridiniai asmenys, ar specialių interesų turinčios grupės. |
| --- | --- |

23.

Kiekvienas visuomenės narys turi teisę prašyti informacijos iš EIB ir ją gauti. Svarstydamas prašymą suteikti informaciją, Bankas nediskriminuoja nė vieno prašančiojo ir niekam nesuteikia išskirtinių privilegijų gauti informaciją. Gavęs užklausą, jis taiko tas pačias taisykles visais atvejais, nepriklausomai nuo to, ar informaciją nori gauti atskiri piliečiai ir juridiniai asmenys, ar specialių interesų turinčios grupės.

| 24. | Plėsdamas galimybes gauti informaciją, Bankas laikosi visuomenės poreikius atitinkančios kalbų politikos. EIB teisės aktai išversti į visas oficialiąsias ES kalbas. Kiti svarbūs dokumentai, ypač tie, kurie labiausiai domina visuomenę, tokie kaip „Etikos kodeksas“, taip pat skelbiami visomis oficialiosiomis ES kalbomis, o dar kitus galima gauti bent jau anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis. Tais atvejais, kai manoma, kad koks nors konkretus dokumentas gali dominti dar didesnę interesantų grupę, verčiama ir į kitas kalbas. EIB darbuotojai įpareigoti užtikrinti, jog piliečiai, rašantys Bankui viena iš ES kalbų, atsakymą gautų ta pačia kalba. |
| --- | --- |

24.

Plėsdamas galimybes gauti informaciją, Bankas laikosi visuomenės poreikius atitinkančios kalbų politikos. EIB teisės aktai išversti į visas oficialiąsias ES kalbas. Kiti svarbūs dokumentai, ypač tie, kurie labiausiai domina visuomenę, tokie kaip „Etikos kodeksas“, taip pat skelbiami visomis oficialiosiomis ES kalbomis, o dar kitus galima gauti bent jau anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis. Tais atvejais, kai manoma, kad koks nors konkretus dokumentas gali dominti dar didesnę interesantų grupę, verčiama ir į kitas kalbas. EIB darbuotojai įpareigoti užtikrinti, jog piliečiai, rašantys Bankui viena iš ES kalbų, atsakymą gautų ta pačia kalba.

Apribojimai

| 25. | Bankas, laikydamasis informacijos atskleidimo ir skaidrumo prielaidos politikos, privalo laikytis Europos teisėje, ypač Europos Bendrijų steigimo sutarties 287 straipsnyje (5), nustatytų profesinės paslapties įsipareigojimų, o taip pat asmeninių duomenų apsaugos įstatymų. Nacionaliniai įstatymai ir bankų sektoriaus standartai, kuriuose aptariamos verslo sutartys ir rinkos veikla, taip pat gali būti taikomi EIB. Todėl informacijos atskleidimui yra nustatyti tam tikri apribojimai. |
| --- | --- |

25.

Bankas, laikydamasis informacijos atskleidimo ir skaidrumo prielaidos politikos, privalo laikytis Europos teisėje, ypač Europos Bendrijų steigimo sutarties 287 straipsnyje (5), nustatytų profesinės paslapties įsipareigojimų, o taip pat asmeninių duomenų apsaugos įstatymų. Nacionaliniai įstatymai ir bankų sektoriaus standartai, kuriuose aptariamos verslo sutartys ir rinkos veikla, taip pat gali būti taikomi EIB. Todėl informacijos atskleidimui yra nustatyti tam tikri apribojimai.

| 26. | Teisė susipažinti ir dirbti su informacija nesuteikiama, jei jos atskleidimas gali pažeisti:






  — | viešųjų interesų, susijusių su tarptautiniais santykiais ar ES, jos institucijų ir organų finansine, pinigų ar ekonomine politika, apsaugą, |
| --- | --- | --- |

26.

Teisė susipažinti ir dirbti su informacija nesuteikiama, jei jos atskleidimas gali pažeisti:

—

viešųjų interesų, susijusių su tarptautiniais santykiais ar ES, jos institucijų ir organų finansine, pinigų ar ekonomine politika, apsaugą,

| — | asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač tas ES teisės nuostatas, kurios taikomos asmens duomenų apsaugai. |
| --- | --- |

—

asmens privatumą ir neliečiamumą, ypač tas ES teisės nuostatas, kurios taikomos asmens duomenų apsaugai.

| 27. | Išskyrus atvejus, kai pirmenybė teikiama visuomenės interesui, teisė susipažinti su informacija taip pat nebus suteikta, jei informacijos atskleidimas trukdytų:






  — | teisminiam nagrinėjimui ir teisinėms konsultacijoms, |
| --- | --- | --- |

27.

Išskyrus atvejus, kai pirmenybė teikiama visuomenės interesui, teisė susipažinti su informacija taip pat nebus suteikta, jei informacijos atskleidimas trukdytų:

—

teisminiam nagrinėjimui ir teisinėms konsultacijoms,

| — | patikrinimų, tyrimų ir audito tikslams, |
| --- | --- |

—

patikrinimų, tyrimų ir audito tikslams,

| — | apsaugoti komercinius fizinių ar juridinių asmenų interesus, įskaitant intelektinę nuosavybę, |
| --- | --- |

—

apsaugoti komercinius fizinių ar juridinių asmenų interesus, įskaitant intelektinę nuosavybę,

| — | Banko vidaus sprendimų priėmimo proceso neliečiamumą. |
| --- | --- |

—

Banko vidaus sprendimų priėmimo proceso neliečiamumą.

| 28. | Informacija, kuri paprastai laikoma Banko konfidencialių santykių su jo verslo partneriais dalimi, yra projekto rengėjo prašymas finansuoti projektą, informacija apie paskolos dydį ir finansavimo sutartis. Bankas neprieštarauja, kad projektų rengėjai, paskolų gavėjai ar kitos kompetentingos šalys skelbtų informaciją apie savo santykius ir susitarimus su EIB. |
| --- | --- |

28.

Informacija, kuri paprastai laikoma Banko konfidencialių santykių su jo verslo partneriais dalimi, yra projekto rengėjo prašymas finansuoti projektą, informacija apie paskolos dydį ir finansavimo sutartis. Bankas neprieštarauja, kad projektų rengėjai, paskolų gavėjai ar kitos kompetentingos šalys skelbtų informaciją apie savo santykius ir susitarimus su EIB.

| 29. | Verslo partneriai supažindinami su EIB „Informacijos atskleidimo politika“ jau pačioje derybų pradžioje. |
| --- | --- |

29.

Verslo partneriai supažindinami su EIB „Informacijos atskleidimo politika“ jau pačioje derybų pradžioje.

| 30. | „Valdymo komiteto siūlymas Direktorių valdybai dėl projekto finansavimo“ skelbiamas tik Direktorių valdybai jį patvirtinus.






  — | Viešojo sektoriaus projektų atveju Valdymo komiteto siūlymas skelbiamas gavus atitinkamą prašymą. Valdyba gali priimti nutarimą neskelbti finansavimo pasiūlymo komerciniu požiūriu atsargumo reikalaujančiais atvejais. |
| --- | --- | --- |

30.

„Valdymo komiteto siūlymas Direktorių valdybai dėl projekto finansavimo“ skelbiamas tik Direktorių valdybai jį patvirtinus.

—

Viešojo sektoriaus projektų atveju Valdymo komiteto siūlymas skelbiamas gavus atitinkamą prašymą. Valdyba gali priimti nutarimą neskelbti finansavimo pasiūlymo komerciniu požiūriu atsargumo reikalaujančiais atvejais.

| — | Privataus sektoriaus projektų atveju Banko privačių partnerių informacija neskelbiama, jei jie nurodė, kad informacija konfidenciali. |
| --- | --- |

—

Privataus sektoriaus projektų atveju Banko privačių partnerių informacija neskelbiama, jei jie nurodė, kad informacija konfidenciali.

| 31. | Visi viešojo sektoriaus projektai įtraukiami į Banko svetainėje skelbiamą projektų sąrašą prieš Valdybai juos patvirtinant. Ten pat skelbiami ir visi privačiojo sektoriaus projektai, jei Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo skelbtas tarptautinis konkursas ir (arba) jei projektui taikomas poveikio aplinkai įvertinimas.
  Tačiau siekiant apsaugoti teisėtus komercinius interesus kai kurie privačiojo sektoriaus projektai neskelbiami, kol jų nepatvirtina Valdyba, o kai kuriais atvejais net iki tol, kol nepasirašoma paskolos suteikimo sutartis. |
| --- | --- |

31.

Visi viešojo sektoriaus projektai įtraukiami į Banko svetainėje skelbiamą projektų sąrašą prieš Valdybai juos patvirtinant. Ten pat skelbiami ir visi privačiojo sektoriaus projektai, jei Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje buvo skelbtas tarptautinis konkursas ir (arba) jei projektui taikomas poveikio aplinkai įvertinimas.

Tačiau siekiant apsaugoti teisėtus komercinius interesus kai kurie privačiojo sektoriaus projektai neskelbiami, kol jų nepatvirtina Valdyba, o kai kuriais atvejais net iki tol, kol nepasirašoma paskolos suteikimo sutartis.

| 32. | Informacijos atskleidimas ribojamas ir tais atvejais, kai vietiniams bankams skiriamos lėšos finansuoti jų klientų projektus pagal paskolų per užsienio bankus sutartis su EIB. Ši informacija priklauso banko tarpininko kompetencijai kaip įprastų verslo santykių tarp banko ir jo klientų dalis (6). Vis dėlto, EIB neprieštarautų, jei tarpininkaujantis bankas paskelbtų informaciją apie savo santykius su EIB. |
| --- | --- |

32.

Informacijos atskleidimas ribojamas ir tais atvejais, kai vietiniams bankams skiriamos lėšos finansuoti jų klientų projektus pagal paskolų per užsienio bankus sutartis su EIB. Ši informacija priklauso banko tarpininko kompetencijai kaip įprastų verslo santykių tarp banko ir jo klientų dalis (6). Vis dėlto, EIB neprieštarautų, jei tarpininkaujantis bankas paskelbtų informaciją apie savo santykius su EIB.

| 33. | Skolinimosi operacijų atveju informacijos atskleidimas yra ribotas konfidencialumo sumetimais, jei vykdomas uždaras platinimas. Bankas skelbia informacijos apie investuotoją ir antrinės rinkos veiklą santrauką. Neskelbiama tik konfidenciali informacija, susijusi su investuotojais ar bankais. Vis dėlto leisdamas obligacijų emisijas Bankas kiek įmanoma didins skaidrumą. |
| --- | --- |

33.

Skolinimosi operacijų atveju informacijos atskleidimas yra ribotas konfidencialumo sumetimais, jei vykdomas uždaras platinimas. Bankas skelbia informacijos apie investuotoją ir antrinės rinkos veiklą santrauką. Neskelbiama tik konfidenciali informacija, susijusi su investuotojais ar bankais. Vis dėlto leisdamas obligacijų emisijas Bankas kiek įmanoma didins skaidrumą.

| 34. | Kai informacijos atskleidimo požiūriu vertinami trečiosios šalies dokumentai, Bankas konsultuojasi su tokia šalimi, kad galėtų nuspręsti, ar dokumente pateikta informacija yra konfidenciali, išskyrus atvejus, kai ir taip aišku, ar dokumento informacija skelbtina, ar ne. |
| --- | --- |

34.

Kai informacijos atskleidimo požiūriu vertinami trečiosios šalies dokumentai, Bankas konsultuojasi su tokia šalimi, kad galėtų nuspręsti, ar dokumente pateikta informacija yra konfidenciali, išskyrus atvejus, kai ir taip aišku, ar dokumento informacija skelbtina, ar ne.

| 35. | Informacijos atskleidimo apribojimai, kuriais siekiama apsaugoti paties Banko sprendimų priėmimo proceso neliečiamumą, leidžia tiesiogiai ir atvirai keistis nuomonėmis ir įvertinimais. Neskelbiami tokie dokumentai, kuriuose reiškiama nuomonė yra pasitarimų ir išankstinių konsultacijų dalis, skirta tik vidaus naudojimui, pavyzdžiui, išankstinis informacinis pranešimas (7), pasiūlymas leisti įvertinti projekto poveikį, prašymas Europos Komisijai ar ES valstybei narei pareikšti nuomonę ir pasiūlymas vesti derybas dėl operacijos. Tokia pati nuostata taikoma ir Valdymo komiteto, Direktorių valdybos ar Valdytojų tarybos protokolams. |
| --- | --- |

35.

Informacijos atskleidimo apribojimai, kuriais siekiama apsaugoti paties Banko sprendimų priėmimo proceso neliečiamumą, leidžia tiesiogiai ir atvirai keistis nuomonėmis ir įvertinimais. Neskelbiami tokie dokumentai, kuriuose reiškiama nuomonė yra pasitarimų ir išankstinių konsultacijų dalis, skirta tik vidaus naudojimui, pavyzdžiui, išankstinis informacinis pranešimas (7), pasiūlymas leisti įvertinti projekto poveikį, prašymas Europos Komisijai ar ES valstybei narei pareikšti nuomonę ir pasiūlymas vesti derybas dėl operacijos. Tokia pati nuostata taikoma ir Valdymo komiteto, Direktorių valdybos ar Valdytojų tarybos protokolams.

| 36. | Jei anksčiau aptarti informacijos atskleidimo apribojimai taikomi tik daliai pageidaujamo susipažinti dokumento, kitų dalių informacija yra paskelbiama. |
| --- | --- |

36.

Jei anksčiau aptarti informacijos atskleidimo apribojimai taikomi tik daliai pageidaujamo susipažinti dokumento, kitų dalių informacija yra paskelbiama.

| 37. | Apribojimai taikomi tik tol, kol tokią apsaugą pateisina dokumento turinys. Išimtys gali būti taikomos ne ilgiau kaip 30 metų. Kai dokumentams išimtys taikomos dėl privatumo, komercinių interesų ar Banko vidaus sprendimų priėmimo proceso neliečiamumo, jei reikia, šios išimtys gali būti taikomos ir šiam laikotarpiui praėjus. |
| --- | --- |

37.

Apribojimai taikomi tik tol, kol tokią apsaugą pateisina dokumento turinys. Išimtys gali būti taikomos ne ilgiau kaip 30 metų. Kai dokumentams išimtys taikomos dėl privatumo, komercinių interesų ar Banko vidaus sprendimų priėmimo proceso neliečiamumo, jei reikia, šios išimtys gali būti taikomos ir šiam laikotarpiui praėjus.

Europos investicijų fondas

| 38. | Bendrieji „Informacijos atskleidimo politikos“ principai taikomi visai EIB grupei, kurią sudaro EIB ir Europos investicijų fondas (www.eif.org). EIF yra Grupės rizikos kapitalo padalinys ir garantijų mažoms ir vidutinėms įmonėms teikėjas. Konkrečios taisyklės dėl visuomenės teisių gauti EIF dokumentus parengtos ir paskelbtos atskirai. |
| --- | --- |

38.

Bendrieji „Informacijos atskleidimo politikos“ principai taikomi visai EIB grupei, kurią sudaro EIB ir Europos investicijų fondas (www.eif.org). EIF yra Grupės rizikos kapitalo padalinys ir garantijų mažoms ir vidutinėms įmonėms teikėjas. Konkrečios taisyklės dėl visuomenės teisių gauti EIF dokumentus parengtos ir paskelbtos atskirai.

Atskaitingumas, įgyvendinimas ir vertinimas

| 39. | Informacijos atskleidimo politika ir jos kokybė nuolatos vertinama vadovaujant Banko Valdymo komitetui. |
| --- | --- |

39.

Informacijos atskleidimo politika ir jos kokybė nuolatos vertinama vadovaujant Banko Valdymo komitetui.

| 40. | Kadangi sėkmingas „Informacijos atskleidimo politikos“ įgyvendinimas būtų neįmanomas be darbuotojų paramos ir supratimo, Bankas organizuoja savo personalo nariams pažintinio pobūdžio užsiėmimus skaidrumo ir informacijos atskleidimo, dialogo su suinteresuotomis šalimis, Banko socialinės atsakomybės ir kitomis susijusiomis temomis. |
| --- | --- |

40.

Kadangi sėkmingas „Informacijos atskleidimo politikos“ įgyvendinimas būtų neįmanomas be darbuotojų paramos ir supratimo, Bankas organizuoja savo personalo nariams pažintinio pobūdžio užsiėmimus skaidrumo ir informacijos atskleidimo, dialogo su suinteresuotomis šalimis, Banko socialinės atsakomybės ir kitomis susijusiomis temomis.

| 41. | Oficiali „Informacijos atskleidimo politika“ bus peržiūrima kas trejus metus. Savo interneto svetainėje EIB yra sukūręs specialią pašto dėžutę (infopol@eib.org), kad visus metus galėtų gauti visuomenės pastabas šiais klausimais. |
| --- | --- |

41.

Oficiali „Informacijos atskleidimo politika“ bus peržiūrima kas trejus metus. Savo interneto svetainėje EIB yra sukūręs specialią pašto dėžutę (infopol@eib.org), kad visus metus galėtų gauti visuomenės pastabas šiais klausimais.

| 42. | Visuomenė gali sekti, kaip EIB sekasi įgyvendinti savo tikslus tokiose srityse kaip skaidrumas ir informacijos atskleidimas, susipažindama su strateginiu Banko veiklos planu (www.eib.org/about/objective/), o taip pat kitais svarbiais dokumentais, tokiais kaip EIB metinė ataskaita ir ypač metinė, „Banko atsakomybės ataskaita“. |
| --- | --- |

42.

Visuomenė gali sekti, kaip EIB sekasi įgyvendinti savo tikslus tokiose srityse kaip skaidrumas ir informacijos atskleidimas, susipažindama su strateginiu Banko veiklos planu (www.eib.org/about/objective/), o taip pat kitais svarbiais dokumentais, tokiais kaip EIB metinė ataskaita ir ypač metinė, „Banko atsakomybės ataskaita“.

| 43. | Bankas sukūrė apeliacijų pateikimo mechanizmą, kuris aprašytas skirsnyje Apeliacijos pateikimo nuostatos (žr. 106–108 punktus). |
| --- | --- |

43.

Bankas sukūrė apeliacijų pateikimo mechanizmą, kuris aprašytas skirsnyje Apeliacijos pateikimo nuostatos (žr. 106–108 punktus).

| 44. | Bankas palaiko artimus ryšius su kitomis ES ir tarptautinėmis institucijomis bei organais, kad galėtų stebėti ir keistis nuomonėmis apie informacijos atskleidimo politikos ir praktikos naujoves. Be to, skaidrumo ir informacijos atskleidimo klausimus Bankas sprendžia vykstant nuolatiniam dialogui su pilietine visuomene. |
| --- | --- |

44.

Bankas palaiko artimus ryšius su kitomis ES ir tarptautinėmis institucijomis bei organais, kad galėtų stebėti ir keistis nuomonėmis apie informacijos atskleidimo politikos ir praktikos naujoves. Be to, skaidrumo ir informacijos atskleidimo klausimus Bankas sprendžia vykstant nuolatiniam dialogui su pilietine visuomene.

Informacijos atskleidimas ir platinimas

| 45. | Šiame skyriuje aptariama informacija trijose Banko veiklos srityse:






  — | Politika, strategija ir sprendimų priėmimo procesas; |
| --- | --- | --- |

45.

Šiame skyriuje aptariama informacija trijose Banko veiklos srityse:

—

Politika, strategija ir sprendimų priėmimo procesas;

| — | Skolinimas; |
| --- | --- |

—

Skolinimas;

| — | Skolinimasis. |
| --- | --- |

—

Skolinimasis.

| 46. | Skirsniuose apie skolinimą ir skolinimąsi skiriamas nuolatinis informacijos atskleidimas ir informacijos atskleidimas pagal užklausimą. Skirsnyje apie politiką, strategiją ir sprendimų priėmimo procesą nurodyti svarbiausi dokumentai, kurie skelbiami nuolatos — jie atspindi Banko konsultacijų su visuomene politiką kai kuriais politikos aspektais. |
| --- | --- |

46.

Skirsniuose apie skolinimą ir skolinimąsi skiriamas nuolatinis informacijos atskleidimas ir informacijos atskleidimas pagal užklausimą. Skirsnyje apie politiką, strategiją ir sprendimų priėmimo procesą nurodyti svarbiausi dokumentai, kurie skelbiami nuolatos — jie atspindi Banko konsultacijų su visuomene politiką kai kuriais politikos aspektais.

Informavimas apie politiką, strategijas ir sprendimų priėmimo procesą

Teisės aktai ir kiti svarbiausi dokumentai

Politika ir strategija

| 47. | EIB Statutas (EIB Statute) nustato Banko veiklos institucinę, teisinę ir valdymo struktūrą. |
| --- | --- |

47.

EIB Statutas (EIB Statute) nustato Banko veiklos institucinę, teisinę ir valdymo struktūrą.

| 48. | Procedūrų taisyklės (Rules of Procedure) skirtos Banko sprendimus priimantiems organams, Audito komitetui ir darbuotojams. |
| --- | --- |

48.

Procedūrų taisyklės (Rules of Procedure) skirtos Banko sprendimus priimantiems organams, Audito komitetui ir darbuotojams.

| 49. | EIB grupės metinę ataskaitą (EIB Group Annual Report) sudaro trys atskiri tomai:






  — | EIB grupės finansinėje ataskaitoje (EIB Group Financial Report) pateikiamos EIB grupės, EIB, Kotonu investavimo programos, FEMIP Patikos fondo ir EIF finansinės ataskaitos kartu su susijusiais aiškinamaisiais priedais (8). |
| --- | --- | --- |

49.

EIB grupės metinę ataskaitą (EIB Group Annual Report) sudaro trys atskiri tomai:

—

EIB grupės finansinėje ataskaitoje (EIB Group Financial Report) pateikiamos EIB grupės, EIB, Kotonu investavimo programos, FEMIP Patikos fondo ir EIF finansinės ataskaitos kartu su susijusiais aiškinamaisiais priedais (8).

| — | EIB grupės veiklos ataskaitoje (EIB Group Activity Report) aptariamos svarbiausios veiklos sritys per praėjusius finansinius metus ir apžvelgiamos ateities perspektyvos. |
| --- | --- |

—

EIB grupės veiklos ataskaitoje (EIB Group Activity Report) aptariamos svarbiausios veiklos sritys per praėjusius finansinius metus ir apžvelgiamos ateities perspektyvos.

| — | Statistinėje ataskaitoje (Statistical Report) pateikiamas EIB finansuotų projektų ir Banko emisijų sąrašas, o taip pat EIF projektų sąrašas. Be to, joje pateikiamos ataskaitinių metų ir prajsių penkerių metų suvestinės lentelės. |
| --- | --- |

—

Statistinėje ataskaitoje (Statistical Report) pateikiamas EIB finansuotų projektų ir Banko emisijų sąrašas, o taip pat EIF projektų sąrašas. Be to, joje pateikiamos ataskaitinių metų ir prajsių penkerių metų suvestinės lentelės.

| 50. | Banko veiklos planas (Corporate Operational Plan) nustato veiklos prioritetus ir apibrėžia vidutinės trukmės politiką, atitinkančią Valdytojų numatytus Banko tikslus. Apimdamas trejų metų laikotarpį, jis sudaromas kiekvieniems metams ir pritaikomas, atsižvelgiant į naujus įgaliojimus, ES politikos kryptis ir ekonominio klimato pokyčius. Jis nustato etaloną, kuriuo remiantis vertinami EIB metinėse ataskaitose skelbiami veiklos rezultatai. |
| --- | --- |

50.

Banko veiklos planas (Corporate Operational Plan) nustato veiklos prioritetus ir apibrėžia vidutinės trukmės politiką, atitinkančią Valdytojų numatytus Banko tikslus. Apimdamas trejų metų laikotarpį, jis sudaromas kiekvieniems metams ir pritaikomas, atsižvelgiant į naujus įgaliojimus, ES politikos kryptis ir ekonominio klimato pokyčius. Jis nustato etaloną, kuriuo remiantis vertinami EIB metinėse ataskaitose skelbiami veiklos rezultatai.

| 51. | Kuriant naują EIB grupės strategiją (Towards a New Strategy for the EIB Group) — dokumente, kurį Valdytojų taryba patvirtino 2005 m. birželio mėn., nubrėžiamos bendros EIB grupės ateities strategijos gairės. Sprendimai dėl šios strategijos elementų įgyvendinimo įtraukti į įgyvendinamą Banko veiklos planą. |
| --- | --- |

51.

Kuriant naują EIB grupės strategiją (Towards a New Strategy for the EIB Group) — dokumente, kurį Valdytojų taryba patvirtino 2005 m. birželio mėn., nubrėžiamos bendros EIB grupės ateities strategijos gairės. Sprendimai dėl šios strategijos elementų įgyvendinimo įtraukti į įgyvendinamą Banko veiklos planą.

| 52. | EIB informacija (EIB Information) — dokumentas, kuriame tris-keturis kartus per metus pristatomos EIB naujienos. |
| --- | --- |

52.

EIB informacija (EIB Information) — dokumentas, kuriame tris-keturis kartus per metus pristatomos EIB naujienos.

Skaidrumas, valdymas ir Banko atsakomybė

| 53. | Skaidrumo politika (Transparency policy): skaidrumas — vienas iš pagrindinių Banko strateginių tikslų, atspindintis jo kaip ES politiką įgyvendinančio banko vaidmenį. Ši politika išdėstyta dokumente Skaidrumas — ataskaita ir pasiūlymai (Transparency — Report and Proposals) (2004 m. birželio mėn.); jame aptariamas įmonės valdymas, etika ir atlyginimai, finansinės ataskaitos ir kontrolė bei įvertinimas ir bankinė veikla. |
| --- | --- |

53.

Skaidrumo politika (Transparency policy): skaidrumas — vienas iš pagrindinių Banko strateginių tikslų, atspindintis jo kaip ES politiką įgyvendinančio banko vaidmenį. Ši politika išdėstyta dokumente Skaidrumas — ataskaita ir pasiūlymai (Transparency — Report and Proposals) (2004 m. birželio mėn.); jame aptariamas įmonės valdymas, etika ir atlyginimai, finansinės ataskaitos ir kontrolė bei įvertinimas ir bankinė veikla.

| 54. | EIB valdymo deklaracija (Statement on Governance) paaiškina Banko valdymo principus. Joje aptariamas sprendimų priėmimas ir priežiūros organai, patirtis, etikos klausimai ir interesų konfliktai, atlyginimai ir kitos išmokos, išorinės stebėsenos struktūros, finansinės ataskaitos ir informacija apie rizikos kontrolę, vadovų kontroliavimas, atitiktis, vidaus auditas ir kontrolės sistema, strategijos įgyvendinimas ir šio proceso priežiūra bei skaidrumas. |
| --- | --- |

54.

EIB valdymo deklaracija (Statement on Governance) paaiškina Banko valdymo principus. Joje aptariamas sprendimų priėmimas ir priežiūros organai, patirtis, etikos klausimai ir interesų konfliktai, atlyginimai ir kitos išmokos, išorinės stebėsenos struktūros, finansinės ataskaitos ir informacija apie rizikos kontrolę, vadovų kontroliavimas, atitiktis, vidaus auditas ir kontrolės sistema, strategijos įgyvendinimas ir šio proceso priežiūra bei skaidrumas.

| 55. | Banko socialinės atsakomybės deklaracija (Statement on Corporate Social Responsibility) — tai dokumentas, kuriame išdėstyti bendrieji atsakomybės pilietinei visuomenei principai ir įsipareigojimai dėl jų įgyvendinimo. Jos pagrindu rengiamos detalios rekomendacijos ir tolesnės ataskaitos. Be to, deklaracijoje aprašomi principai, kuriais EIB vadovaujasi integruodamas socialinius ir aplinkosauginius aspektus į savo verslo operacijas (taip pat žr. Banko atsakomybės ataskaitą toliau). |
| --- | --- |

55.

Banko socialinės atsakomybės deklaracija (Statement on Corporate Social Responsibility) — tai dokumentas, kuriame išdėstyti bendrieji atsakomybės pilietinei visuomenei principai ir įsipareigojimai dėl jų įgyvendinimo. Jos pagrindu rengiamos detalios rekomendacijos ir tolesnės ataskaitos. Be to, deklaracijoje aprašomi principai, kuriais EIB vadovaujasi integruodamas socialinius ir aplinkosauginius aspektus į savo verslo operacijas (taip pat žr. Banko atsakomybės ataskaitą toliau).

| 56. | Banko atsakomybės ataskaitos (Corporate Responsibility Report) pirmasis leidimas (2006 m.) skirtas etikos ir valdymo, skaidrumo ir atskaitingumo, atsakingo finansavimo ir Banko įtakos įvertinimui. Taip pat jame rasite informaciją apie EIB veiklą aplinkosaugos srityje, kuri anksčiau būdavo pateikiama Banko aplinkosaugos ataskaitoje. |
| --- | --- |

56.

Banko atsakomybės ataskaitos (Corporate Responsibility Report) pirmasis leidimas (2006 m.) skirtas etikos ir valdymo, skaidrumo ir atskaitingumo, atsakingo finansavimo ir Banko įtakos įvertinimui. Taip pat jame rasite informaciją apie EIB veiklą aplinkosaugos srityje, kuri anksčiau būdavo pateikiama Banko aplinkosaugos ataskaitoje.

| 57. | Informacijos atskleidimo politikos (Public Disclosure Policy) dokumente aprašoma šiuo metu (2006 m.) taikoma Banko politika, informacijos atskleidimo principai ir taisyklės. Ši politika grindžiama informacijos atskleidimo prielaida, išskyrus atvejus, kai yra svarbių priežasčių informacijos neatskleisti. Be to, šiame dokumente aptariamos informacijos užklausų tvarkymo procedūros ir pareiškėjų apeliacijų pateikimo tvarka. |
| --- | --- |

57.

Informacijos atskleidimo politikos (Public Disclosure Policy) dokumente aprašoma šiuo metu (2006 m.) taikoma Banko politika, informacijos atskleidimo principai ir taisyklės. Ši politika grindžiama informacijos atskleidimo prielaida, išskyrus atvejus, kai yra svarbių priežasčių informacijos neatskleisti. Be to, šiame dokumente aptariamos informacijos užklausų tvarkymo procedūros ir pareiškėjų apeliacijų pateikimo tvarka.

| 58. | Kovos su korupcija ir sukčiavimu vadove (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) apibendrinti pagrindiniai Banko dabartinės politikos elementai, grindžiami Banko etikos kodeksais, Pirkimų vadovu ir vidaus instrukcijomis bei susitarimais, įskaitant finansinių sutarčių sąlygas. |
| --- | --- |

58.

Kovos su korupcija ir sukčiavimu vadove (Guidelines on Fighting Corruption and Fraud) apibendrinti pagrindiniai Banko dabartinės politikos elementai, grindžiami Banko etikos kodeksais, Pirkimų vadovu ir vidaus instrukcijomis bei susitarimais, įskaitant finansinių sutarčių sąlygas.

Tvari plėtra

| 59. | Aplinkosaugos ir socialinė politika, strategijos ir procedūros: dokumentuose Aplinkosaugos deklaracija (Environmental Statement) ir Aplinkosaugos procedūros (Environmental Procedures) aptariama politika ir vidaus gairės, standartai, procedūros ir veiklos organizavimas aplinkosaugos srityje, aprašoma, kaip EIB vertina visų projektų, kurių finansavimas svarstomas, aplinkosaugos ir socialinius aspektus, taikomą teisės sistemą priklausomai nuo to, kur vykdomas projektas, ir projektų rengėjų atsakomybę aplinkos apsaugos atžvilgiu, įskaitant gamtos išsaugojimo reikalavimus. |
| --- | --- |

59.

Aplinkosaugos ir socialinė politika, strategijos ir procedūros: dokumentuose Aplinkosaugos deklaracija (Environmental Statement) ir Aplinkosaugos procedūros (Environmental Procedures) aptariama politika ir vidaus gairės, standartai, procedūros ir veiklos organizavimas aplinkosaugos srityje, aprašoma, kaip EIB vertina visų projektų, kurių finansavimas svarstomas, aplinkosaugos ir socialinius aspektus, taikomą teisės sistemą priklausomai nuo to, kur vykdomas projektas, ir projektų rengėjų atsakomybę aplinkos apsaugos atžvilgiu, įskaitant gamtos išsaugojimo reikalavimus.

| 60. | Socialinis projektų įvertinimas besivystančiose valstybėse: Europos investicijų banko požiūris (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) nusako dabartinę EIB socialinio projektų vertinimo praktiką besivystančiose valstybėse, skatinant jų tvarią plėtrą. Dokumente atsispindi vis didėjanti socialinių klausimų svarba šiame kontekste ir paaiškinamas Banko tikslas palaipsniui užimti vis aktyvesnę poziciją svarstant socialinės gerovės problemas, daugiausia dėmesio skiriant besivystančioms valstybėms. |
| --- | --- |

60.

Socialinis projektų įvertinimas besivystančiose valstybėse: Europos investicijų banko požiūris (The Social Assessment of Projects in Developing Countries: The Approach of the European Investment Bank) nusako dabartinę EIB socialinio projektų vertinimo praktiką besivystančiose valstybėse, skatinant jų tvarią plėtrą. Dokumente atsispindi vis didėjanti socialinių klausimų svarba šiame kontekste ir paaiškinamas Banko tikslas palaipsniui užimti vis aktyvesnę poziciją svarstant socialinės gerovės problemas, daugiausia dėmesio skiriant besivystančioms valstybėms.

| 61. | Investicinių projektų poveikio plėtrai vertinimo koncepcija (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) paaiškina, kaip geriau įvertinti investicinio projekto (9) operacijų indėlį įgyvendinant Europos Sąjungos– Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno valstybių Kotonu susitarimo tikslus. Čia, siekiant įvertinti atskirų projektų poveikį plėtrai, daugiausia dėmesio skiriama finansiniam, ekonominiam, socialiniam, aplikosaugos, įmonių valdymo indėliui, įgyvendinant IF strategiją ir Tūkstantmečio plėtros tikslus. |
| --- | --- |

61.

Investicinių projektų poveikio plėtrai vertinimo koncepcija (Development Impact Assessment Framework of Investment Facility Projects) paaiškina, kaip geriau įvertinti investicinio projekto (9) operacijų indėlį įgyvendinant Europos Sąjungos– Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno valstybių Kotonu susitarimo tikslus. Čia, siekiant įvertinti atskirų projektų poveikį plėtrai, daugiausia dėmesio skiriama finansiniam, ekonominiam, socialiniam, aplikosaugos, įmonių valdymo indėliui, įgyvendinant IF strategiją ir Tūkstantmečio plėtros tikslus.

Sprendimų priėmimas

Etikos kodeksai

| 62. | Savo interneto svetainėje Bankas skelbia visus Etikos kodeksus, taikomus Direktorių valdybai, Valdymo komitetui, Audito komitetui ir EIB personalo nariams:






  — | EIB Audito komiteto narių etikos kodeksas (Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB), |
| --- | --- | --- |

62.

Savo interneto svetainėje Bankas skelbia visus Etikos kodeksus, taikomus Direktorių valdybai, Valdymo komitetui, Audito komitetui ir EIB personalo nariams:

—

EIB Audito komiteto narių etikos kodeksas (Code of Conduct for the Members of the Audit Committee of the EIB),

| — | EIB Valdymo komiteto narių etikos kodeksas (Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB), |
| --- | --- |

—

EIB Valdymo komiteto narių etikos kodeksas (Code of Conduct for the Members of the Management Committee of the EIB),

| — | EIB Direktorių valdybos narių etikos kodeksas (Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB), |
| --- | --- |

—

EIB Direktorių valdybos narių etikos kodeksas (Code of Conduct for the Members of the Board of Directors of the EIB),

| — | Darbuotojų etikos kodeksas (Staff Code of Conduct). |
| --- | --- |

—

Darbuotojų etikos kodeksas (Staff Code of Conduct).

| 63. | Taip pat Bankas skelbia smulkią informaciją apie sprendimus priimančių organų ir priežiūros organų narių bei darbuotojų atlyginimus ir kitas išmokas. |
| --- | --- |

63.

Taip pat Bankas skelbia smulkią informaciją apie sprendimus priimančių organų ir priežiūros organų narių bei darbuotojų atlyginimus ir kitas išmokas.

| 64. | Be to, skelbiami šie dokumentai:






  — | Direktorių valdybos posėdžių metinis kalendorius. |
| --- | --- | --- |

64.

Be to, skelbiami šie dokumentai:

—

Direktorių valdybos posėdžių metinis kalendorius.

| — | Direktorių valdybos narių asmeniniai pareiškimai: Direktorių valdybos nariai pasirašo asmeninį pareiškimą apie darbą ar turimas pareigas kitose įstaigose. Susilaikymas balsuojant interesų konflikto atvejais taip pat skelbiamas viešai. |
| --- | --- |

—

Direktorių valdybos narių asmeniniai pareiškimai: Direktorių valdybos nariai pasirašo asmeninį pareiškimą apie darbą ar turimas pareigas kitose įstaigose. Susilaikymas balsuojant interesų konflikto atvejais taip pat skelbiamas viešai.

| — | Valdymo komiteto narių asmeniniai pareiškimai: Valdymo komiteto nariai pasirašo finansinių interesų deklaraciją, panašią į tą, kurią pasirašo Europos Komisijos nariai. |
| --- | --- |

—

Valdymo komiteto narių asmeniniai pareiškimai: Valdymo komiteto nariai pasirašo finansinių interesų deklaraciją, panašią į tą, kurią pasirašo Europos Komisijos nariai.

| — | Aukščiausiojo lygio vadovų kalbos ir pareiškimai. |
| --- | --- |

—

Aukščiausiojo lygio vadovų kalbos ir pareiškimai.

Konsultacijos su visuomene politikos klausimais

| 65. | EIB tęs pradėtą viešųjų konsultacijų su visuomene procesą kai kurių politikos aspektų klausimais, daugiausia savo interneto svetainėje (Skaidrumo politika, 2004 m. birželis). |
| --- | --- |

65.

EIB tęs pradėtą viešųjų konsultacijų su visuomene procesą kai kurių politikos aspektų klausimais, daugiausia savo interneto svetainėje (Skaidrumo politika, 2004 m. birželis).

Informacija apie skolinimo operacijas

Nuolatinis informacijos platinimas

Publikacijos, susijusios su projekto ciklu

| 66. | Tinkamumo kriterijai (Eligibility Guidelines) aiškina EIB finansuojamų projektų Europos Sąjungos valstybėse narėse teisinį pagrindą. Skolinimas už ES ribų vykdomas pagal atskirus ES įgaliojimais suteiktus mandatus, kurie yra Europos Sąjungos užsienio bendradarbiavimo ir plėtros pagalbos politikos dalis. |
| --- | --- |

66.

Tinkamumo kriterijai (Eligibility Guidelines) aiškina EIB finansuojamų projektų Europos Sąjungos valstybėse narėse teisinį pagrindą. Skolinimas už ES ribų vykdomas pagal atskirus ES įgaliojimais suteiktus mandatus, kurie yra Europos Sąjungos užsienio bendradarbiavimo ir plėtros pagalbos politikos dalis.

| 67. | Projekto ciklas EIB (Project Cycle at the EIB) apibūdina Banko sprendimų dėl jo finansuojamų projektų priėmimo mechanizmą. Jame taip pat apžvelgiamos taikomos standartinės vertinimo ir stebėsenos procedūros, kurios parengiamos atsižvelgiant į specifines kiekvieno konkretaus projekto, kuriam įgyvendinti prašoma paskolos, ypatumus. |
| --- | --- |

67.

Projekto ciklas EIB (Project Cycle at the EIB) apibūdina Banko sprendimų dėl jo finansuojamų projektų priėmimo mechanizmą. Jame taip pat apžvelgiamos taikomos standartinės vertinimo ir stebėsenos procedūros, kurios parengiamos atsižvelgiant į specifines kiekvieno konkretaus projekto, kuriam įgyvendinti prašoma paskolos, ypatumus.

| 68. | Pirkimų vadovas (Guide to Procurement) projektų rengėjams ir jų tiekėjams suteikia informaciją apie EIB politiką, taikomą teisės sistemą ir sutartis, kurias reikia sudaryti, norint parduoti darbus, prekes ir paslaugas Banko finansuojamiems projektams. Jame taip pat smulkiai aprašomi atitinkami EIB ir projektų rengėjų vaidmenys. |
| --- | --- |

68.

Pirkimų vadovas (Guide to Procurement) projektų rengėjams ir jų tiekėjams suteikia informaciją apie EIB politiką, taikomą teisės sistemą ir sutartis, kurias reikia sudaryti, norint parduoti darbus, prekes ir paslaugas Banko finansuojamiems projektams. Jame taip pat smulkiai aprašomi atitinkami EIB ir projektų rengėjų vaidmenys.

| 69. | Statistinė ataskaita (Statistical Report) skelbiama kaip EIB metinės ataskaitos III tomas, kuriame pateikiami išsamūs duomenys apie Banko finansuotus projektus. Joje taip pat pateikiamas EIF finansuojamų projektų sąrašas ir statistiniai duomenys apie skolinimą pagal šalis, regionus, ES tikslus ir sektorius. |
| --- | --- |

69.

Statistinė ataskaita (Statistical Report) skelbiama kaip EIB metinės ataskaitos III tomas, kuriame pateikiami išsamūs duomenys apie Banko finansuotus projektus. Joje taip pat pateikiamas EIF finansuojamų projektų sąrašas ir statistiniai duomenys apie skolinimą pagal šalis, regionus, ES tikslus ir sektorius.

Projektų sąrašas (srautas)

| 70. | Savo interneto svetainėje Bankas iš anksto skelbia informaciją apie numatomus finansuoti projektus, pateikdamas tokių projektų sąrašą ir trumpą atitinkamo projekto aprašymą. Projektai įtraukiami į sąrašą prieš jų svarstymą EIB Direktorių valdyboje, išskyrus atvejus, kai dėl priverstinių priežasčių tikslingiau juos paskelbti vėliau (taip pat žr. 25–37 punktus skirsnyje Apribojimai). |
| --- | --- |

70.

Savo interneto svetainėje Bankas iš anksto skelbia informaciją apie numatomus finansuoti projektus, pateikdamas tokių projektų sąrašą ir trumpą atitinkamo projekto aprašymą. Projektai įtraukiami į sąrašą prieš jų svarstymą EIB Direktorių valdyboje, išskyrus atvejus, kai dėl priverstinių priežasčių tikslingiau juos paskelbti vėliau (taip pat žr. 25–37 punktus skirsnyje Apribojimai).

| 71. | Ypač svarbu paskelbti trumpą projekto aprašymą, kai Bankas prašo atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) ir Europos Komisijos nuomonės pagal EIB Statuto 21 straipsnį. Tai laikoma tinkamiausiu momentu pirmą kartą viešai pareikšti, jog Banko ir projekto rengėjo derybos jau pasiekė tą etapą, kad teikiant pasiūlymą Direktorių valdybai praktiškai nebėra abejonių dėl paskolos suteikimo. |
| --- | --- |

71.

Ypač svarbu paskelbti trumpą projekto aprašymą, kai Bankas prašo atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) ir Europos Komisijos nuomonės pagal EIB Statuto 21 straipsnį. Tai laikoma tinkamiausiu momentu pirmą kartą viešai pareikšti, jog Banko ir projekto rengėjo derybos jau pasiekė tą etapą, kad teikiant pasiūlymą Direktorių valdybai praktiškai nebėra abejonių dėl paskolos suteikimo.

Trumpas projekto aprašymas

| 72. | Projekto aprašyme nurodomas projekto pavadinimas, projekto rengėjas ar finansų tarpininkas (paskoloms per užsienio bankus), projekto vykdymo vieta, jo atstovaujamas sektorius, apibūdinamas projekto turinys, jo tikslai, aplinkosaugos ir, jei reikia, socialiniai aspektai, pirkimų duomenys, EIB siūlomas finansavimas, bendra projekto vertė ir projekto būklė, pažymint, ar jis vertinamas „patvirtintas“ ar pasirašytas. Kai reikia, daromos nuorodos į Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) dokumentą ir skelbimą apie pirkimą. |
| --- | --- |

72.

Projekto aprašyme nurodomas projekto pavadinimas, projekto rengėjas ar finansų tarpininkas (paskoloms per užsienio bankus), projekto vykdymo vieta, jo atstovaujamas sektorius, apibūdinamas projekto turinys, jo tikslai, aplinkosaugos ir, jei reikia, socialiniai aspektai, pirkimų duomenys, EIB siūlomas finansavimas, bendra projekto vertė ir projekto būklė, pažymint, ar jis vertinamas „patvirtintas“ ar pasirašytas. Kai reikia, daromos nuorodos į Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) dokumentą ir skelbimą apie pirkimą.

| 73. | Jei reikia, prie projekto aprašymo pridedama jo elektroninė versija arba nuoroda į Projekto aplinkos vertinimo netechninio pobūdžio santrauką, o už ES ribų — analogiška Netechninio pobūdžio santrauka irPoveikio aplinkai deklaracija. EIB darbuotojai stengiasi suteikti informaciją visais konkrečiais poveikio aplinkai vertinimo ir,,Poveikio aplinkai deklaracijos klausimais ir nurodyti dokumentus. EIB ragina rengėjus skelbti informaciją savo interneto svetainėse. |
| --- | --- |

73.

Jei reikia, prie projekto aprašymo pridedama jo elektroninė versija arba nuoroda į Projekto aplinkos vertinimo netechninio pobūdžio santrauką, o už ES ribų — analogiška Netechninio pobūdžio santrauka irPoveikio aplinkai deklaracija. EIB darbuotojai stengiasi suteikti informaciją visais konkrečiais poveikio aplinkai vertinimo ir,,Poveikio aplinkai deklaracijos klausimais ir nurodyti dokumentus. EIB ragina rengėjus skelbti informaciją savo interneto svetainėse.

| 74. | Projektą pasirašius, jis būna projektų sąraše tol, kol yra paskelbiamas Banko metinėje ataskaitoje. |
| --- | --- |

74.

Projektą pasirašius, jis būna projektų sąraše tol, kol yra paskelbiamas Banko metinėje ataskaitoje.

Projektų poveikio aplinkai vertinimas

EIB politika, kuria remdamasis Bankas įgyvendina oficialų procesą, dažniau žinomą Poveikio aplinkai vertinimo (Environmental Impact Assessment) pavadinimu, apibendrinta jo Aplinkos apsaugos deklaracijoje (Environmental Statement) (2004 m.).

Bankas reikalauja, kad visi projektai, nepriklausomai nuo jų įgyvendinimo vietos, atitiktų Europos Sąjungos direktyvos dėl poveikio aplinkai vertinimo reikalavimus (principus ir praktiką) (85/337/EEB, su pakeitimais, padarytais direktyvomis 97/11/EEB ir 2003/35/EB), atsižvelgiant į reikalavimus atlikti oficialų Poveikio aplinkai vertinimą ir jo apimtį bei formą.

Poveikio aplinkai vertinimo direktyvoje nustatyta, kokioms projektų kategorijoms privaloma atlikti jo poveikio aplinkai vertinimą, kokią procedūrą taikyti, taip pat pateiktas vertinimo turinys. Direktyvos 5 straipsnio 1 dalis reikalauja, kad projekto rengėjas kompetentingoms institucijoms parengtų ataskaitą apie projekto poveikį aplinkai. Informacija, kurią reikia pateikti, ir, be kitų dalykų, Netechninio pobūdžio santrauka išdėstyta Direktyvos IV priede. Remiantis Direktyvos 6 ir 9 straipsniais, priimančioji valstybė ir jos kompetentingos institucijos turi užtikrinti, kad visuomenė būtų informuota apie siūlomą projektą ir su ja konsultuojamasi. Banko darbuotojai patikrina, ar šie reikalavimai įvykdyti, o jų išvados glaustai išdėstomos ataskaitoje EIB Direktorių valdybai.

Prie visų projektų, kuriems turi būti atliekamas poveikio aplinkai vertinimas, Bankas prideda Netechninio pobūdžio santrauką (arba nuorodas, kur galima su ja susipažinti) projektų sąraše. Jei projektas vykdomas ne ES, bet narystės siekiančiose valstybėse ir valstybėse kandidatėse, pridedama Poveikio aplinkai vertinimo deklaracija. Bankas peržiūri šiuos dokumentus, kad įsitikintų, ar buvo skirtas pakankamas dėmesys galimam poveikiui aplinkai, ir ar siūlomos poveikio sušvelninimo bei kompensavimo priemonės, o taip pat pasitikslina, ar aplinkosaugos valdymo planai juos įgyvendinant atitinka Banko reikalavimus.

Bankas skatina geros poveikio aplinkai vertinimo praktikos įgyvendinimą, aptardamas ją su projekto rengėju ir kitomis šalimis bei siekdamas užtikrinti, kad projektas atitiktų EIB aplinkosaugos standartus.

Paskolos per užsienio bankus

| 75. | Paskolų suteikimo per užsienio bankus operacijos skelbiamos projektų sąraše Banko interneto svetainėje. Be to, jei pageidaujama, Bankas skelbia suvestinius duomenis apie finansavimą suteikiant paskolas per užsienio bankus pagal šalis ir sektorius. |
| --- | --- |

75.

Paskolų suteikimo per užsienio bankus operacijos skelbiamos projektų sąraše Banko interneto svetainėje. Be to, jei pageidaujama, Bankas skelbia suvestinius duomenis apie finansavimą suteikiant paskolas per užsienio bankus pagal šalis ir sektorius.

Įvertinimo ataskaita

| 76. | Veiklą vertina atskira Generalinio inspektoriaus departamento Veiklos vertinimo grupė, nepriklausoma nuo veiklos direktoratų. Ši grupė parengia EIB finansinių operacijų ex-post teminį, sektorinį ir regioninį/šalies įvertinimą, kuris po aptarimo su Direktorių valdyba paskelbiamas internete. Metinė Veiklos įvertinimo apžvalgos ataskaita (Operations Evaluation Overview Report) yra ir išleidžiama atskiru leidiniu. |
| --- | --- |

76.

Veiklą vertina atskira Generalinio inspektoriaus departamento Veiklos vertinimo grupė, nepriklausoma nuo veiklos direktoratų. Ši grupė parengia EIB finansinių operacijų ex-post teminį, sektorinį ir regioninį/šalies įvertinimą, kuris po aptarimo su Direktorių valdyba paskelbiamas internete. Metinė Veiklos įvertinimo apžvalgos ataskaita (Operations Evaluation Overview Report) yra ir išleidžiama atskiru leidiniu.

Trumpi teminiai pranešimai apie projektą

| 77. | Tais atvejais, kai projektas kelia didelį visuomenės susidomėjimą, EIB savo svetainėje skelbia trumpą teminį pranešimą apie projektą. |
| --- | --- |

77.

Tais atvejais, kai projektas kelia didelį visuomenės susidomėjimą, EIB savo svetainėje skelbia trumpą teminį pranešimą apie projektą.

Pranešimai spaudai

| 78. | Svarbių projektų atveju EIB rengia pranešimus spaudai, paprastai pasirašant paskolos suteikimo sutartį. |
| --- | --- |

78.

Svarbių projektų atveju EIB rengia pranešimus spaudai, paprastai pasirašant paskolos suteikimo sutartį.

Informacijos atskleidimas pagal užklausimą

| 79. | Be įprastai spausdinamo projekto aprašymo, Bankas suteikia ir daugiau informacijos apie projektą:






  — | Valdymo komiteto pasiūlymą Direktorių valdybai dėl projekto finansavimo:






  — | Viešojo sektoriaus projektų atveju pasiūlymo turinys atskleidžiamas, išskyrus atvejus, kai Valdyba nusprendžia neatskleisti informacijos komerciniu požiūriu jautriais atvejais. |
| --- | --- | --- | --- |

79.

Be įprastai spausdinamo projekto aprašymo, Bankas suteikia ir daugiau informacijos apie projektą:

—

Valdymo komiteto pasiūlymą Direktorių valdybai dėl projekto finansavimo:

—

Viešojo sektoriaus projektų atveju pasiūlymo turinys atskleidžiamas, išskyrus atvejus, kai Valdyba nusprendžia neatskleisti informacijos komerciniu požiūriu jautriais atvejais.

| — | Privataus sektoriaus projektų atveju Banko privačiojo sektoriaus partnerių informacija gal būti paskelbta, jei jie nenurodė, kad informacija konfidenciali. |
| --- | --- |

—

Privataus sektoriaus projektų atveju Banko privačiojo sektoriaus partnerių informacija gal būti paskelbta, jei jie nenurodė, kad informacija konfidenciali.

| — | Informaciją iš Banko aplinkosaugos ir socialinės įtakos įvertinimo ataskaitos. |
| --- | --- |

—

Informaciją iš Banko aplinkosaugos ir socialinės įtakos įvertinimo ataskaitos.

| — | Informaciją iš Banko darbuotuojų misijų ataskaitų. |
| --- | --- |

—

Informaciją iš Banko darbuotuojų misijų ataskaitų.

Projekto dokumentai

Kiekvieno projekto atveju susikaupia tam tikras dokumentų ir susirašinėjimo raštų rinkinys. Projekto įgyvendinimo metu galima išskirti tam tikrus svarbiausius etapus, kada surenkama ir įvertinama būtina informacija.

Banko vertinimo procese gali būti parengti šie dokumentai, turintys didelę įtaką sprendimų priėmimo procesuose:

| — | Išankstinis informacinis pranešimas |
| --- | --- |

—

Išankstinis informacinis pranešimas

| — | Pasiūlymas leisti atlikti įvertinimą |
| --- | --- |

—

Pasiūlymas leisti atlikti įvertinimą

| — | Prašymas Europos Komisijai ir ES valstybei (-ėms) narei (-ėms) pareikšti nuomonę |
| --- | --- |

—

Prašymas Europos Komisijai ir ES valstybei (-ėms) narei (-ėms) pareikšti nuomonę

| — | Europos Komisijos nuomonė |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos nuomonė

| — | Valstybės (-ių) narės (-ių) nuomonė |
| --- | --- |

—

Valstybės (-ių) narės (-ių) nuomonė

| — | Pasiūlymas pradėti derybas dėl projekto, įskaitant įvairių EIB tarnybų nuomones |
| --- | --- |

—

Pasiūlymas pradėti derybas dėl projekto, įskaitant įvairių EIB tarnybų nuomones

| — | Valdymo komiteto pasiūlymas Direktorių valdybai dėl projekto finansavimo |
| --- | --- |

—

Valdymo komiteto pasiūlymas Direktorių valdybai dėl projekto finansavimo

| — | Oficialus projekto rengėjo prašymas finansuoti projektą |
| --- | --- |

—

Oficialus projekto rengėjo prašymas finansuoti projektą

| — | Finansinė sutartis |
| --- | --- |

—

Finansinė sutartis

Informacija apie skolinimosi operacijas

Nuolatinis informacijos platinimas

| 80. | Informacija apie EIB skolinimosi veiklą išdėstyta Banko veiklos plane, kuriame taip pat nurodomos numatomos finansavimo apimtys. |
| --- | --- |

80.

Informacija apie EIB skolinimosi veiklą išdėstyta Banko veiklos plane, kuriame taip pat nurodomos numatomos finansavimo apimtys.

| 81. | EIB privalo laikytis tos rinkos, kurioje platina savo vertybinius popierius, įstatymų. Bendras visų jurisdikcijų, kuriose veikia EIB, reikalavimas yra vienodas informacijos apie finansines priemones atskleidimas, kad niekas neįgytų konkurencinio pranašumo prekyboje. Apskritai EIB sieks užtikrinti, kad atitinkama informacija būtų paskelbiama tuo pačiu metu visais tinkamai patvirtintais priežiūros institucijų kanalais, taip pat jo interneto svetainėje. Informaciją apie EIB skolinimosi veiklą nuolatos teikia ir finansų tarpininkai. |
| --- | --- |

81.

EIB privalo laikytis tos rinkos, kurioje platina savo vertybinius popierius, įstatymų. Bendras visų jurisdikcijų, kuriose veikia EIB, reikalavimas yra vienodas informacijos apie finansines priemones atskleidimas, kad niekas neįgytų konkurencinio pranašumo prekyboje. Apskritai EIB sieks užtikrinti, kad atitinkama informacija būtų paskelbiama tuo pačiu metu visais tinkamai patvirtintais priežiūros institucijų kanalais, taip pat jo interneto svetainėje. Informaciją apie EIB skolinimosi veiklą nuolatos teikia ir finansų tarpininkai.

| 82. | Pagrindinės informavimo apie skolinimosi operacijas priemonės yra šios:






  — | Svarbiausios finansų naujienų agentūros, ypač Bloomberg ir Reuters, Banko interneto svetainė ir Privalomos informacijos teikimo tarnyba suteikia išsamią informaciją apie EIB veiklą kapitalo rinkose. |
| --- | --- | --- |

82.

Pagrindinės informavimo apie skolinimosi operacijas priemonės yra šios:

—

Svarbiausios finansų naujienų agentūros, ypač Bloomberg ir Reuters, Banko interneto svetainė ir Privalomos informacijos teikimo tarnyba suteikia išsamią informaciją apie EIB veiklą kapitalo rinkose.

| — | Kapitalo rinkų skiltis Banko svetainėje skirta Banko skolinimosi veiklai. Šie svetainės puslapiai supažindina su EIB kaip su emitentu ir suteikia informacijos apie svarbiausius jo skolinimosi operacijų aspektus, įskaitant emisijų lenteles ir nuorodas į platinimo cirkuliarus bei skolos vertybinių popierių emisijų programas. |
| --- | --- |

—

Kapitalo rinkų skiltis Banko svetainėje skirta Banko skolinimosi veiklai. Šie svetainės puslapiai supažindina su EIB kaip su emitentu ir suteikia informacijos apie svarbiausius jo skolinimosi operacijų aspektus, įskaitant emisijų lenteles ir nuorodas į platinimo cirkuliarus bei skolos vertybinių popierių emisijų programas.

| — | Viešai platinami privalomieji dokumentai. |
| --- | --- |

—

Viešai platinami privalomieji dokumentai.

| — | EIB grupės metinės ataskaitos dalį sudaro finansinė ataskaita, kurioje pristatoma skolinimosi operacijų, iždo ir likvidumo valdymo metinė apžvalga. Dar vienas metinės ataskaitos dokumentas yra statistikos priedas, kuriame išvardijamos kapitalo rinkoje įvykdytos operacijos su obligacijomis. |
| --- | --- |

—

EIB grupės metinės ataskaitos dalį sudaro finansinė ataskaita, kurioje pristatoma skolinimosi operacijų, iždo ir likvidumo valdymo metinė apžvalga. Dar vienas metinės ataskaitos dokumentas yra statistikos priedas, kuriame išvardijamos kapitalo rinkoje įvykdytos operacijos su obligacijomis.

| — | Pristatymų dokumentai. |
| --- | --- |

—

Pristatymų dokumentai.

| — | Periodiniai naujienų biuleteniai investuotojams. |
| --- | --- |

—

Periodiniai naujienų biuleteniai investuotojams.

| — | Pranešimai spaudai apie ypatingai svarbią ar privalomą paskelbti pagal informacijos atskleidimo reikalavimus skolinimosi veiklą. |
| --- | --- |

—

Pranešimai spaudai apie ypatingai svarbią ar privalomą paskelbti pagal informacijos atskleidimo reikalavimus skolinimosi veiklą.

| — | Kita specializuota informacinė medžiaga apie Banko veiklą kapitalo rinkose. |
| --- | --- |

—

Kita specializuota informacinė medžiaga apie Banko veiklą kapitalo rinkose.

| 83. | Be to, EIB tiesiogiai bendrauja su bendruomenių, kuriose investuoja, atstovais (įskaitant išvažiuojamuosius pristatymus, telekonferencijas ir konferencijas). |
| --- | --- |

83.

Be to, EIB tiesiogiai bendrauja su bendruomenių, kuriose investuoja, atstovais (įskaitant išvažiuojamuosius pristatymus, telekonferencijas ir konferencijas).

| 84. | Užklausos apie Banko veiklą kapitalo rinkose turėtų būti siunčiamos į Ryšių su investuotojais padalinį (investor.relations@eib.org). |
| --- | --- |

84.

Užklausos apie Banko veiklą kapitalo rinkose turėtų būti siunčiamos į Ryšių su investuotojais padalinį (investor.relations@eib.org).

Informacijos atskleidimas pagal užklausimą

| 85. | Viešo obligacijų platinimo dokumentus (platinimo cirkuliarus, prospektą ir (arba) programas) galima gauti, pateikus prašymą. |
| --- | --- |

85.

Viešo obligacijų platinimo dokumentus (platinimo cirkuliarus, prospektą ir (arba) programas) galima gauti, pateikus prašymą.

Prašymų suteikti informaciją nagrinėjimo tvarka

| 86. | Banke yra tokia iš visuomenės gautų klausimų nagrinėjimo tvarka: |
| --- | --- |

86.

Banke yra tokia iš visuomenės gautų klausimų nagrinėjimo tvarka:

Prašymai

| 87. | Prašymai gauti informaciją gali būti pateikiami raštu ir žodžiu. Jie siunčiami į EIB Ryšių ir informacijos departamentą arba adresu info@eib.org. Taip pat jie gali būti siunčiami Banko filialams užsienyje, iš kur jie persiunčiami į Ryšių ir informacijos departamentą Banko būstinėje Liuksemburge. |
| --- | --- |

87.

Prašymai gauti informaciją gali būti pateikiami raštu ir žodžiu. Jie siunčiami į EIB Ryšių ir informacijos departamentą arba adresu info@eib.org. Taip pat jie gali būti siunčiami Banko filialams užsienyje, iš kur jie persiunčiami į Ryšių ir informacijos departamentą Banko būstinėje Liuksemburge.

| 88. | Pareiškėjas neprivalo nurodyti prašymo pateikimo priežasčių. |
| --- | --- |

88.

Pareiškėjas neprivalo nurodyti prašymo pateikimo priežasčių.

Prašymų peržiūra

| 89. | Paprastai prašymus peržiūri EIB informacijos tarnyba (InfoDesk) ir nedelsdama — visais atvejais ne vėliau kaip per 20 dienų nuo prašymo gavimo dienos — parengia atsakymą. |
| --- | --- |

89.

Paprastai prašymus peržiūri EIB informacijos tarnyba (InfoDesk) ir nedelsdama — visais atvejais ne vėliau kaip per 20 dienų nuo prašymo gavimo dienos — parengia atsakymą.

| 90. | Jei prašymas nėra pakankamai tikslus ar jei neaišku, kokį dokumentą ar informaciją prašoma pateikti, EIB darbuotojai prašo pareiškėją patikslinti prašymą. |
| --- | --- |

90.

Jei prašymas nėra pakankamai tikslus ar jei neaišku, kokį dokumentą ar informaciją prašoma pateikti, EIB darbuotojai prašo pareiškėją patikslinti prašymą.

| 91. | Jei prašymas pristatomas ne tam asmeniui Banke, jį gavęs Banko darbuotojas nedelsiant persiunčia prašymą į kompetentingą skyrių. |
| --- | --- |

91.

Jei prašymas pristatomas ne tam asmeniui Banke, jį gavęs Banko darbuotojas nedelsiant persiunčia prašymą į kompetentingą skyrių.

| 92. | Jei žodžiu pateikiamas prašymas gauti informaciją yra per daug sudėtingas ar kompleksiškas, kad būtų galima atsakyti, darbuotojas prašo pareiškėją suformuluoti savo prašymą raštu. |
| --- | --- |

92.

Jei žodžiu pateikiamas prašymas gauti informaciją yra per daug sudėtingas ar kompleksiškas, kad būtų galima atsakyti, darbuotojas prašo pareiškėją suformuluoti savo prašymą raštu.

| 93. | Jei Bankas ar bet kokia trečioji šalis jau yra paskelbę informaciją, EIB darbuotojai informuoja pareiškėją, kur jis gali gauti prašomą informaciją. |
| --- | --- |

93.

Jei Bankas ar bet kokia trečioji šalis jau yra paskelbę informaciją, EIB darbuotojai informuoja pareiškėją, kur jis gali gauti prašomą informaciją.

| 94. | Jei dėl keliamo (-ų) klausimo (-ų) sudėtingumo atsakymo negalima parengti per nustatytą laiką, darbuotojai informuoja pareiškėją nedelsdami, vėliausiai per 10 darbo dienų nuo prašymo gavimo dienos. Atsakyme turi būti nurodytas skyriaus pavadinimas ir atsakymą rengęs darbuotojas. |
| --- | --- |

94.

Jei dėl keliamo (-ų) klausimo (-ų) sudėtingumo atsakymo negalima parengti per nustatytą laiką, darbuotojai informuoja pareiškėją nedelsdami, vėliausiai per 10 darbo dienų nuo prašymo gavimo dienos. Atsakyme turi būti nurodytas skyriaus pavadinimas ir atsakymą rengęs darbuotojas.

| 95. | Atsakymas į sudėtingą užklausą išsiunčiamas ne vėliau kaip per 40 darbo dienų nuo prašymo gavimo dienos. |
| --- | --- |

95.

Atsakymas į sudėtingą užklausą išsiunčiamas ne vėliau kaip per 40 darbo dienų nuo prašymo gavimo dienos.

| 96. | Jei dėl konfidencialumo darbuotojai negali suteikti visos ar dalies prašomos informacijos, jie nurodo priežastį (-is), kodėl tokios informacijos negalima suteikti, ir informuoja pareiškėją apie jo teisę pateikti kartotinį prašymą (žr. toliau). |
| --- | --- |

96.

Jei dėl konfidencialumo darbuotojai negali suteikti visos ar dalies prašomos informacijos, jie nurodo priežastį (-is), kodėl tokios informacijos negalima suteikti, ir informuoja pareiškėją apie jo teisę pateikti kartotinį prašymą (žr. toliau).

| 97. | Informacija suteikiama tokia versija ir formatu, kokiame ji yra, arba, jei įmanoma, pagal konkrečius pareiškėjo poreikius. |
| --- | --- |

97.

Informacija suteikiama tokia versija ir formatu, kokiame ji yra, arba, jei įmanoma, pagal konkrečius pareiškėjo poreikius.

| 98. | Darbuotojai turi užtikrinti, jog piliečiai rašantys Bankui viena iš ES kalbų, atsakymą gautų ta pačia kalba. |
| --- | --- |

98.

Darbuotojai turi užtikrinti, jog piliečiai rašantys Bankui viena iš ES kalbų, atsakymą gautų ta pačia kalba.

| 99. | Iš pareiškėjo gali būti imamas mokestis išlaidoms už prašomo (-ų) dokumento (-ų) parengimą padengti. |
| --- | --- |

99.

Iš pareiškėjo gali būti imamas mokestis išlaidoms už prašomo (-ų) dokumento (-ų) parengimą padengti.

| 100. | Darbuotojai neturi teisės siųsti atsakymo jokioms kitoms išorės šalims prieš tai neinformavę suinteresuotojo asmens. |
| --- | --- |

100.

Darbuotojai neturi teisės siųsti atsakymo jokioms kitoms išorės šalims prieš tai neinformavę suinteresuotojo asmens.

| 101. | Bankas pasilieka sau teisę atsisakyti patenkinti prašymą, kuris akivaizdžiai nesąmoningas. |
| --- | --- |

101.

Bankas pasilieka sau teisę atsisakyti patenkinti prašymą, kuris akivaizdžiai nesąmoningas.

Kartotinis prašymas

| 102. | Jei Bankas atsisako suteikti visą ar dalį informacijos ar jei neatsako į prašymą per nustatytą laiką, pareiškėjas gali, per 20 darbo dienų nuo Banko atsakymo gavimo dienos, paduoti kartotinį prašymą. |
| --- | --- |

102.

Jei Bankas atsisako suteikti visą ar dalį informacijos ar jei neatsako į prašymą per nustatytą laiką, pareiškėjas gali, per 20 darbo dienų nuo Banko atsakymo gavimo dienos, paduoti kartotinį prašymą.

| 103. | Bankas išnagrinėja kartotinį prašymą kaip įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip per 15 darbo dienų nuo jo gavimo. Išimtinais atvejais, pavyzdžiui, jei prašymas paduotas dėl labai sudėtingo dokumento ar klausimo, terminas gali būti pratęstas dar 15 darbo dienų, su sąlyga, kad pareiškėjui apie tai pranešama iš anksto ir nurodomos atsakymo pateikimo laiko pratęsimo priežastys. |
| --- | --- |

103.

Bankas išnagrinėja kartotinį prašymą kaip įmanoma greičiau, bet ne vėliau kaip per 15 darbo dienų nuo jo gavimo. Išimtinais atvejais, pavyzdžiui, jei prašymas paduotas dėl labai sudėtingo dokumento ar klausimo, terminas gali būti pratęstas dar 15 darbo dienų, su sąlyga, kad pareiškėjui apie tai pranešama iš anksto ir nurodomos atsakymo pateikimo laiko pratęsimo priežastys.

Apeliacija

| 104. | Jei gavęs kartotinį prašymą Bankas atsisako suteikti visą ar dalį informacijos, Bankas turi informuoti pareiškėją apie visas jo teisių gynimo priemones, kuriomis jis (ji) gali pasinaudoti, šiuo atveju — paduoti skundą, kaip aprašyta toliau skyriuje Apeliacijos pateikimo nuostatos. |
| --- | --- |

104.

Jei gavęs kartotinį prašymą Bankas atsisako suteikti visą ar dalį informacijos, Bankas turi informuoti pareiškėją apie visas jo teisių gynimo priemones, kuriomis jis (ji) gali pasinaudoti, šiuo atveju — paduoti skundą, kaip aprašyta toliau skyriuje Apeliacijos pateikimo nuostatos.

| 105. | Apeliacijos pateikimo nuostatos taikomos ir tuo atveju, jei Bankas neatsako per nustatytą laiką arba jei asmuo mano, kad atsakymas yra nepatenkinamas. |
| --- | --- |

105.

Apeliacijos pateikimo nuostatos taikomos ir tuo atveju, jei Bankas neatsako per nustatytą laiką arba jei asmuo mano, kad atsakymas yra nepatenkinamas.

Apeliacijos pateikimo nuostatos

| 106. | Visuomenės nariai, manantys, kad EIB darbuotojai neatsižvelgė į jų prašymą suteikti informaciją taip, kaip to reikalauja oficialiai priimti Banko standartai ir procedūros, gali paduoti oficialią apeliaciją EIB Generaliniam sekretoriui. Apeliacijos turi būti parengtos raštu per 20 darbo dienų nuo atsakymo, kuris yra skundo objektas, gavimo dienos. Bankas nedelsdamas užregistruoja gautą apeliaciją, o Generalinis sekretorius, ne vėliau kaip per 20 darbo dienų nuo apeliacijos pateikimo, parengia atsakymą. |
| --- | --- |

106.

Visuomenės nariai, manantys, kad EIB darbuotojai neatsižvelgė į jų prašymą suteikti informaciją taip, kaip to reikalauja oficialiai priimti Banko standartai ir procedūros, gali paduoti oficialią apeliaciją EIB Generaliniam sekretoriui. Apeliacijos turi būti parengtos raštu per 20 darbo dienų nuo atsakymo, kuris yra skundo objektas, gavimo dienos. Bankas nedelsdamas užregistruoja gautą apeliaciją, o Generalinis sekretorius, ne vėliau kaip per 20 darbo dienų nuo apeliacijos pateikimo, parengia atsakymą.

| 107. | Remiantis ES sutarties 195 straipsniu, kiekvienas ES pilietis ar kiekvienas bet kurioje valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą būstinę turintis fizinis ar juridinis asmuo gali pateikti skundą Europos ombudsmenui (10). Ombudsmeno institucija įkurta skundams dėl netinkamo ES institucijų ar įstaigų administravimo atvejų nagrinėti. Jis atsiskaito Europos Parlamentui. |
| --- | --- |

107.

Remiantis ES sutarties 195 straipsniu, kiekvienas ES pilietis ar kiekvienas bet kurioje valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą būstinę turintis fizinis ar juridinis asmuo gali pateikti skundą Europos ombudsmenui (10). Ombudsmeno institucija įkurta skundams dėl netinkamo ES institucijų ar įstaigų administravimo atvejų nagrinėti. Jis atsiskaito Europos Parlamentui.

| 108. | Tais atvejais, kai apeliaciją dėl EIB informacijos neatskleidimo nori pateikti ne ES valstybių piliečiai ar gyventojai, kurių bylų Europos ombudsmenas nenagrinėja, apeliaciją galima pateikti Banko Generaliniam inspektoriui. (11) Vykdydamas savo pareigas Generalinis inspektorius veikia visiškai nepriklausomai nuo Banko vadovų. Jo ataskaitos siunčiamos EIB Audito komitetui tuo pačiu metu kaip ir vadovams. |
| --- | --- |

108.

Tais atvejais, kai apeliaciją dėl EIB informacijos neatskleidimo nori pateikti ne ES valstybių piliečiai ar gyventojai, kurių bylų Europos ombudsmenas nenagrinėja, apeliaciją galima pateikti Banko Generaliniam inspektoriui. (11) Vykdydamas savo pareigas Generalinis inspektorius veikia visiškai nepriklausomai nuo Banko vadovų. Jo ataskaitos siunčiamos EIB Audito komitetui tuo pačiu metu kaip ir vadovams.

Image

Informacijos šaltiniai

| 109. | Viešai paskelbti EIB dokumentai gali būti panaudojami be apribojimų, jei:






  — | nurodomas publikacijos šaltinis ir data, |
| --- | --- | --- |

109.

Viešai paskelbti EIB dokumentai gali būti panaudojami be apribojimų, jei:

—

nurodomas publikacijos šaltinis ir data,

| — | informacija nekeičiama, |
| --- | --- |

—

informacija nekeičiama,

| — | informacija nenaudojama komerciniams tikslams (tam reikėtų EIB sutikimo), |
| --- | --- |

—

informacija nenaudojama komerciniams tikslams (tam reikėtų EIB sutikimo),

| — | gerbiamos trečiųjų šalių autorinės teisės. |
| --- | --- |

—

gerbiamos trečiųjų šalių autorinės teisės.

| 110. | Kai kurie Banko dokumentai ir nutarimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

110.

Kai kurie Banko dokumentai ir nutarimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Interneto svetainė

| 111. | EIB interneto svetainė yra pagrindinė informacijos apie Banko vaidmenį ir veiklą platinimo visuomenei platforma. Jis yra svarbiausias autoritetingas informacijos apie Banką šaltinis. |
| --- | --- |

111.

EIB interneto svetainė yra pagrindinė informacijos apie Banko vaidmenį ir veiklą platinimo visuomenei platforma. Jis yra svarbiausias autoritetingas informacijos apie Banką šaltinis.

| 112. | Visi viešai skelbiami EIB dokumentai patalpinti ar nurodyti jo svetainėje. Svetainėje pateikiama įvairiausia informacija apie Banko valdymą ir skaidrumą, sprendimų priėmimo struktūrą, o taip pat informacija apie jo veiklą pagal skolinimo ir skolinimosi projektus. |
| --- | --- |

112.

Visi viešai skelbiami EIB dokumentai patalpinti ar nurodyti jo svetainėje. Svetainėje pateikiama įvairiausia informacija apie Banko valdymą ir skaidrumą, sprendimų priėmimo struktūrą, o taip pat informacija apie jo veiklą pagal skolinimo ir skolinimosi projektus.

| 113. | Bankas stengiasi nuolat tobulinti svetainės turinį ir įvairias priemones, kad būtų galima greitai ir lengvai rasti jo informaciją. Šiuo metu svetainės medžiaga pateikiama anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis. |
| --- | --- |

113.

Bankas stengiasi nuolat tobulinti svetainės turinį ir įvairias priemones, kad būtų galima greitai ir lengvai rasti jo informaciją. Šiuo metu svetainės medžiaga pateikiama anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis.

| 114. | Banko interneto svetainėje yra skyriai, skirti konkretiems skolinimo ir skolinimosi tikslams ar kitoms EIB veiklos sritims. Paprastai yra tokie EIB veiklos sritims skirti skyriai:






  — | ES narystės siekiančios šalys |
| --- | --- | --- |

114.

Banko interneto svetainėje yra skyriai, skirti konkretiems skolinimo ir skolinimosi tikslams ar kitoms EIB veiklos sritims. Paprastai yra tokie EIB veiklos sritims skirti skyriai:

—

ES narystės siekiančios šalys

| — | Viduržemio jūros regiono valstybės partnerės |
| --- | --- |

—

Viduržemio jūros regiono valstybės partnerės

| — | Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalys |
| --- | --- |

—

Afrikos, Karibų jūros baseino ir Ramiojo vandenyno šalys

| — | Ekonominė ir socialinė sanglauda |
| --- | --- |

—

Ekonominė ir socialinė sanglauda

| — | JASPERS |
| --- | --- |

—

JASPERS

| — | Iniciatyva Inovacija 2010 |
| --- | --- |

—

Iniciatyva Inovacija 2010

| — | Žmogiškasis kapitalas |
| --- | --- |

—

Žmogiškasis kapitalas

| — | Transeuropiniai tinklai (TEN) |
| --- | --- |

—

Transeuropiniai tinklai (TEN)

| — | Aplinka |
| --- | --- |

—

Aplinka

| — | Kapitalo rinkos |
| --- | --- |

—

Kapitalo rinkos

| — | Darbo vietos (įsidarbinimo EIB galimybės šiuo metu) |
| --- | --- |

—

Darbo vietos (įsidarbinimo EIB galimybės šiuo metu)

| — | Ekonominės ir finansinės studijos su galimybe rasti mokslinius darbus |
| --- | --- |

—

Ekonominės ir finansinės studijos su galimybe rasti mokslinius darbus

| 115. | EIB interneto svetainė pasiekiama ir per Europos Sąjungos serverio portalą (http://www.europa.eu), ji įtraukta į daugelį viešųjų svetainių, kuriose aptariami ES reikalai, o taip pat surandama per pagrindines interneto paieškos programas. |
| --- | --- |

115.

EIB interneto svetainė pasiekiama ir per Europos Sąjungos serverio portalą (http://www.europa.eu), ji įtraukta į daugelį viešųjų svetainių, kuriose aptariami ES reikalai, o taip pat surandama per pagrindines interneto paieškos programas.

Informacijos tarnyba InfoDesk

| 116. | Į informacijos tarnybą InfoDesk (info@eib.org) galima kreiptis visais atvejais, kai reikia informacijos ir dokumentų ar turint kitokių klausimų apie EIB vaidmenį ir veiklą. Informacinės tarnybos InfoDesk darbuotojams galima paskambinti ir telefonu (žr. Telefonai pasiteirauti). |
| --- | --- |

116.

Į informacijos tarnybą InfoDesk (info@eib.org) galima kreiptis visais atvejais, kai reikia informacijos ir dokumentų ar turint kitokių klausimų apie EIB vaidmenį ir veiklą. Informacinės tarnybos InfoDesk darbuotojams galima paskambinti ir telefonu (žr. Telefonai pasiteirauti).

Ryšiai su spauda ir kitomis žiniasklaidos priemonėmis

| 117. | Ryšiai su žiniasklaida yra Ryšių ir informacijos departamento Ryšių su žiniasklaida skyriaus kompetencija. Kapitalo rinkų departamento Ryšių su investuotojais skyrius palaiko ryšius su specializuota kapitalo rinkų spauda. |
| --- | --- |

117.

Ryšiai su žiniasklaida yra Ryšių ir informacijos departamento Ryšių su žiniasklaida skyriaus kompetencija. Kapitalo rinkų departamento Ryšių su investuotojais skyrius palaiko ryšius su specializuota kapitalo rinkų spauda.

| 118. | Svarbiausios žiniasklaidai skirtos priemonės yra šios:






  — | Spaudos konferencijos, kurias organizuoja Bankas, įskaitant metines spaudos konferencijas Liuksemburge ir Briuselyje (vasario mėn.), kuriose pristatomi Banko praėjusių finansinių metų rezultatai ir, jei reikia, spaudos konferencija po Valdytojų tarybos metinio susitikimo (birželio mėn.). |
| --- | --- | --- |

118.

Svarbiausios žiniasklaidai skirtos priemonės yra šios:

—

Spaudos konferencijos, kurias organizuoja Bankas, įskaitant metines spaudos konferencijas Liuksemburge ir Briuselyje (vasario mėn.), kuriose pristatomi Banko praėjusių finansinių metų rezultatai ir, jei reikia, spaudos konferencija po Valdytojų tarybos metinio susitikimo (birželio mėn.).

| — | Susitikimai su spaudos atstovais — nuo trumpo informavimo ir interviu iki susitikimų paaiškinamojo pobūdžio informacijai pristatyti. |
| --- | --- |

—

Susitikimai su spaudos atstovais — nuo trumpo informavimo ir interviu iki susitikimų paaiškinamojo pobūdžio informacijai pristatyti.

| — | Pranešimai spaudai — dažniausiai pasirašius svarbias paskolų suteikimo sutartis. Kitos temos, kuriomis daromi pranešimai spaudai: stambios skolinimosi operacijos, naujos ES politikos iniciatyvos, kuriose dalyvauja ir Bankas, paskyrimai į EIB sprendimų priėmimo organus ir aukščiausiojo lygio valdymo postus. Pranešimai spaudai patalpinami EIB svetainėje ir išsiuntinėjami pagal informacijos užsakovų sąrašą. |
| --- | --- |

—

Pranešimai spaudai — dažniausiai pasirašius svarbias paskolų suteikimo sutartis. Kitos temos, kuriomis daromi pranešimai spaudai: stambios skolinimosi operacijos, naujos ES politikos iniciatyvos, kuriose dalyvauja ir Bankas, paskyrimai į EIB sprendimų priėmimo organus ir aukščiausiojo lygio valdymo postus. Pranešimai spaudai patalpinami EIB svetainėje ir išsiuntinėjami pagal informacijos užsakovų sąrašą.

| — | Straipsniai į specializuotus leidinius. |
| --- | --- |

—

Straipsniai į specializuotus leidinius.

| — | Skelbimai įmonėms ir rinkai (mažos apimties). |
| --- | --- |

—

Skelbimai įmonėms ir rinkai (mažos apimties).

Ryšiai su pilietine visuomene

| 119. | Ryšių ir informacijos departamento Pilietinės visuomenės skyrius palaiko ryšius su visuomene, įskaitant ryšius su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) ir kitomis pilietinės visuomenės organizacijomis (PVO). Skyrius veikia kaip sąsaja tarp ES institucijų ir pilietinės visuomenės, ypač koordinuojant atsakymus į užklausas ir pageidavimus gauti informaciją, organizuojant susitikimus ir seminarus su suinteresuotomis organizacijomis. Jo veikla apima: |
| --- | --- |

119.

Ryšių ir informacijos departamento Pilietinės visuomenės skyrius palaiko ryšius su visuomene, įskaitant ryšius su nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) ir kitomis pilietinės visuomenės organizacijomis (PVO). Skyrius veikia kaip sąsaja tarp ES institucijų ir pilietinės visuomenės, ypač koordinuojant atsakymus į užklausas ir pageidavimus gauti informaciją, organizuojant susitikimus ir seminarus su suinteresuotomis organizacijomis. Jo veikla apima:

| 120. | Reguliarių seminarų organizavimą. EIB rengia seminarus su PVO bendrai dominančiomis temomis, paprastai du kartus per metus, dažniausiai pagal regionus, ir ES, ir už jos ribų. Apie seminarus pilietinės visuomenės organizacijos sužino iš skelbimų apie renginį Banko interneto svetainėje ir gavę tikslinius pranešimus paštu. Seminarų darbotvarkė derinama su suinteresuotomis PVO. |
| --- | --- |

120.

Reguliarių seminarų organizavimą. EIB rengia seminarus su PVO bendrai dominančiomis temomis, paprastai du kartus per metus, dažniausiai pagal regionus, ir ES, ir už jos ribų. Apie seminarus pilietinės visuomenės organizacijos sužino iš skelbimų apie renginį Banko interneto svetainėje ir gavę tikslinius pranešimus paštu. Seminarų darbotvarkė derinama su suinteresuotomis PVO.

| 121. | Vietos ir regioninius ryšius. Banko darbuotojai susirašinėja ir susitinka su vietos PVO, ypač jei vietos gyventojai labai domisi EIB finansuojamu projektu. Jei reikia, tokiuose susitikimuose dalyvauja ir kiti Banko darbuotojai, bet jį koordinuoja ir organizuoja Pilietinės visuomenės skyrius. |
| --- | --- |

121.

Vietos ir regioninius ryšius. Banko darbuotojai susirašinėja ir susitinka su vietos PVO, ypač jei vietos gyventojai labai domisi EIB finansuojamu projektu. Jei reikia, tokiuose susitikimuose dalyvauja ir kiti Banko darbuotojai, bet jį koordinuoja ir organizuoja Pilietinės visuomenės skyrius.

| 122. | Kitus renginius. EIB darbuotojai, savo ruožtu, dalyvauja PVO organizuojamuose renginiuose. |
| --- | --- |

122.

Kitus renginius. EIB darbuotojai, savo ruožtu, dalyvauja PVO organizuojamuose renginiuose.

Konferencijos ir parodos

| 123. | Svarbiausios veiklos formos:






  — | Aukščiausio lygio vadovų kalbos ir pareiškimai skelbiami EIB svetainėje. |
| --- | --- | --- |

123.

Svarbiausios veiklos formos:

—

Aukščiausio lygio vadovų kalbos ir pareiškimai skelbiami EIB svetainėje.

| — | Bankas organizuoja konferencijas ir renginius, o taip pat dalyvauja trečiųjų šalių organizuojamose konferencijose ir renginiuose. |
| --- | --- |

—

Bankas organizuoja konferencijas ir renginius, o taip pat dalyvauja trečiųjų šalių organizuojamose konferencijose ir renginiuose.

| — | Kasmet vykstantis EIB forumas ir kitos nereguliarios konferencijos suburia ekspertus aptarti svarbius Europos klausimus. |
| --- | --- |

—

Kasmet vykstantis EIB forumas ir kitos nereguliarios konferencijos suburia ekspertus aptarti svarbius Europos klausimus.

| — | EIB rengia seminarus, apvaliojo stalo diskusijas ir pasitarimus su suinteresuotomis šalimis, ypač su verslo partneriais, abi puses dominančiomis temomis. |
| --- | --- |

—

EIB rengia seminarus, apvaliojo stalo diskusijas ir pasitarimus su suinteresuotomis šalimis, ypač su verslo partneriais, abi puses dominančiomis temomis.

| — | EIB darbuotojai dalyvauja įvairiuose išorės renginiuose, skatindami profesinę diskusiją Banką dominančiomis temomis. |
| --- | --- |

—

EIB darbuotojai dalyvauja įvairiuose išorės renginiuose, skatindami profesinę diskusiją Banką dominančiomis temomis.

| — | EIB darbuotojai rengia pristatymus atvykstančioms grupėms, besidominčioms Banko vaidmeniu ir veikla dėl politinių, profesinių ar akademinių priežasčių. |
| --- | --- |

—

EIB darbuotojai rengia pristatymus atvykstančioms grupėms, besidominčioms Banko vaidmeniu ir veikla dėl politinių, profesinių ar akademinių priežasčių.

| — | EIB dažnai dalyvauja jį dominančiose svarbiose konferencijose, prekybos mugėse ir parodose, ypač tose, kurių tikslas — užmegzti ir plėsti ryšius su, pavyzdžiui, bankų sektoriumi, valstybiniais ir privačiais verslo operatoriais, pilietine visuomene ir žiniasklaida, o taip pat įdarbinimo mugėse, suteikiančiose galimybę susitikti su potencialiais darbuotojais. |
| --- | --- |

—

EIB dažnai dalyvauja jį dominančiose svarbiose konferencijose, prekybos mugėse ir parodose, ypač tose, kurių tikslas — užmegzti ir plėsti ryšius su, pavyzdžiui, bankų sektoriumi, valstybiniais ir privačiais verslo operatoriais, pilietine visuomene ir žiniasklaida, o taip pat įdarbinimo mugėse, suteikiančiose galimybę susitikti su potencialiais darbuotojais.

Garso ir vaizdo medžiaga ir biblioteka

| 124. | Bankas teikia tokią medžiagą ir priemones:






  — | EIB vaidmenį ir veiklą aiškinančias VHS PAL standarto vaizdajuostes, platinamas be apribojimų, ir BETACAM standarto vaizdajuostes profesionalams. |
| --- | --- | --- |

124.

Bankas teikia tokią medžiagą ir priemones:

—

EIB vaidmenį ir veiklą aiškinančias VHS PAL standarto vaizdajuostes, platinamas be apribojimų, ir BETACAM standarto vaizdajuostes profesionalams.

| — | EIB turi nedidelę filmoteką profesionaliam naudojimui, kurioje yra filmuota medžiaga, iliustruojanti EIB veiklos aspektus ir jo sprendimų priėmimo struktūrą. |
| --- | --- |

—

EIB turi nedidelę filmoteką profesionaliam naudojimui, kurioje yra filmuota medžiaga, iliustruojanti EIB veiklos aspektus ir jo sprendimų priėmimo struktūrą.

| — | EIB turi nedidelę fotografijų biblioteką apie EIB veiklą ir personalijas, kuria trečiosios šalys gali pasinaudoti pateikusios prašymą. |
| --- | --- |

—

EIB turi nedidelę fotografijų biblioteką apie EIB veiklą ir personalijas, kuria trečiosios šalys gali pasinaudoti pateikusios prašymą.

| — | Kai kuriais atvejais EIB gali leisti pasinaudoti savo bibliotekos fondais. Tai daugiausia oficialūs EIB tekstai ir darbų apie EIB bibliografinis rinkinys. Norint pasinaudoti bibliotekos fondais, reikia gauti leidimą, kuris išduodamas, kai tik yra neužimtas darbuotojas. |
| --- | --- |

—

Kai kuriais atvejais EIB gali leisti pasinaudoti savo bibliotekos fondais. Tai daugiausia oficialūs EIB tekstai ir darbų apie EIB bibliografinis rinkinys. Norint pasinaudoti bibliotekos fondais, reikia gauti leidimą, kuris išduodamas, kai tik yra neužimtas darbuotojas.

EIB istoriniai archyvai

| 125. | EIB kuria dokumentų išslaptinimo politiką. Istorinę vertę turintys dokumentai bus palaipsniui išimami iš Banko archyvų ir paskelbiami visuomenei. Banko, kaip ir kitų ES institucijų ir įstaigų, istoriniai archyvai saugomi Europos universiteto institute Florencijoje. |
| --- | --- |

125.

EIB kuria dokumentų išslaptinimo politiką. Istorinę vertę turintys dokumentai bus palaipsniui išimami iš Banko archyvų ir paskelbiami visuomenei. Banko, kaip ir kitų ES institucijų ir įstaigų, istoriniai archyvai saugomi Europos universiteto institute Florencijoje.

Kontaktai

Interneto svetainė

| Tel. (352) 43 79 31 19 |
| --- |
| Faksas (352) 43 79 31 88 |
| El. paštas: webmaster@eib.org |

Tel. (352) 43 79 31 19

Faksas (352) 43 79 31 88

El. paštas: webmaster@eib.org

Informacijos tarnyba

| Tel. (352) 43 79 31 00 |
| --- |
| Faksas (352) 43 79 31 99 |
| El. paštas: info@eib.org |

Tel. (352) 43 79 31 00

Faksas (352) 43 79 31 99

El. paštas: info@eib.org

Pašto dėžutė, skirta ryšiams ir informacijos atskleidimo politikai

El. paštas: infopol@eib.org

Ryšiai su investuotojais

| Tel. (352) 43 79 62 59 |
| --- |
| Faksas (352) 43 79 62 97 |
| El. paštas: investor.relations@eib.org |

Tel. (352) 43 79 62 59

Faksas (352) 43 79 62 97

El. paštas: investor.relations@eib.org

Informacija žiniasklaidai

| Tel. (352) 43 79 21 00 |
| --- |
| Faksas (352) 43 79 21 99 |
| El. paštas: press@eib.org |

Tel. (352) 43 79 21 00

Faksas (352) 43 79 21 99

El. paštas: press@eib.org

Pilietinės visuomenės skyrius

| Tel. (352) 43 79 31 35 |
| --- |
| Faksas (352) 43 79 31 91 |
| El. paštas: info@eib.org |

Tel. (352) 43 79 31 35

Faksas (352) 43 79 31 91

El. paštas: info@eib.org

Informacija, kaip rasti EIB užsienio skyrius, paskelbta Banko interneto svetainėje.

---

(1)  OL C 332, 2006 12 30, p. 45.

(2)  Vyriausiasis atitikties pareigūnas asmeninių apeliacijų nenagrinėja.Apeliacijų pateikimo nuostatos aptariamos 106–108 punktuose.

(3)  OL L 145, 2001 5 31, p. 43.

(4)  Šios trys ES įstatymus leidžiančios institucijos paragino kitas Sąjungos institucijas ir organus priimti taisykles dėl teisės visuomenei susipažinti su dokumentais, atsižvelgiant į reglamente nustatytus principus ir apribojimus.

(5)  287 straipsnis:,„Bendrijos institucijų nariai, komitetų nariai, Bendrijos pareigūnai ir kiti tarnautojai, netgi nustoję eiti savo pareigas, neturi teisės atskleisti informacijos, kurią jie yra įsipareigoję saugoti kaip tarnybinę paslaptį, ypač informacijos apie įmones, jų verslo ryšius ar sąnaudų sudedamąsias dalis.“

(6)  EIB neturi jokių sutartinių santykių su paskolų per užsienio bankus teikimo galutiniais naudos gavėjais. Bankas tarpininkas yra naudos gavėjo verslo partneris, prisiimantis projekto komercinę riziką ir pasirašantis finansavimo sutartį.

(7)  Išankstinis informacinis pranešimas — tai trumpas pradinio laikotarpio dokumentas, informuojantis Banko Valdymo komitetą ir tarnybas apie galimą naują operaciją.

(8)  Konsoliduotos EIB ir EIB grupės finansinės ataskaitos įtrauktos į EIB grupės finansinę atskaitomybę. Konsoliduotos finansinės ataskaitos yra sudarytos pagal Tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS). Nekonsoliduotos EIB ataskaitos sudarytos pagal Direktyvą 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės.

EIB finansinėje ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie kreditavimą, veiklos ir rizikos valdymą.

Be to, Bankas skelbia pusmečio konsoliduotas ataskaitas (neaudituotas).

(9)  Investicinė programa (IP), pradėjusi veikti 2003 m. birželio 2 d., yra svarbiausia finansinė priemonė pagal Kotonu partnerystės susitarimą. IP apima visus ekonomikos sektorius ir remia privačius bei komerciniu pagrindu vykdomus viešojo sektoriaus įmonių projektus, įskaitant pelningus ekonominės ir technologinės infrastruktūros projektus, kurie yra svarbūs privačiajam sektoriui.

(10)  Remdamasis patirtimi, Ombudsmenas pageidauja, kad prieš kreipdamiesi į jį žmonės pasinaudotų visomis atitinkamos ES institucijos ar įstaigos, tokios kaip EIB, teikiamomis galimybėmis.

(11)  Kaip išdėstyta Banko „Valdymo deklaracijoje“, Generalinis inspektorius yra nepriklausomas skundų nagrinėjimo ekspertas tais atvejais, kai Europos ombudsmenas mano, jog skundo nagrinėjimas neįeina į jo kompetenciją. Šiuo metu rengiamos apeliacijos pateikimo Generaliniam inspektoriui mechanizmo sąlygos.

---

II Parengiamieji aktai

Komisija

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/61 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/61

---

Komisijos priimti teisės aktų projektai

(2006/C 332/12)

| Dokumentas | Dalis | Data | Titre |
| --- | --- | --- | --- |
| KOM(2006) 479 | | 2006 9 5 | Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos Rekomendacija dėl Europos kvalifikacijų sąrangos mokymuisi visą gyvenimą kūrimo |
| KOM(2006) 507 | | 2006 9 12 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos Direktyva iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/49/EEB ir Direktyvas 2002/83/EB, 2004/39/EB, 2005/68/EB ir 2006/48/EB dėl riziką ribojančio vertinimo tvarkos taisyklių ir vertinimo kriterijų, taikomų akcijų paketų įsigijimui ir didinimui finansų sektoriuje |
| KOM(2006) 493 | | 2006 9 13 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl siūlymo iš dalies pakeisti Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EKK) konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio I priedą |
| KOM(2006) 505 | | 2006 9 18 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo dėl žvejybos Mauritanijos žvejybos rajonuose ir protokolo, nustatančio žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, taikomo nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. iki 2008 m. liepos 31 d., laikino taikymo, sudarymo |
| KOM(2006) 506 | | 2006 9 18 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo |
| KOM(2006) 489 | | 2006 9 20 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 404/93, (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 dėl bananų sektoriaus |
| KOM(2006) 232 | | 2006 9 22 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva nustatanti dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB |
| KOM(2006) 553 | | 2006 9 25 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekybos sūriu lengvatų koregavimo pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį, sudarymo |
| KOM(2006) 554 | | 2006 9 28 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas Bendrijos žvejybos laivams nustatantis tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais |
| KOM(2006) 555 | | 2006 9 28 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Jungtinei Karalystei taikyti specialią priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio 1 dalies a punkto |
| KOM(2006) 556 | | 2006 9 28 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių valdymo mechanizmų, signalinių lempučių ir rodytuvų identifikavimo |
| KOM(2006) 560 | | 2006 9 28 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams |
| KOM(2006) 557 | | 2006 9 29 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas panaikinantis Tarybos direktyvą 68/89/EEB dėl valstybių narių įstatymų dėl žaliavinės medienos klasifikavimo suderinimo |
| KOM(2006) 565 | | 2006 10 2 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje |
| KOM(2006) 569 | | 2006 10 5 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo |
| KOM(2006) 570 | | 2006 10 5 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl Bendrijoje įregistruotose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių modifikavimo |
| KOM(2006) 573 | | 2006 10 5 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos, Europos bendrijos ir Rumunijos dvišalių susitarimų, nustatančių informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką, sudarymo |
| KOM(2006) 580 | | 2006 10 5 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais dėl prekybos lengvatų, taikomų kai kuriems žemės ūkio produktams pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį |
| KOM(2006) 581 | | 2006 10 5 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl raštinės įrangos energijos naudojimo efektyvumo ženklinimo programų suderinimo sudarymo |
| KOM(2006) 577 | | 2006 10 6 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/793/EB dėl konsultacijų su Togo Respublika pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį užbaigimo |
| KOM(2006) 578 | | 2006 10 6 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Komisijai pavesto Europos atominės energijos bendrijos, atstovaujamos Komisijos, ir Korėjos Respublikos Vyriausybės bendradarbiavimo susitarimo dėl branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų sudarymo |
| KOM(2006) 586 | | 2006 10 6 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Komisijai pavesto Europos atominės energijos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimo bendrai vykdyti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje sudarymo |
| KOM(2006) 509 | | 2006 10 9 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L. linija MON 810) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas) |
| KOM(2006) 510 | | 2006 10 9 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L. linija T25) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas) |
| KOM(2006) 579 | | 2006 10 9 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos makrofinansinės pagalbos suteikimo Moldovai |
| KOM(2006) 582 | | 2006 10 9 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas išplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui, taikymą kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, importui |
| KOM(2006) 585 | | 2006 10 10 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2005, įvedančio importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis inter alia yra Kinijos Liaudies Respublika, galutinį antidempingo muitą, peržiūrą dėl naujo eksportuotojo |
| KOM(2006) 584 | | 2006 10 11 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams, peržiūrą |
| KOM(2006) 564 | | 2006 10 12 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.) |
| KOM(2006) 587 | | 2006 10 13 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. .../... dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą |
| KOM(2006) 607 | | 2006 10 13 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl tam tikrų Ukrainos kilmės plieno gaminių importo |
| KOM(2006) 598 | | 2006 10 17 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas nustatantis poziciją, kuri turi būti priimta Europos bendrijos vardu dėl pasiūlymo iš dalies keisti Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą |
| KOM(2006) 602 | | 2006 10 17 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką |
| KOM(2006) 594 | | 2006 10 18 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva iš dalies keičianti Direktyvą 97/67/EB dėl visiško Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimo |
| KOM(2006) 599 | | 2006 10 18 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos įsteigimo |
| KOM(2006) 604 | | 2006 10 18 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas |
| KOM(2006) 605 | | 2006 10 19 | Pasiūlymas Tarybos direktyva dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis |
| KOM(2006) 608 | | 2006 10 20 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos dėl Jungtinio veterinarijos komiteto, įsteigto Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl prekybos žemės ūkio produktais, sprendimo Nr. 1/2006 11 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6 ir 10 priedėlių dalinio pakeitimo |
| KOM(2006) 609 | | 2006 10 23 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones |
| KOM(2006) 613 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo, pagal kurį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatos pradedamos taikyti dvišalei prekybai tekstilės gaminiais atsižvelgiant į dvišalės prekybos tekstilės gaminiais susitarimo galiojimo pabaigą, sudarymo |
| KOM(2006) 615 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo, pagal kurį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatos pradedamos taikyti dvišalei prekybai tekstilės gaminiais atsižvelgiant į dvišalės prekybos tekstilės gaminiais susitarimo galiojimo pabaigą, sudarymo |
| KOM(2006) 616 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas numatantis bemuitį režimą nurodytoms farmacinėms veikliosioms medžiagoms, turinčioms Pasaulio sveikatos organizacijos „tarptautinį bendrinį pavadinimą“ (INN), ir nurodytiems produktams, naudojamiems galutiniams farmacijos produktams gaminti, ir iš dalies keičiantis Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą |
| KOM(2006) 621 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos dalyvavimo didinant Europos investicijų fondo kapitalą |
| KOM(2006) 623 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Bendrijos bei jų valstybės narės turi laikytis Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Gruzijos partnerystę, priimdamos rekomendaciją dėl ES ir Gruzijos veiksmų plano įgyvendinimo |
| KOM(2006) 640 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą xxx/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 |
| KOM(2006) 645 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje |
| KOM(2006) 646 | | 2006 10 24 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva iš dalies keičianti Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams |
| KOM(2006) 619 | 1 | 2006 10 25 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pasirašymo ir laikino taikymo |
| KOM(2006) 619 | 2 | 2006 10 25 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo |
| KOM(2006) 622 | | 2006 10 25 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos ir Ukrainos prekybos tam tikrais plieno gaminiais |
| KOM(2006) 624 | | 2006 10 25 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais |
| KOM(2006) 627 | | 2006 10 25 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Bendrijos bei jų valstybės narės turi laikytis Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Armėnijos partnerystę, priimdamos rekomendaciją dėl ES ir Armėnijos veiksmų plano įgyvendinimo |
| KOM(2006) 630 | | 2006 10 25 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos ir Rusijos Federacijos prekybos tam tikrais plieno gaminiais |
| KOM(2006) 634 | | 2006 10 26 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūrą |
| KOM(2006) 636 | | 2006 10 26 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl metalinio gyvsidabrio eksporto uždraudimo ir saugaus laikymo |
| KOM(2006) 637 | | 2006 10 26 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Bendrijos bei jų valstybės narės turi laikytis Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystę, priimdamos rekomendaciją dėl ES ir Azerbaidžano veiksmų plano įgyvendinimo |
| KOM(2006) 650 | | 2006 10 27 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo |
| KOM(2006) 659 | | 2006 10 27 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas nustatantis Bendrijos poziciją Pasaulio prekybos organizacijos Generalinėje taryboje dėl Vietnamo Socialistinės Respublikos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją |
| KOM(2006) 644 | | 2006 10 31 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos dėl PPO generalinės tarybos sprendimo laikinai taikyti skaidrumo mechanizmą regioninės prekybos susitarimams |
| KOM(2006) 647 | | 2006 10 31 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) tikslinantis nuo 2007 m. sausio 1 d. Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų komandiruotėms į Bulgariją ir Rumuniją taikomą skalę |
| KOM(2006) 656 | | 2006 10 31 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Stabilumo pakto specialiojo koordinatoriaus Pietryčių Europai |
| KOM(2006) 651 | | 2006 11 3 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva EB dėl ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių regos lauko ir priekinio stiklo valytuvų (Kodifikuota redakcija) |
| KOM(2006) 652 | | 2006 11 3 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų |
| KOM(2006) 657 | | 2006 11 6 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl darbuotojų apsaugos jų darbdaviui tapus nemokiam (Kodifikuota redakcija) |
| KOM(2006) 662 | | 2006 11 6 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių tam tikrų dalių ir techninių rodiklių |
| KOM(2006) 665 | | 2006 11 8 | Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Daugiašalės branduolinės aplinkos programos Rusijos Federacijoje bendrojo susitarimo ir Daugiašalės branduolinės aplinkos programos Rusijos Federacijoje bendrojo susitarimo protokolo dėl ieškinių, teisinio nagrinėjimo ir žalos atlyginimo sudarymo Europos bendrijos vardu |
| KOM(2006) 667 | | 2006 11 8 | Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių didžiausio projektinio greičio ir jų krovininių kėbulų (kodifikuota redakcija) |
| KOM(2006) 668 | | 2006 11 8 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) nuo 2006 m. liepos 1 d. patikslinantis Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų atlyginimus ir pensijas bei jiems taikytinus korekcinius koeficientus |
| KOM(2006) 669 | | 2006 11 8 | Pasiūlymas Tarybos direktyva nustatanti būtiniausius kiaulių apsaugos reikalavimus (Kodifikuota redakcija) |
| KOM(2006) 677 | | 2006 11 8 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą pritaikantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, Reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo ir Reglamentą (EB) Nr. 320/2006, nustatantį laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą |
| KOM(2006) 680 | | 2006 11 8 | Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1030/2003 |

Dokumentas

Dalis

Data

Titre

KOM(2006) 479

2006 9 5

Bendrijos Lisabonos programos įgyvendinimas Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos Rekomendacija dėl Europos kvalifikacijų sąrangos mokymuisi visą gyvenimą kūrimo

KOM(2006) 507

2006 9 12

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos Direktyva iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 92/49/EEB ir Direktyvas 2002/83/EB, 2004/39/EB, 2005/68/EB ir 2006/48/EB dėl riziką ribojančio vertinimo tvarkos taisyklių ir vertinimo kriterijų, taikomų akcijų paketų įsigijimui ir didinimui finansų sektoriuje

KOM(2006) 493

2006 9 13

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl siūlymo iš dalies pakeisti Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos (JT EKK) konvencijos dėl tarpvalstybinio pramoninių avarijų poveikio I priedą

KOM(2006) 505

2006 9 18

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl susitarimo pasikeičiant laiškais dėl Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo dėl žvejybos Mauritanijos žvejybos rajonuose ir protokolo, nustatančio žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, taikomo nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. iki 2008 m. liepos 31 d., laikino taikymo, sudarymo

KOM(2006) 506

2006 9 18

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo

KOM(2006) 489

2006 9 20

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 404/93, (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 247/2006 dėl bananų sektoriaus

KOM(2006) 232

2006 9 22

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva nustatanti dirvožemio apsaugos sistemą ir iš dalies keičianti Direktyvą 2004/35/EB

KOM(2006) 553

2006 9 25

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Norvegijos Karalystės susitarimo pasikeičiant laiškais dėl prekybos sūriu lengvatų koregavimo pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį, sudarymo

KOM(2006) 554

2006 9 28

Pasiūlymas Tarybos reglamentas Bendrijos žvejybos laivams nustatantis tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybes 2007 ir 2008 metais

KOM(2006) 555

2006 9 28

Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Jungtinei Karalystei taikyti specialią priemonę, nukrypstančią nuo Direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo 21 straipsnio 1 dalies a punkto

KOM(2006) 556

2006 9 28

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl dviračių arba triračių motorinių transporto priemonių valdymo mechanizmų, signalinių lempučių ir rodytuvų identifikavimo

KOM(2006) 560

2006 9 28

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis galutinį antidempingo muitą importuojamiems Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės etanolaminams

KOM(2006) 557

2006 9 29

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas panaikinantis Tarybos direktyvą 68/89/EEB dėl valstybių narių įstatymų dėl žaliavinės medienos klasifikavimo suderinimo

KOM(2006) 565

2006 10 2

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje

KOM(2006) 569

2006 10 5

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo

KOM(2006) 570

2006 10 5

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl Bendrijoje įregistruotose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių modifikavimo

KOM(2006) 573

2006 10 5

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos, Europos bendrijos ir Rumunijos dvišalių susitarimų, nustatančių informacijos apie techninius reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką, sudarymo

KOM(2006) 580

2006 10 5

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Islandijos Respublikos susitarimo sudarymo pasikeičiant laiškais dėl prekybos lengvatų, taikomų kai kuriems žemės ūkio produktams pagal Europos ekonominės erdvės susitarimo 19 straipsnį

KOM(2006) 581

2006 10 5

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos bendrijos susitarimo dėl raštinės įrangos energijos naudojimo efektyvumo ženklinimo programų suderinimo sudarymo

KOM(2006) 577

2006 10 6

Pasiūlymas Tarybos sprendimas iš dalies keičiantis Sprendimą 2004/793/EB dėl konsultacijų su Togo Respublika pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį užbaigimo

KOM(2006) 578

2006 10 6

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Komisijai pavesto Europos atominės energijos bendrijos, atstovaujamos Komisijos, ir Korėjos Respublikos Vyriausybės bendradarbiavimo susitarimo dėl branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų sudarymo

KOM(2006) 586

2006 10 6

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Komisijai pavesto Europos atominės energijos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimo bendrai vykdyti platesnio požiūrio veiklą branduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų srityje sudarymo

KOM(2006) 509

2006 10 9

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L. linija MON 810) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)

KOM(2006) 510

2006 10 9

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl laikino draudimo Austrijoje naudoti ir parduoti genetiškai modifikuotus kukurūzus (Zea mays L. linija T25) pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (Tik tekstas vokiečių kalba yra autentiškas)

KOM(2006) 579

2006 10 9

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos makrofinansinės pagalbos suteikimo Moldovai

KOM(2006) 582

2006 10 9

Pasiūlymas Tarybos reglamentas išplečiantis galutinio antidempingo muito, nustatyto Reglamentu (EB) Nr. 769/2002 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės kumarino importui, taikymą kumarino, įvežamo iš Indonezijos ar Malaizijos, deklaruojamo arba nedeklaruojamo kaip Indonezijos ar Malaizijos kilmės, importui

KOM(2006) 585

2006 10 10

Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 428/2005, įvedančio importuojamiems poliesterių štapelio pluoštams, kurių kilmės šalis inter alia yra Kinijos Liaudies Respublika, galutinį antidempingo muitą, peržiūrą dėl naujo eksportuotojo

KOM(2006) 584

2006 10 11

Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės dviračiams, peržiūrą

KOM(2006) 564

2006 10 12

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007–2010 m.)

KOM(2006) 587

2006 10 13

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. .../... dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikatingumą

KOM(2006) 607

2006 10 13

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl tam tikrų Ukrainos kilmės plieno gaminių importo

KOM(2006) 598

2006 10 17

Pasiūlymas Tarybos sprendimas nustatantis poziciją, kuri turi būti priimta Europos bendrijos vardu dėl pasiūlymo iš dalies keisti Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą

KOM(2006) 602

2006 10 17

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką

KOM(2006) 594

2006 10 18

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva iš dalies keičianti Direktyvą 97/67/EB dėl visiško Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimo

KOM(2006) 599

2006 10 18

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos statistikos valdymo patariamosios tarybos įsteigimo

KOM(2006) 604

2006 10 18

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas, kuriuo įsteigiamas Europos technologijos institutas

KOM(2006) 605

2006 10 19

Pasiūlymas Tarybos direktyva dėl savitarpio paramos patenkinant pretenzijas, susijusias su tam tikromis rinkliavomis, muitais ir mokesčiais bei kitomis priemonėmis

KOM(2006) 608

2006 10 20

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos dėl Jungtinio veterinarijos komiteto, įsteigto Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl prekybos žemės ūkio produktais, sprendimo Nr. 1/2006 11 priedo 1, 2, 3, 4, 5, 6 ir 10 priedėlių dalinio pakeitimo

KOM(2006) 609

2006 10 23

Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacijos reguliuojamame rajone taikytinas apsaugos ir įgyvendinimo užtikrinimo priemones

KOM(2006) 613

2006 10 24

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo, pagal kurį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatos pradedamos taikyti dvišalei prekybai tekstilės gaminiais atsižvelgiant į dvišalės prekybos tekstilės gaminiais susitarimo galiojimo pabaigą, sudarymo

KOM(2006) 615

2006 10 24

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Kazachstano Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo protokolo, pagal kurį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo nuostatos pradedamos taikyti dvišalei prekybai tekstilės gaminiais atsižvelgiant į dvišalės prekybos tekstilės gaminiais susitarimo galiojimo pabaigą, sudarymo

KOM(2006) 616

2006 10 24

Pasiūlymas Tarybos reglamentas numatantis bemuitį režimą nurodytoms farmacinėms veikliosioms medžiagoms, turinčioms Pasaulio sveikatos organizacijos „tarptautinį bendrinį pavadinimą“ (INN), ir nurodytiems produktams, naudojamiems galutiniams farmacijos produktams gaminti, ir iš dalies keičiantis Reglamento (EEB) Nr. 2658/87 I priedą

KOM(2006) 621

2006 10 24

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos dalyvavimo didinant Europos investicijų fondo kapitalą

KOM(2006) 623

2006 10 24

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Bendrijos bei jų valstybės narės turi laikytis Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Gruzijos partnerystę, priimdamos rekomendaciją dėl ES ir Gruzijos veiksmų plano įgyvendinimo

KOM(2006) 640

2006 10 24

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą xxx/2006 dėl pediatrijoje naudojamų vaistinių preparatų, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB) Nr. 1768/92, Direktyvą 2001/20/EB, Direktyvą 2001/83/EB ir Reglamentą (EB) Nr. 726/2004

KOM(2006) 645

2006 10 24

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą Nr. 3922/91 dėl techninių reikalavimų ir administracinės tvarkos suderinimo civilinės aviacijos srityje

KOM(2006) 646

2006 10 24

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva iš dalies keičianti Direktyvą 2006/.../EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų kelių laivams

KOM(2006) 619

1

2006 10 25

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų pasirašymo ir laikino taikymo

KOM(2006) 619

2

2006 10 25

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Malaizijos Vyriausybės susitarimo dėl tam tikrų oro susisiekimo paslaugų aspektų sudarymo

KOM(2006) 622

2006 10 25

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos ir Ukrainos prekybos tam tikrais plieno gaminiais

KOM(2006) 624

2006 10 25

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos ir Kazachstano Respublikos prekybos tam tikrais plieno gaminiais

KOM(2006) 627

2006 10 25

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Bendrijos bei jų valstybės narės turi laikytis Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Armėnijos partnerystę, priimdamos rekomendaciją dėl ES ir Armėnijos veiksmų plano įgyvendinimo

KOM(2006) 630

2006 10 25

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos ir Rusijos Federacijos prekybos tam tikrais plieno gaminiais

KOM(2006) 634

2006 10 26

Pasiūlymas Tarybos reglamentas baigiantis dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų importuojamam Rusijos Federacijos kilmės siliciui, peržiūrą

KOM(2006) 636

2006 10 26

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl metalinio gyvsidabrio eksporto uždraudimo ir saugaus laikymo

KOM(2006) 637

2006 10 26

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl pozicijos, kurios Bendrijos bei jų valstybės narės turi laikytis Bendradarbiavimo taryboje, įsteigtoje Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu, nustatančiu Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Azerbaidžano Respublikos partnerystę, priimdamos rekomendaciją dėl ES ir Azerbaidžano veiksmų plano įgyvendinimo

KOM(2006) 650

2006 10 27

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl 10-ojo Europos plėtros fondo įgyvendinimo

KOM(2006) 659

2006 10 27

Pasiūlymas Tarybos sprendimas nustatantis Bendrijos poziciją Pasaulio prekybos organizacijos Generalinėje taryboje dėl Vietnamo Socialistinės Respublikos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją

KOM(2006) 644

2006 10 31

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos dėl PPO generalinės tarybos sprendimo laikinai taikyti skaidrumo mechanizmą regioninės prekybos susitarimams

KOM(2006) 647

2006 10 31

Pasiūlymas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) tikslinantis nuo 2007 m. sausio 1 d. Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų komandiruotėms į Bulgariją ir Rumuniją taikomą skalę

KOM(2006) 656

2006 10 31

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Stabilumo pakto specialiojo koordinatoriaus Pietryčių Europai

KOM(2006) 651

2006 11 3

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva EB dėl ratinių žemės ūkio ar miškų ūkio traktorių regos lauko ir priekinio stiklo valytuvų (Kodifikuota redakcija)

KOM(2006) 652

2006 11 3

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų

KOM(2006) 657

2006 11 6

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl darbuotojų apsaugos jų darbdaviui tapus nemokiam (Kodifikuota redakcija)

KOM(2006) 662

2006 11 6

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių tam tikrų dalių ir techninių rodiklių

KOM(2006) 665

2006 11 8

Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Daugiašalės branduolinės aplinkos programos Rusijos Federacijoje bendrojo susitarimo ir Daugiašalės branduolinės aplinkos programos Rusijos Federacijoje bendrojo susitarimo protokolo dėl ieškinių, teisinio nagrinėjimo ir žalos atlyginimo sudarymo Europos bendrijos vardu

KOM(2006) 667

2006 11 8

Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos direktyva dėl ratinių žemės ūkio ir miškų ūkio traktorių didžiausio projektinio greičio ir jų krovininių kėbulų (kodifikuota redakcija)

KOM(2006) 668

2006 11 8

Pasiūlymas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) nuo 2006 m. liepos 1 d. patikslinantis Europos Bendrijų pareigūnų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų atlyginimus ir pensijas bei jiems taikytinus korekcinius koeficientus

KOM(2006) 669

2006 11 8

Pasiūlymas Tarybos direktyva nustatanti būtiniausius kiaulių apsaugos reikalavimus (Kodifikuota redakcija)

KOM(2006) 677

2006 11 8

Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į Europos Sąjungą pritaikantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, Reglamentą (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo ir Reglamentą (EB) Nr. 320/2006, nustatantį laikiną Bendrijos cukraus pramonės restruktūrizavimo schemą

KOM(2006) 680

2006 11 8

Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 234/2004 dėl tam tikrų ribojančių priemonių Liberijai ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1030/2003

Šiuos tekstus galima rasti EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu

---

III Pranešimai

Komisija

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/67

---

Komisijos priimti KOM dokumentai, išskyrus teisės aktų projektus, ir Komisijos priimti teisės aktų projektai

(2006/C 332/13)

OL C 317, 2006 12 23

Ankstesni leidiniai:

OL C 303, 2006 12 13

OL C 225, 2006 9 19

OL C 184, 2006 8 8

OL C 176, 2006 7 28

OL C 151, 2006 6 29

OL C 130, 2006 6 3

---

30.12.2006

| 30.12.2006 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 332/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 332/s3

---

PRANEŠIMAS SKAITYTOJAMS

Nuo 2007 m. sausio 1 d. Oficialiojo leidinio struktūra bus keičiama siekiant įvesti aiškesnį skelbiamų teisės aktų klasifikavimą, kuris vis dėlto išsaugos būtiną tęstinumą.

Naują struktūrą, papildytą pavyzdžiais, demonstruojančiais paiešką teisės aktų klasifikacijoje, bus galima rasti EUR-Lex tinklalapyje šiuo adresu:

http://eur-lex.europa.eu/lt/index.htm

---