# Az Európai Unió C 296/2006

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 296 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 49. évfolyam2006. december 6. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 296

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

49. évfolyam2006. december 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Tájékoztatások |
| | Bizottság |
| 2006/C 296/1 | Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 3,30 % 2006. december 1-jén – Euro-átváltási árfolyamok | 1 |
| 2006/C 296/2 | A tagállamok által közzétett összefoglaló tájékoztató az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 2 |
| 2006/C 296/3 | Állami támogatás – Franciaország – C 43/2006 (ex N 410/06 & NN 42/06) sz. állami támogatás – A La Poste (Posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíj-finanszírozásának reformja – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 6 |
| 2006/C 296/4 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról | 25 |
| 2006/C 296/5 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 26 |
| 2006/C 296/6 | Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó parakrezol behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekről | 30 |
| 2006/C 296/7 | Tagállami összefoglaló az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK rendeletnek megfelelően nyújtott állami támogatásokról (
  1
  ) | 31 |
| 2006/C 296/8 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 33 |
| 2006/C 296/9 | Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás | 36 |
| 2006/C 296/0 | A Bizottság közleménye a gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  ) | 40 |
| 2006/C 296/1 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4438 – Macquairie/Thames Water) (
  1
  ) | 50 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Tájékoztatások

Bizottság

2006/C 296/1

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb: 3,30 % 2006. december 1-jén – Euro-átváltási árfolyamok

1

2006/C 296/2

A tagállamok által közzétett összefoglaló tájékoztató az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

2

2006/C 296/3

Állami támogatás – Franciaország – C 43/2006 (ex N 410/06 & NN 42/06) sz. állami támogatás – A La Poste (Posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíj-finanszírozásának reformja – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

6

2006/C 296/4

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

25

2006/C 296/5

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

26

2006/C 296/6

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó parakrezol behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekről

30

2006/C 296/7

Tagállami összefoglaló az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK rendeletnek megfelelően nyújtott állami támogatásokról (
  1
  )

1

31

2006/C 296/8

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

33

2006/C 296/9

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás

36

2006/C 296/0

A Bizottság közleménye a gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében (
  1
  )

1

40

2006/C 296/1

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám COMP/M.4438 – Macquairie/Thames Water) (
  1
  )

1

50

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Tájékoztatások

Bizottság

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/1

---

Az Európai Központi Bank által a főbb pénzügyi operációknál alkalmazott kamatláb (1):

3,30 % 2006. december 1-jén

Euro-átváltási árfolyamok (2)

2006. december 5.

(2006/C 296/01)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3331 |
| JPY | Japán yen | 152,74 |
| DKK | Dán korona | 7,4559 |
| GBP | Angol font | 0,67430 |
| SEK | Svéd korona | 9,0495 |
| CHF | Svájci frank | 1,5885 |
| ISK | Izlandi korona | 90,65 |
| NOK | Norvég korona | 8,1300 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CYP | Ciprusi font | 0,5781 |
| CZK | Cseh korona | 28,019 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 255,50 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,6980 |
| MTL | Máltai líra | 0,4293 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,8140 |
| RON | Román lej | 3,4415 |
| SIT | Szlovén tolar | 239,66 |
| SKK | Szlovák korona | 35,535 |
| TRY | Török líra | 1,9330 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6946 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,5204 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,3598 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,9422 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0509 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 232,25 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 9,5170 |
| CNY | Kínai renminbi | 10,4272 |
| HRK | Horvát kuna | 7,3617 |
| IDR | Indonéz rúpia | 12 151,87 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7412 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 66,095 |
| RUB | Orosz rubel | 34,8930 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,489 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3331

JPY

Japán yen

152,74

DKK

Dán korona

7,4559

GBP

Angol font

0,67430

SEK

Svéd korona

9,0495

CHF

Svájci frank

1,5885

ISK

Izlandi korona

90,65

NOK

Norvég korona

8,1300

BGN

Bulgár leva

1,9558

CYP

Ciprusi font

0,5781

CZK

Cseh korona

28,019

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

255,50

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,6980

MTL

Máltai líra

0,4293

PLN

Lengyel zloty

3,8140

RON

Román lej

3,4415

SIT

Szlovén tolar

239,66

SKK

Szlovák korona

35,535

TRY

Török líra

1,9330

AUD

Ausztrál dollár

1,6946

CAD

Kanadai dollár

1,5204

HKD

Hongkongi dollár

10,3598

NZD

Új-zélandi dollár

1,9422

SGD

Szingapúri dollár

2,0509

KRW

Dél-Koreai won

1 232,25

ZAR

Dél-Afrikai rand

9,5170

CNY

Kínai renminbi

10,4272

HRK

Horvát kuna

7,3617

IDR

Indonéz rúpia

12 151,87

MYR

Maláj ringgit

4,7412

PHP

Fülöp-szigeteki peso

66,095

RUB

Orosz rubel

34,8930

THB

Thaiföldi baht

47,489

---

(1)  Változó árfolyam esetén a kijelölt nap előtt végrehajtott legközelebbi pénzügyi operáció árfolyamát alkalmazzák, a kamatláb a legmagasabb árfolyam szerint számítandó.

(2)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/2 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/2

---

A tagállamok által közzétett összefoglaló tájékoztató az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásokról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 296/02)

A támogatás száma: XA 92/06

Tagállam: Egyesült Királyság

Régió: Lancashire (beleértve Blackpool és Blackburn területi önkormányzatát).

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Lancashire Rural Recovery Grant Fund (Lancashire megyei vidékfejlesztési támogatási alap)

Jogalap: Section 5 of the Regional Development Agencies Act 1998

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: A rendszer keretében a közszektor támogatására fordítható teljes támogatási összeg: 1 034 061 GBP, mely két pénzügyi év között oszlik meg:

2006.4.1. – 2007.3.31.: 743 108 GBP

2007.4.1. – 2008.3.31.: 290 953 GBP

A támogatás maximális intenzitása: A bruttó támogatási intenzitás nem haladhatja meg a következőkben ismertetett szintet

4. cikk. Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás. Kedvezőtlen helyzetű térségekben a támogatható kiadások legfeljebb 50 %-a, egyéb térségekkben a támogatható kiadások legfeljebb 40 %-a.

7. cikk. Mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott támogatás esetében. A támogatható kiadások legfeljebb 40 %-a.

10. cikk. A termelői csoportokra irányuló támogatások. A cikk alapján nyújtott állami támogatás teljes összege egy hároméves időszak során nem haladhatja meg a 100 000 EUR-t kedvezményezettenként. A támogatás az első évben felmerülő, elszámolható költségek 100 %-áig nyújtható, a következő műveleti években a támogatás szintje évenként 20 százalékponttal csökken, azaz a második évben a támogatás felső határa az elszámolható kiadások 80 %-a.

14. cikk. Technikai segítségnyújtásra adott támogatás. A támogatás az ezen cikk hatálya alá tartózó, elszámolható költségek 100 %-áig nyújtható. Mindazonáltal az egyedi támogatásban részesülő kedvezményezettnek nyújtható támogatás összege egy hároméves időszakban nem lépheti túl a 100 000 EUR-t.

A végrehajtás időpontja: A program 2006. október 19-én indul.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A program 2008. március 31-ig folytatódik. Előfordulhat azonban, hogy – az állami támogatásra vonatkozó európai szabályok változásaira tekintettel – még ezen időpont előtt módosítani kell a program szabályait.

A támogatás célja: A támogatás Lancashire vidéki gazdaságának a hosszú távú fejlesztésére szolgál a a 70/2001 bizottsági rendelet 1. mellékletében meghatározott kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó pénzügyi segítség révén. A Lancashire Rural Recovery Grant Fund (Lancashire megyei vidékfejlesztési támogatási alap) támogatására való jogosultság feltételeként a vállalkozásnak az Egyesült Királyság Nemzeti Statisztikai Hivatalának 2004-es területminősítési rendszere szerint vidéknek vagy peremkerülettel rendelkező városnak minősülő körzetben kell működnie, vagy „vidéki érdekeltségű városi vállalkozásnak” kell lennie, azaz olyan vállalkozásnak, amelynek székhelye városnak minősülő körzetben található, tevékenysége azonban hatással van a vidéki területekre. A program célja a meglévő támogatási programokban való részvételre nem jogosult vidéki vállalkozások segítése.

Az alábbi támogatási fajták igényelhetők

Mezőgazdasági üzemekben végrehajtott beruházás: Támogatható költségek: a) ingatlan építése, vásárlása vagy fejlesztése; b) új gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése; c) szakértői díjak, megvalósíthatósági tanulmányok, licencek és szabadalmak megszerzésének költségei, ha ezek a költségek nem haladják meg az a) és b) pont szerinti költségek 12 %-át. A fentiek megfelelnek a 1/2004 rendelet 4. cikkének.

Mezőgazdasági termékek feldolgozásához és forgalmazásához nyújtott támogatás Támogatható költségek: a) ingatlan építése, vásárlása vagy fejlesztése; b) új gépek és berendezések vásárlása vagy lízingelése; c) szakértői díjak, megvalósíthatósági tanulmányok, licencek és szabadalmak megszerzésének költségei, ha ezek a költségek nem haladják meg az a) és b) pont szerinti költségek 12 %-át. A fentiek megfelelnek a 1/2004 rendelet 7. cikkének.

A termelői csoportokra irányuló támogatások: Támogatható költségek: a) a megfelelő helyiségek bérlése; b) irodai berendezések beszerzése, ideértve a számítógépes hardvert és szoftvereket is; c) az adminisztratív személyzet költségei; általános költségek; valamint jogi tanácsadási és igazgatási költségek. A fentiek megfelelnek a 1/2004 rendelet 10. cikkének.

Technikai segítségnyújtásra adott támogatás: Az elszámolható kiadások ezen intézkedés keretében:

| a) | mezőgazdasági termelők és mezőgazdasági dolgozók oktatása és szakképzése tekintetében:






  i. | a szakképzési program szervezésének költségei; |
| --- | --- | --- |

a)

mezőgazdasági termelők és mezőgazdasági dolgozók oktatása és szakképzése tekintetében:

i.

a szakképzési program szervezésének költségei;

| ii. | a résztvevők utazási és ellátási költségei; |
| --- | --- |

ii.

a résztvevők utazási és ellátási költségei;

| iii. | a mezőgazdasági termelő, illetve a mezőgazdasági dolgozó távolléte során szükséges helyettesítéssel kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

iii.

a mezőgazdasági termelő, illetve a mezőgazdasági dolgozó távolléte során szükséges helyettesítéssel kapcsolatos költségek;

| b) | a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítés tekintetében, a mezőgazdasági termelő, annak társa, illetve valamely mezőgazdasági dolgozó betegsége vagy szabadsága következtében szükséges helyettesítéssel kapcsolatban felmerülő tényleges költségek; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági üzemben szükséges személyi helyettesítés tekintetében, a mezőgazdasági termelő, annak társa, illetve valamely mezőgazdasági dolgozó betegsége vagy szabadsága következtében szükséges helyettesítéssel kapcsolatban felmerülő tényleges költségek;

| c) | tanácsadási szolgáltatások tekintetében az olyan szolgáltatások díjai, amelyek nem minősülnek folyamatos vagy időről időre ismétlődő tevékenységnek, és nem kapcsolódnak a vállalkozás olyan szokásos működési kiadásaihoz, mint a rendszeres adó-tanácsadási és jogi szolgáltatások vagy a reklámtevékenység; |
| --- | --- |

c)

tanácsadási szolgáltatások tekintetében az olyan szolgáltatások díjai, amelyek nem minősülnek folyamatos vagy időről időre ismétlődő tevékenységnek, és nem kapcsolódnak a vállalkozás olyan szokásos működési kiadásaihoz, mint a rendszeres adó-tanácsadási és jogi szolgáltatások vagy a reklámtevékenység;

| d) | versenyek, kiállítások és vásárok szervezése és az azokon való részvétel tekintetében:






  i. | részvételi díjak; |
| --- | --- | --- |

d)

versenyek, kiállítások és vásárok szervezése és az azokon való részvétel tekintetében:

i.

részvételi díjak;

| ii. | utazási költségek; |
| --- | --- |

ii.

utazási költségek;

| iii. | kiadványokkal kapcsolatos költségek; |
| --- | --- |

iii.

kiadványokkal kapcsolatos költségek;

| iv. | kiállítási helyiségek bérleti díja. |
| --- | --- |

iv.

kiállítási helyiségek bérleti díja.

A fentiek megfelelnek a 1/2004 rendelet 14. cikkének.

Érintett ágazatok: A támogatást a célterülethez tartozó bármely kis- és középvállalkozás igényelheti, tekintet nélkül arra, mely ágazatban tevékenykedik, kivéve, ha az adott ágazatnak biztosított támogatásokat külön rendelkezések és irányelvek szabályozzák, mint pl. a halászati és akvakultúra ágazat esetében. Az említett kivételtől eltekintve a támogatás a mezőgazdasági terméket előállító, feldolgozó vagy értékesítő vállalkozások számára nyújtandó.

A rendszer keretében a nem mezőgazdasági vállalkozásoknak biztosított támogatás vagy a 69/2001/EK bizottsági rendeletben meghatározott de minimis szabályok, vagy, ha célszerűbb, az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK bizottsági rendelet hatálya alatt nyújtandó. A Lancashire Rural Recovery Grant Fund (Lancashire megyei vidékfejlesztési támogatási alap) a 70/2001 rendelet értelmében bejelentésre került, a Versenypolitikai Főigazgatóság XS 56/06 referenciaszámon bejegyezte.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe: A Lancashire Rural Recovery Grant Fund (Lancashire megyei vidékfejlesztési támogatási alap) a Lancashire County Developments Ltd (Lancashire megyei fejlesztési rt.), az Economic Development Department of Lancashire County Council (Lancashire megyei tanács gazdaságfejlesztési osztálya) kezelésében áll. Postai cím:

Lancashire County Developments Ltd

Robert House

Starkie Street

PR1 3LU Preston

United Kingdom

Internetes cím: További információk a vidékfejlesztési támogatási programról beszerezhetők az alábbi címen:

http://www.lcdl.co.uk/grant_programmes/RRGF%20Scheme%20Criteria%20(Agricultural%20Businesses).pdf.

Vagy felkeresheti az Egyesült Királyság mentesített mezőgazdasági állami támogatásokról szóló központi honlapját a www.defra.gov.uk/farm/policy/state-aid/setup/exist-exempt.htm címen. Klikkeljen a „Lancashire Rural Recovery Grant Fund” linkre!

Egyéb információ: A rendszer keretében biztosított technikai támogatás kedvezményezettje szabadon választhatja meg szolgáltatást nyújtó felet.

A Department of Environment, Food and Rural Affairs (az Egyesült Királyság illetékes hatósága) nevében aláírta és keltezte:

Neil Marr

Agricultural State Aid Advisor

Defra

8B 9 Millbank

c/o 17 Smith Square

SW1P 3JR London

United Kingdom

A támogatás száma: XA 87/06

Tagállam: Egyesült Királyság

Régió: Somerset. A támogatás a következő közigazgatási területeken áll rendelkezésre

West Somerset District Council

Taunton Deane Borough Council

Sedgemoor District Council

Mendip District Council

South Somerset District Council

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Somerset Rural Business Support Service

Jogalap: Sections 4 and 5 of The Regional Development Agencies Act 1998

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás vagy a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege:

| | 2006. október 1. – 2007. szeptember 30.: 167 000 GBP |
| --- | --- |

2006. október 1. – 2007. szeptember 30.: 167 000 GBP

| | 2007. október 1. – 2008. szeptember 30.: 175 000 GBP |
| --- | --- |

2007. október 1. – 2008. szeptember 30.: 175 000 GBP

A támogatás maximális intenzitása: 100 %

A végrehajtás időpontja:

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: A támogatás iránti kérelmeket 2006. október 1-től lehet benyújtani, és a program 2008. szeptember 30-ig tart. Lehetséges azonban, hogy az említett időpont előtt a támogatási program szabályait módosítani kell annak érdekében, hogy tükrözzék az állami támogatásokról szóló európai szabályokban bekövetkezett változásokat.

Támogatás célja: Ágazati fejlesztés

A program célja az, hogy (a fentiekben meghatározott) Sommerset megyében konzultációs szolgáltatásokat nyújtsanak, valamint hogy jelezzék az egyéb szervezetek által felkínált további vidékfejlesztési támogatást.

A támogatás kifizetésére az 1/2004/EK rendelet 14. cikkének megfelelően kerül sor. A tanácsadási szolgáltatás költségei támogathatók.

Érintett ágazat(ok): A program azon vállalkozásokra alkalmazandó, amelyek a mezőgazdasági és földművelési ágazatokban és azok valamennyi alágazatában tevékenykednek. Ide tartoznak azok a vállalkozások, amelyek a mezőgazdasági termékek termelésével, feldolgozásával és értékesítésével foglalkoznak. Adott esetben a program keretében utalhatnak alternatív üzleti tanácsadókra/szolgáltatókra.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| South Somerset District Council |
| --- |
| Brympton Way |
| Yeovil |
| BA20 2HT Somerset |
| United Kingdom |

South Somerset District Council

Brympton Way

Yeovil

BA20 2HT Somerset

United Kingdom

A támogatási programot működtető szervezet

Somerset Rural Business Support Scheme

Address as above

Main Contact:

| David Julian |
| --- |
| Principal Economic Development Officer |
| South Somerset District Council |

David Julian

Principal Economic Development Officer

South Somerset District Council

Internetcím: http://www.southsomerset.gov.uk/index.jsp?articleid=1929

Kattintson a Somerset Rural Business Support Service – Somerset feliratra a baloldali menüben. Másik lehetőségként felkeresheti az Egyesült Királyság mentesített mezőgazdasági állami támogatásokról szóló központi honlapját az alábbi címen.

http://www.defra.gov.uk/farm/state-aid/setup/exist-exempt.htm

Kattintson a Somerset Rural Business Support Scheme-re.

Egyéb információ: A rendszer valamennyi földművelő számára elérhető lesz, nem csak a mezőgazdasági gazdák számára. A nem mezőgazdasági vállalkozások számára a támogatás a de minimis támogatásokról szóló 69/2001 bizottsági rendelettel összhangban kerül kifizetésre.

A kedvezményezettek nem választhatják meg a szolgáltatójukat. A szolgáltató feladatait a Somerset Rural Business Support Service látja el, amely gondoskodik arról, hogy a tanácsadókat piaci elveken alapuló pályázat útján válasszák ki, az 1/2004/EK rendelet 14. cikke (5) bekezdésének megfelelően.

A Department for Environment, Food and Rural Affairs (Környezetvédelmi, Élelmiszerügyi és Vidékügyi Minisztérium, az Egyesült Királyság illetékes hatósága) nevében aláírással és keltezéssel ellátta:

Neil Marr

Agricultural State Aid Advisor

Department for Environment, Food and Rural Affairs

Area 8e

9, Millbank

c/o Nobel House

17, Smith Square

SW1P 3JR London

United Kingdom

XA-szám: XA 88/06

Tagállam: Spanyolország

Régió: Andalúzia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: Agrár-élelmiszeripari termékek feldolgozására és forgalmazására nyújtott támogatás

Jogalap:

| — | Sección 8a del Decreto 280/2001, por el que se establecen las ayudas de la Junta de Andalucía a los sectores agrícola, ganadero y forestal incluidas en el Programa Operativo-Integrado Regional de Andalucía para el Desarrollo del Marco Comunitario de Apoyo 2000-2006, publicado en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 29 de diciembre de 2001. |
| --- | --- |

—

Sección 8a del Decreto 280/2001, por el que se establecen las ayudas de la Junta de Andalucía a los sectores agrícola, ganadero y forestal incluidas en el Programa Operativo-Integrado Regional de Andalucía para el Desarrollo del Marco Comunitario de Apoyo 2000-2006, publicado en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 29 de diciembre de 2001.

| — | La Orden de 10 de julio de 2002 por la que se desarrolla parcialmente la sección 8, sobre ayudas para la transformación y comercialización de los productos agroalimentarios, del Decreto 280/2001, publicada en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 27 de julio de 2002. |
| --- | --- |

—

La Orden de 10 de julio de 2002 por la que se desarrolla parcialmente la sección 8, sobre ayudas para la transformación y comercialización de los productos agroalimentarios, del Decreto 280/2001, publicada en el Boletín Oficial de la Junta de Andalucía el 27 de julio de 2002.

| — | La Resolución de 29 de diciembre de 2003 de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se convocan para el año 2003 y 2004 las ayudas previstas en la orden de 10 de julio de 2002. |
| --- | --- |

—

La Resolución de 29 de diciembre de 2003 de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se convocan para el año 2003 y 2004 las ayudas previstas en la orden de 10 de julio de 2002.

| — | Mivel rengeteg olyan kérelem érkezik, amely a támogathatósági feltételeknek megfelel, és ezek elfogadásához nem elegendőek az európai költségvetésből nyújtott összegek, célszerűnek tűnik a támogatások egy részét saját költségvetésből nyújtani. A saját költségvetésből finanszírozott támogatásokra nem alkalmazható az 1257/1999/EK rendelet 51. és 52. cikkében foglalt eltérés, amint azt a programot jóváhagyó 2000. december 29-i határozat 4. cikke kimondja. |
| --- | --- |

—

Mivel rengeteg olyan kérelem érkezik, amely a támogathatósági feltételeknek megfelel, és ezek elfogadásához nem elegendőek az európai költségvetésből nyújtott összegek, célszerűnek tűnik a támogatások egy részét saját költségvetésből nyújtani. A saját költségvetésből finanszírozott támogatásokra nem alkalmazható az 1257/1999/EK rendelet 51. és 52. cikkében foglalt eltérés, amint azt a programot jóváhagyó 2000. december 29-i határozat 4. cikke kimondja.

| — | A támogatási program keretében a fent idézett 2001/280. rendelet 40. cikke (3) bekezdésének a), b) és c) pontja értelmében a kis-és középvállalkozások számára nyújtott támogatások egy része az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 1., 2004.1.3.) hatálya alá tartozik. |
| --- | --- |

—

A támogatási program keretében a fent idézett 2001/280. rendelet 40. cikke (3) bekezdésének a), b) és c) pontja értelmében a kis-és középvállalkozások számára nyújtott támogatások egy része az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 1., 2004.1.3.) hatálya alá tartozik.

| — | La Resolución de concesión de las ayudas, de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se concede al solicitante la ayuda prevista en la orden de 10 de julio de 2002. A kérelmezőknek tisztában kell lenniük azzal, hogy kérelmüket az említett rendelet értelmében nyújtották be, és a támogatások odaítéléséről szóló határozat erre konkrét utalást fog tartalmazni. Mellékletben található az utalást tartalmazó határozatminta. |
| --- | --- |

—

La Resolución de concesión de las ayudas, de la Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, por la que se concede al solicitante la ayuda prevista en la orden de 10 de julio de 2002. A kérelmezőknek tisztában kell lenniük azzal, hogy kérelmüket az említett rendelet értelmében nyújtották be, és a támogatások odaítéléséről szóló határozat erre konkrét utalást fog tartalmazni. Mellékletben található az utalást tartalmazó határozatminta.

A benyújtott pályázatok elbírálását követően Andalúzia hivatalos közlönyében közzéteszik a jóváhagyott támogatások jegyzékét, külön megjelölve azokat a projekteket, amelyek az 1/2004/EK rendelet alapján részesülnek támogatásban.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege: 45 000 000 EUR, amelyet 2006. szeptember 1-jétől az 1/2004/EK rendelet értelmében a mezőgazdasági termékek feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak a 2004. évi pályázati felhívás alapján nyújtott támogatások kifizetésére kell fordítani.

Maximális támogatási intenzitás: 29 %

Az alkalmazás időpontja:

A támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Támogatás 2006. december 31-ig ítélhető oda.

A támogatás célja: Az 1/2004/EK rendelet 7. cikkével összhangban a feldolgozásra és a forgalmazásra irányuló beruházások támogatása.

Támogatható költségek:

| — | ingatlan építése, megszerzése vagy fejlesztése; |
| --- | --- |

—

ingatlan építése, megszerzése vagy fejlesztése;

| — | új gépek és berendezések vásárlása az adott eszköz piaci értékének erejéig; |
| --- | --- |

—

új gépek és berendezések vásárlása az adott eszköz piaci értékének erejéig;

| — | az olyan általános költségek, mint az építészek, mérnökök és tanácsadók díjai, a megvalósíthatósági tanulmányok, valamint a szabadalmak és használati engedélyek megszerzése, a beruházással kapcsolatos kiadások 12 %-áig. |
| --- | --- |

—

az olyan általános költségek, mint az építészek, mérnökök és tanácsadók díjai, a megvalósíthatósági tanulmányok, valamint a szabadalmak és használati engedélyek megszerzése, a beruházással kapcsolatos kiadások 12 %-áig.

Az érintett ágazat(ok): feldolgozás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias, |
| --- |
| Consejería de Agricultura y Pesca de la Junta de Andalucía. |
| calle Tabladilla s/n |
| E-Sevilla |

Dirección General de Industrias y Promoción Agroalimentarias,

Consejería de Agricultura y Pesca de la Junta de Andalucía.

calle Tabladilla s/n

E-Sevilla

Internetes cím: http:// www.cap.junta-andalucia.es/agriculturaypesca/portal/opencms/portal/portada.jsp

XA-szám: XA 89/06

Tagállam: Olaszország

Régió: Friuli Venezia Giulia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: 1329/65. törvény („Sabatini”): Kedvezmények új munkagépek és egyéb, a termeléshez szükséges gépek beszerzéséhez és bérléséhez. Mezőgazdasági ágazat

Jogalap: Legge 28 novembre 1965 n. 1329.

Regolamento concernente criteri e modalità per la concessione delle agevolazioni di cui alla legge 1329/1965 emanato con decreto del Presidente della Regione 9 agosto 2006, n. 0244/Pres.

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes éves összege: A tervezett teljes költségvetés valamennyi, az 1329/1956. törvény szerint kedvezményezett termelőágazat számára: 11 876 528,04 EUR.

Maximális támogatási intenzitás: A kedvezőtlen helyzetű térségekben működő vállalkozások esetében (1257/1999/EK rendelet 18–20. cikke) a támogatás teljes összege nem haladhatja meg a támogatható költségek 50 %-át.

Az egyéb régiókban működő vállalkozások esetében a támogatás teljes összege nem haladhatja meg a támogatható költségek 40 %-át.

Az alkalmazás időpontja: A támogatási program a régió hivatalos lapjában (Bollettino Ufficiale) való kihirdetést követő harmincadik napon, de az 1/2004/EK rendelet 19. cikke (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban legkorábban 10 munkanappal ezen összefoglaló tájékoztató elküldése után lép hatályba.

A támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: A kis- és középvállalkozásoknak nyújtott támogatás olyan új munkagépek és egyéb gépek beszerzését, illetve bérlését segíti, amelyek teljes költsége meghaladja a 1 000 EUR-t. Az összeszerelés, a kipróbálás, a szállítás és a csomagolás költségei a gép árának 15 %-áig számíthatók be.

A támogatható beruházásoknak a következő célok közül legalább egyet szolgálniuk kell:

a termelési költségek csökkentése;

a termelés hatékonyságának javítása és a termelés átcsoportosítása;

a minőség javítása;

a természeti környezet, a higiéniai körülmények és az állatjólét megóvása és minőségének javítása;

a mezőgazdasági üzemben folyó tevékenységek diverzifikációjának előmozdítása.

A támogatást a 2003. december 23-i 1/2004/EK rendelet (HL L 1., 2004.1.3., 1. o.) 4. cikke alapján nyújtják.

Érintett ágazat(ok): A mezőgazdasági termékeket termelő, feldolgozó és/vagy forgalmazó kis- és középvállalkozások.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione autonoma Friuli Venezia Giulia |
| --- |
| Direzione centrale attività produttive |
| Servizio sostegno e promozione comparto produttivo industriale |
| Via Trento, 2 |
| I-34123-Trieste |

Regione autonoma Friuli Venezia Giulia

Direzione centrale attività produttive

Servizio sostegno e promozione comparto produttivo industriale

Via Trento, 2

I-34123-Trieste

Internetes cím: www.regione.fvg.it

Egyéb információk: Il Direttore del Servizio sostegno e promozione del comparto produttivo industriale

Dott. Massimo Zanini

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/6 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/6

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – FRANCIAORSZÁG

C 43/2006 (ex N 410/06 & NN 42/06) sz. állami támogatás – A La Poste (Posta) által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíj-finanszírozásának reformja

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdése értelmében

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 296/03)

A Bizottság 2006. október 12-i levelében – melyet hiteles nyelven ezen összefoglalóhoz mellékeltek – értesítette döntéséről Franciaországot, mely szerint a fent említett intézkedést illetően az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésében meghatározottak szerint megindítja az eljárást.

Az érdekelt felek benyújthatják észrevételeiket azon támogatási intézkedésekre vonatkozóan, amelyek tekintetében a Bizottság eljárást indít, az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül, az alábbi címre:

| Commission européenne (Európai Bizottság) |
| --- |
| Direction générale de la Concurrence (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Greffe Aides d'Etat (Állami támogatások hivatala) |
| SPA 3 6/5 |
| B-1049 Bruxelles (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne (Európai Bizottság)

Direction générale de la Concurrence (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Greffe Aides d'Etat (Állami támogatások hivatala)

SPA 3 6/5

B-1049 Bruxelles (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Az észrevételeket közlik Franciaországgal. Az észrevételeket előterjesztő érdekelt felek kérésüket megindokolva írásban kérhetik személyazonosságuk bizalmas kezelését.

ÖSSZEFOGLALÓ

1.   AZ INTÉZKEDÉSEK LEÍRÁSA

A postai és telekommunikációs közszolgáltatások szervezésére vonatkozó 1990. évi törvény 30. cikke alapján a francia állam jogilag továbbra is kezességet vállal a La Poste állami alkalmazottainak státusára, és továbbra is felelősséget vállal nyugdíjuk kifizetésére. Ugyanez a cikk előírja, hogy a La Poste biztosítja a szociális biztonsági rendszer pénzügyi egyensúlyát az általa foglalkoztatott állami alkalmazottak vonatkozásában. A célkitűzésekről és haladásról szóló szerződés (contrat d'objectif et de progrès), amely tartalmazza az állam és a La Poste közötti tervszerződést a 1998 és 2001 közötti időszakra vonatkozóan, azonban korlátozza a La Poste által kötelezően visszatérítendő összeget, míg a fennmaradó összeget az államnak kell viselnie.

2006. június 23-án a francia hatóságok bejelentették, hogy reformot hajtanak végre a La Poste által foglalkoztatott állami alkalmazottak nyugdíjának finanszírozási módjára vonatkozóan.

A reform értelmében a La Poste 2007-től a kötelezettség alól mentesítő „munkáltatói” hozzájárulást fog fizetni, amely azonos versenyfeltételekre szabott méltányos mértéken alapul. Ezt olyan módon számolják majd ki, hogy az kiegyenlítse a béreken alapuló kötelező társadalombiztosítási és adóterhek különbségét (1) a La Poste, valamint a postai ágazat és bankágazat egyéb, szociális ellátásra vonatkozó jog által szabályozott vállalatai között azokra a kockázatokra vonatkozóan, amelyek mind a magánvállalatok munkavállalói, mind az állami alkalmazottak esetében fennállnak.

A bejelentett reform nem lesz hatással a La Poste alkalmazottainak egyéni helyzetére, ami a nyugdíjra való jogosultságukat, járulékaikat vagy a státusukat illeti.

2.   A FRANCIA HATÓSÁGOK ÁLLÁSPONTJA

A francia hatóságok azon a véleményen vannak, hogy a szóban forgó intézkedések nem részesítik előnyben a La Poste-ot versenytársaival szemben. A francia hatóságok szerint az állandó ítélkezési gyakorlatból következik, hogy az állami támogatás fogalma csak az olyan beavatkozásokat jelenti, amelyek a vállalkozások költségvetésében jelentkező szokásos terheken enyhítenek. A La Poste esetében azonban egy nem szokásos terhet törölnének el, mivel a szóban forgó intézkedések attól a strukturális hátránytól szabadítanák meg a postát, amit az 1990. július 2-i törvény írt elő számára.

3.   AZ INTÉZKEDÉSEK ÉRTÉKELÉSE

Ahhoz, hogy megállapítsa, hogy az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése alapján fennáll-e az állami támogatás esete a La Poste javára, a Bizottságnak meg kell határoznia, hogy a szóban forgó intézkedések biztosítanak-e gazdasági előnyt a La Poste számára, megfelelnek-e az állami források jelenlétére, a verseny torzítására és a tagállamok közötti kereskedelem érintettségére vonatkozó kritériumoknak.

Ebben a szakaszban a Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó intézkedések megszabadítják a La Poste-ot azoktól a terhektől, amelyeket a 1990-es törvény szerint viselnie kellett volna. A Bizottság ebben a szakaszban kétli, hogy a La Poste terhei, amelyek a könnyítés tárgyát képezik, teljes egészében megfelelnek a „nem szokásos” terhek fogalmának a közösségi joggyakorlat értelmében. A Combus- ügyben hozott ítéletben a Bíróság (2), úgy tűnik, nem szokásos tehernek tekintette azokat a terheket, amelyek abból fakadnak, hogy egy vállalkozás egy reformot követően a versenytársaival azonos közjogi helyzetbe kerül, és alkalmazottai személyzeti igazgatási szempontból különleges helyzetben vannak (3).

Ugyanakkor a jelen esetben a francia hatóságok nem fogadtak el egyetlen olyan jogszabályi rendelkezést sem, amelynek célja, hogy eltörölje vagy módosítsa a La Poste alkalmazottai foglalkoztatásának különleges rendszerét és a nyugdíjjogosultságuk megszerzésének módját.

A francia hatóságok továbbá azt állítják, hogy a reform célja, hogy a La Poste által viselt, a La Poste állami alkalmazottainak nyugdíj címén kifizetett terheket fokozatosan a versenytársai terheihez igazítsa. Ebben a szakaszban a Bizottság kételyeit fejezi ki azt illetően, hogy a reform megvalósításával valóban azonos versenyfeltételek alakulnak-e ki.

Végül a francia hatóságok szerint a La Poste a múltban nem részesült más olyan kompenzációs intézkedésben, ami azt célozta volna, hogy semlegesítse azoknak a kiegészítő terheknek hatásait, amelyeket a La Poste ad hoc rendszere szabott meg az alkalmazottaknak kifizetendő nyugdíj tárgyában. Így 1998 óta a La Poste nem fizeti vissza az államnak az alkalmazottaknak kifizetett nyugdíjak teljes költségét, ellenkezően azzal a kötelezettséggel, amely az 1990. törvény 30. cikkéből következik.

Az előzőeket figyelembe véve ebben a szakaszban a Bizottság nem tudja kizárni, hogy az intézkedések gazdasági előnyt nyújtanak a postának, és állami támogatás elemeit tartalmazzák.

A Bizottság felteszi a kérdést, hogy amennyiben a vizsgált intézkedések állami támogatást jelentenek, ezeket az intézkedéseket összeegyezetethetőnek lehet-e nyilvánítani az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének c) pontjában előírt kivételek alapján (4).

A múltban a Bizottság akkor adott engedélyt állami támogatásokra egy ágazat vállalatait mentesítve a nyugdíjakra vonatkozó ágazat-specifikus kötelezettségek alól, ha a kötelezettségek meghaladták a nyugdíjak általános rendszeréből eredő terheket, és azokat még akkor állapították meg, amikor a vállalat monopolhelyzetben volt (5).

A vizsgált intézkedések célja, hogy a La Poste által viselt, az alkalmazottaknak kifizetett nyugdíjak címén keletkező terheket fokozatosan a versenytársaik nyugdíjjal kapcsolatos terheihez igazítsák. A Bizottságnak ebben a szakaszban nincs módja arra, hogy megállapítsa: a La Poste valóban a versenytársaival összehasonlítható helyzetben van, ami bebizonyíthatná, hogy a támogatás szükséges ahhoz, hogy teljes mértékben érvényesüljenek a postai szolgáltatások piaca liberalizációjának előnyei.

A 659/1999/EK tanácsi rendelet 14. cikke értelmében a kedvezményezett kötelezhető a jogellenes támogatás visszafizetésére.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Par la présente, la Commission européenne (“la Commission”) a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la réforme citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

| 1. | Le 21 décembre 2005, les autorités françaises ont présenté à la Commission les grandes lignes du projet de réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. |
| --- | --- |

1.

Le 21 décembre 2005, les autorités françaises ont présenté à la Commission les grandes lignes du projet de réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste.

| 2. | Le 2 mars 2006, les autorités françaises ont envoyé par courrier électronique le projet de notification de la réforme. Une réunion de pré-notification s'est tenue le 29 mars 2006, au cours de laquelle la Commission a souligné que le projet de notification était largement incomplet et a indiqué les éléments manquants. Le 7 avril 2006, les autorités françaises ont fourni à la Commission une partie des informations manquantes. |
| --- | --- |

2.

Le 2 mars 2006, les autorités françaises ont envoyé par courrier électronique le projet de notification de la réforme. Une réunion de pré-notification s'est tenue le 29 mars 2006, au cours de laquelle la Commission a souligné que le projet de notification était largement incomplet et a indiqué les éléments manquants. Le 7 avril 2006, les autorités françaises ont fourni à la Commission une partie des informations manquantes.

| 3. | Le 23 juin 2006, les autorités françaises ont notifié la réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste (“la réforme”) conformément à l'article 88 paragraphe 3 du traité CE, en indiquant qu'elles considèrent que la réforme décrite par la notification ne contient pas d'élément d'aide d'État au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE. |
| --- | --- |

3.

Le 23 juin 2006, les autorités françaises ont notifié la réforme du mode de financement des retraites des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste (“la réforme”) conformément à l'article 88 paragraphe 3 du traité CE, en indiquant qu'elles considèrent que la réforme décrite par la notification ne contient pas d'élément d'aide d'État au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE.

| 4. | Le 20 juillet 2006, la Commission a envoyé une demande de renseignements complémentaires aux autorités françaises portant à la fois sur la mesure notifiée et sur d'éventuelles mesures compensatoires dont La Poste aurait pu bénéficier par le passé. |
| --- | --- |

4.

Le 20 juillet 2006, la Commission a envoyé une demande de renseignements complémentaires aux autorités françaises portant à la fois sur la mesure notifiée et sur d'éventuelles mesures compensatoires dont La Poste aurait pu bénéficier par le passé.

| 5. | Les autorités françaises ont transmis leur réponse le 17 août 2006. |
| --- | --- |

5.

Les autorités françaises ont transmis leur réponse le 17 août 2006.

2.   DESCRIPTION DU MODE DE FINANCEMENT ACTUEL DES RETRAITES DES FONCTIONNAIRES DE L'ÉTAT RATTACHÉS À LA POSTE

| 6. | L'attribution à La Poste de la personnalité morale par la loi du 2 juillet 1990 (6) (ci-après “la loi de 1990”) ne s'est pas accompagnée d'une modification du statut du personnel de l'administration des postes, le gouvernement s'étant engagé à conserver aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste leur statut. Au titre de ses dispositions transitoires, la loi de 1990 précise notamment en son article 44 que les agents relevant au 31 décembre 1990 de la direction générale des postes sont affectés de plein droit à La Poste et ceci “sans changement de leur position statutaire”. |
| --- | --- |

6.

L'attribution à La Poste de la personnalité morale par la loi du 2 juillet 1990 (6) (ci-après “la loi de 1990”) ne s'est pas accompagnée d'une modification du statut du personnel de l'administration des postes, le gouvernement s'étant engagé à conserver aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste leur statut. Au titre de ses dispositions transitoires, la loi de 1990 précise notamment en son article 44 que les agents relevant au 31 décembre 1990 de la direction générale des postes sont affectés de plein droit à La Poste et ceci “sans changement de leur position statutaire”.

2.1.   Régime de retraite de base des fonctionnaires de La Poste

| 7. | Au 31 décembre 2005, La Poste employait 184 289 fonctionnaires de l'État (soit 61 % du personnel de La Poste). Les fonctionnaires en service à La Poste appartiennent à la fonction publique de l'État. À ce titre, et conformément à l'article 20 de la loi no 83-634 du 13 juillet 1983, ils relèvent du régime spécial de retraite des personnels civils et militaires de l'État organisé par le Code des pensions civiles et militaires de retraite. Les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste ne bénéficient d'aucun avantage spécifique en matière de retraite par rapport aux autres fonctionnaires de l'État. En outre, La Poste ne participe pas à un régime spécial d'entreprises ou de branche à la différence d'autres opérateurs publics. |
| --- | --- |

7.

Au 31 décembre 2005, La Poste employait 184 289 fonctionnaires de l'État (soit 61 % du personnel de La Poste). Les fonctionnaires en service à La Poste appartiennent à la fonction publique de l'État. À ce titre, et conformément à l'article 20 de la loi no 83-634 du 13 juillet 1983, ils relèvent du régime spécial de retraite des personnels civils et militaires de l'État organisé par le Code des pensions civiles et militaires de retraite. Les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste ne bénéficient d'aucun avantage spécifique en matière de retraite par rapport aux autres fonctionnaires de l'État. En outre, La Poste ne participe pas à un régime spécial d'entreprises ou de branche à la différence d'autres opérateurs publics.

| 8. | En vertu de l'article 30 de la loi de 1990 (7), l'État reste juridiquement garant du statut des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste et demeure responsable du paiement de leurs retraites. Les prestations de retraite versées aux fonctionnaires, y compris ceux rattachés à La Poste (8), sont votées chaque année en loi de finances. |
| --- | --- |

8.

En vertu de l'article 30 de la loi de 1990 (7), l'État reste juridiquement garant du statut des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste et demeure responsable du paiement de leurs retraites. Les prestations de retraite versées aux fonctionnaires, y compris ceux rattachés à La Poste (8), sont votées chaque année en loi de finances.

| 9. | La Poste ne maîtrise pas les décisions relatives au régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Elle n'a aucune influence ni sur le montant des cotisations prélevées, ni sur le niveau des prestations versées. |
| --- | --- |

9.

La Poste ne maîtrise pas les décisions relatives au régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Elle n'a aucune influence ni sur le montant des cotisations prélevées, ni sur le niveau des prestations versées.

| 10. | L'article 30 de la loi de 1990 prévoit que La Poste assure l'équilibre financier du régime de sécurité sociale pour la partie des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. La Poste doit en effet prendre en charge le financement intégral des pensions servies par l'État à ses fonctionnaires par voie de remboursement à l'État des montants versés (après déduction des cotisations acquittées par les fonctionnaires en activité):
  “En contrepartie, [La Poste (...) est astreinte] à verser au Trésor public:






  a) | Le montant de la retenue effectuée sur le traitement de l'agent, dont le taux est fixé par l'article L. 61 du code des pensions civiles et militaires de retraite; |
| --- | --- | --- |

10.

L'article 30 de la loi de 1990 prévoit que La Poste assure l'équilibre financier du régime de sécurité sociale pour la partie des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. La Poste doit en effet prendre en charge le financement intégral des pensions servies par l'État à ses fonctionnaires par voie de remboursement à l'État des montants versés (après déduction des cotisations acquittées par les fonctionnaires en activité):

“En contrepartie, [La Poste (...) est astreinte] à verser au Trésor public:

a)

Le montant de la retenue effectuée sur le traitement de l'agent, dont le taux est fixé par l'article L. 61 du code des pensions civiles et militaires de retraite;

| b) | S'agissant de La Poste, une contribution complémentaire permettant la prise en charge intégrale des dépenses de pensions concédées et à concéder de leurs agents retraités”. |
| --- | --- |

b)

S'agissant de La Poste, une contribution complémentaire permettant la prise en charge intégrale des dépenses de pensions concédées et à concéder de leurs agents retraités”.

| 11. | Ce mode de financement est dérogatoire au droit commun. En effet, la contribution “employeur” de La Poste s'inscrit dans un régime à prestations définies puisqu'elle vise à couvrir le montant des pensions versées chaque année par l'État, sans être corrélée à la base des fonctionnaires actifs cotisant au sein de La Poste. À la différence d'un employeur de droit commun dans un système par répartition, La Poste n'acquitte pas de cotisation libératoire, mais a été chargée par la loi de 1990 d'équilibrer le régime de retraite pour ses fonctionnaires. |
| --- | --- |

11.

Ce mode de financement est dérogatoire au droit commun. En effet, la contribution “employeur” de La Poste s'inscrit dans un régime à prestations définies puisqu'elle vise à couvrir le montant des pensions versées chaque année par l'État, sans être corrélée à la base des fonctionnaires actifs cotisant au sein de La Poste. À la différence d'un employeur de droit commun dans un système par répartition, La Poste n'acquitte pas de cotisation libératoire, mais a été chargée par la loi de 1990 d'équilibrer le régime de retraite pour ses fonctionnaires.

| 12. | Le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a stabilisé ce remboursement en EUR constants au niveau de 1997. L'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a ainsi été plafonnée, le solde étant pris en charge par l'État (9). |
| --- | --- |

12.

Le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a stabilisé ce remboursement en EUR constants au niveau de 1997. L'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a ainsi été plafonnée, le solde étant pris en charge par l'État (9).

| 13. | L'obligation d'équilibre financier du régime qui pèse sur La Poste se traduit aujourd'hui par l'inscription d'un engagement à l'égard de l'État dans le hors bilan de La Poste, qui serait comptabilisé en provision dans les comptes de La Poste lors du passage aux normes IFRS, lequel doit intervenir au plus tard en 2007. Le montant des engagements au titre des droits acquis des fonctionnaires au 31 décembre 2005 portés dans le hors bilan de La Poste est de 76 milliards EUR (dont 34 milliards concernent les droits acquis par les fonctionnaires en activité). |
| --- | --- |

13.

L'obligation d'équilibre financier du régime qui pèse sur La Poste se traduit aujourd'hui par l'inscription d'un engagement à l'égard de l'État dans le hors bilan de La Poste, qui serait comptabilisé en provision dans les comptes de La Poste lors du passage aux normes IFRS, lequel doit intervenir au plus tard en 2007. Le montant des engagements au titre des droits acquis des fonctionnaires au 31 décembre 2005 portés dans le hors bilan de La Poste est de 76 milliards EUR (dont 34 milliards concernent les droits acquis par les fonctionnaires en activité).

| 14. | Compte tenu de l'arrêt progressif du recrutement des fonctionnaires depuis 1990 (10) et de l'évolution démographique défavorable de la population concernée, l'obligation pour La Poste d'équilibrer financièrement le régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés représente une charge financière croissante pour La Poste (11). |
| --- | --- |

14.

Compte tenu de l'arrêt progressif du recrutement des fonctionnaires depuis 1990 (10) et de l'évolution démographique défavorable de la population concernée, l'obligation pour La Poste d'équilibrer financièrement le régime de retraite des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés représente une charge financière croissante pour La Poste (11).

2.2.   Régime de retraite complémentaire des fonctionnaires de La Poste

| 15. | L'article 76 de la loi no 2003-775 du 21 août 2003 portant réforme des retraites a institué la RAFP (Retraite Additionnelle de la Fonction Publique), un régime public de retraite additionnelle obligatoire depuis le 1er janvier 2005. Il s'agit d'un régime de retraite par répartition provisionnée et par points, destiné à permettre l'acquisition de droits à retraite. Le régime est géré par un établissement public à caractère administratif placé sous la tutelle de l'État et dénommé “établissement de retraite additionnelle de la fonction publique”. |
| --- | --- |

15.

L'article 76 de la loi no 2003-775 du 21 août 2003 portant réforme des retraites a institué la RAFP (Retraite Additionnelle de la Fonction Publique), un régime public de retraite additionnelle obligatoire depuis le 1er janvier 2005. Il s'agit d'un régime de retraite par répartition provisionnée et par points, destiné à permettre l'acquisition de droits à retraite. Le régime est géré par un établissement public à caractère administratif placé sous la tutelle de l'État et dénommé “établissement de retraite additionnelle de la fonction publique”.

| 16. | La Poste cotise à la RAPF pour les fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés et verse chaque mois à l'établissement de retraite additionnelle de la fonction publique les cotisations qu'elle doit en tant qu'employeur et les cotisations des fonctionnaires qu'elle prélève directement sur leur rémunération. Les cotisations “employeur” de La Poste payées au titre de la RAFP sont libératoires. |
| --- | --- |

16.

La Poste cotise à la RAPF pour les fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés et verse chaque mois à l'établissement de retraite additionnelle de la fonction publique les cotisations qu'elle doit en tant qu'employeur et les cotisations des fonctionnaires qu'elle prélève directement sur leur rémunération. Les cotisations “employeur” de La Poste payées au titre de la RAFP sont libératoires.

2.3.   Régime de préretraite des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste

| 17. | Comme l'ensemble des autres fonctionnaires de l'État, les fonctionnaires rattachés à La Poste peuvent bénéficier des dispositifs de préretraite institués pour les fonctionnaires: la cessation progressive d'activité et le congé de fin de carrière. |
| --- | --- |

17.

Comme l'ensemble des autres fonctionnaires de l'État, les fonctionnaires rattachés à La Poste peuvent bénéficier des dispositifs de préretraite institués pour les fonctionnaires: la cessation progressive d'activité et le congé de fin de carrière.

| 18. | Le coût de ces dispositifs de préretraite est supporté en totalité par La Poste pour les fonctionnaires qui lui sont rattachés. Une provision a été comptabilisée à ce titre pour les fonctionnaires ayant adhéré à l'un des dispositifs de préretraite. |
| --- | --- |

18.

Le coût de ces dispositifs de préretraite est supporté en totalité par La Poste pour les fonctionnaires qui lui sont rattachés. Une provision a été comptabilisée à ce titre pour les fonctionnaires ayant adhéré à l'un des dispositifs de préretraite.

3.   DESCRIPTION DE LA MESURE NOTIFIÉE

| 19. | La réforme notifiée a pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraite de base versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents. |
| --- | --- |

19.

La réforme notifiée a pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraite de base versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents.

3.1.   Fondements juridiques de la réforme

| 20. | Les fondements juridiques en droit interne de la réforme du mode de financement actuel des pensions des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste seront constitués par la modification de l'article 30 de la loi de 1990 et par le cahier des charges de La Poste approuvé par le décret no 90-1214 du 29 décembre 1990. L'article 46 de ce cahier des charges prévoit en particulier les modalités du remboursement à l'État par La Poste des charges de pension mises à sa charge par la loi de 1990. |
| --- | --- |

20.

Les fondements juridiques en droit interne de la réforme du mode de financement actuel des pensions des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste seront constitués par la modification de l'article 30 de la loi de 1990 et par le cahier des charges de La Poste approuvé par le décret no 90-1214 du 29 décembre 1990. L'article 46 de ce cahier des charges prévoit en particulier les modalités du remboursement à l'État par La Poste des charges de pension mises à sa charge par la loi de 1990.

| 21. | La traduction de la réforme en droit interne suppose, outre une modification de ces deux textes, de préciser les modalités de détermination et de versement de la contribution employeur à caractère libératoire qui sera mise à la charge de La Poste en remplacement du remboursement des charges de pension à l'État. |
| --- | --- |

21.

La traduction de la réforme en droit interne suppose, outre une modification de ces deux textes, de préciser les modalités de détermination et de versement de la contribution employeur à caractère libératoire qui sera mise à la charge de La Poste en remplacement du remboursement des charges de pension à l'État.

| 22. | Les autorités françaises se sont engagées à transmettre à la Commission les textes modifiés, une fois finalisés. |
| --- | --- |

22.

Les autorités françaises se sont engagées à transmettre à la Commission les textes modifiés, une fois finalisés.

3.2.   Philosophie de la réforme

| 23. | La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire. |
| --- | --- |

23.

La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire.

| 24. | La réforme prévoit que La Poste acquittera à partir de 2007 une contribution “employeur” à caractère libératoire fondée sur un taux d'équité concurrentielle. Celle-ci sera calculée de manière à égaliser les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires, assises sur les salaires, entre La Poste et les autres entreprises du secteur des transports et du secteur bancaire relevant du droit commun des prestations sociales, pour les risques qui sont communs aux salariés des entreprises privées et aux fonctionnaires de l'État. |
| --- | --- |

24.

La réforme prévoit que La Poste acquittera à partir de 2007 une contribution “employeur” à caractère libératoire fondée sur un taux d'équité concurrentielle. Celle-ci sera calculée de manière à égaliser les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires, assises sur les salaires, entre La Poste et les autres entreprises du secteur des transports et du secteur bancaire relevant du droit commun des prestations sociales, pour les risques qui sont communs aux salariés des entreprises privées et aux fonctionnaires de l'État.

| 25. | Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution. |
| --- | --- |

25.

Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution.

| 26. | Le calcul (voir annexe 1 pour une présentation détaillée du calcul) commence par une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques. |
| --- | --- |

26.

Le calcul (voir annexe 1 pour une présentation détaillée du calcul) commence par une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques.

| 27. | La contribution libératoire qui sera versée par La Poste à l'État après la réforme est égale à la différence entre le coût salarial ainsi reconstitué et le coût salarial réel des fonctionnaires (hors retraites). La contribution ainsi calculée remplacera la contribution de La Poste prévue par l'article 30 de la loi de 1990. Elle sera versée par La Poste à un établissement public administratif. |
| --- | --- |

27.

La contribution libératoire qui sera versée par La Poste à l'État après la réforme est égale à la différence entre le coût salarial ainsi reconstitué et le coût salarial réel des fonctionnaires (hors retraites). La contribution ainsi calculée remplacera la contribution de La Poste prévue par l'article 30 de la loi de 1990. Elle sera versée par La Poste à un établissement public administratif.

| 28. | Rapportée aux traitements indiciaires bruts (12) des fonctionnaires en service à La Poste, cette contribution détermine le taux de cotisation de La Poste, appelé taux d'équité concurrentielle (ci-après TEC). Cette contribution sera calculée chaque année afin de tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et des évolutions qui interviendront dans les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de droit commun. |
| --- | --- |

28.

Rapportée aux traitements indiciaires bruts (12) des fonctionnaires en service à La Poste, cette contribution détermine le taux de cotisation de La Poste, appelé taux d'équité concurrentielle (ci-après TEC). Cette contribution sera calculée chaque année afin de tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et des évolutions qui interviendront dans les niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de droit commun.

| 29. | La méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est donc fondée sur une égalisation du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun. Cette méthode n'assure donc pas une égalisation des coûts salariaux globaux (salaires et cotisations) pour les risques communs. |
| --- | --- |

29.

La méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est donc fondée sur une égalisation du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun. Cette méthode n'assure donc pas une égalisation des coûts salariaux globaux (salaires et cotisations) pour les risques communs.

| 30. | Les risques communs (vieillesse, famille, maladie, maternité, accidents du travail, formation professionnelle...) concernent les risques couverts par l'ensemble des prélèvements sociaux et fiscaux obligatoires, y compris au titre de dispositions conventionnelles, applicables respectivement dans le secteur bancaire (13) et dans le secteur postal. En sont exclues les cotisations en vigueur pour la couverture du risque chômage et l'assurance contre le risque de non-paiement des salaires en cas de procédure de redressement ou de liquidation judiciaire (AGS). Symétriquement, la contribution exceptionnelle de solidarité instituée par la loi du 4 novembre 1982 et acquittée par les seuls fonctionnaires est exclue de la comparaison. |
| --- | --- |

30.

Les risques communs (vieillesse, famille, maladie, maternité, accidents du travail, formation professionnelle...) concernent les risques couverts par l'ensemble des prélèvements sociaux et fiscaux obligatoires, y compris au titre de dispositions conventionnelles, applicables respectivement dans le secteur bancaire (13) et dans le secteur postal. En sont exclues les cotisations en vigueur pour la couverture du risque chômage et l'assurance contre le risque de non-paiement des salaires en cas de procédure de redressement ou de liquidation judiciaire (AGS). Symétriquement, la contribution exceptionnelle de solidarité instituée par la loi du 4 novembre 1982 et acquittée par les seuls fonctionnaires est exclue de la comparaison.

| 31. | La nouvelle modalité de calcul de la contribution de La Poste sera sans effet sur la situation individuelle des fonctionnaires rattachés à La Poste, qu'il s'agisse de leurs droits à pension, de leurs cotisations ou de leur statut. |
| --- | --- |

31.

La nouvelle modalité de calcul de la contribution de La Poste sera sans effet sur la situation individuelle des fonctionnaires rattachés à La Poste, qu'il s'agisse de leurs droits à pension, de leurs cotisations ou de leur statut.

3.3.   Distinction opérée par la réforme entre les secteurs d'activité de La Poste

| 32. | La Poste étant active dans deux secteurs, le secteur postal et la banque, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, deux taux d'équité concurrentielle seront calculés en pratique:






  — | l'un applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises de transport, secteur dont relèvent les activités postales; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur postal” est estimé à 36,5 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre; |
| --- | --- | --- |

32.

La Poste étant active dans deux secteurs, le secteur postal et la banque, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, deux taux d'équité concurrentielle seront calculés en pratique:

—

l'un applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises de transport, secteur dont relèvent les activités postales; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur postal” est estimé à 36,5 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre;

| — | l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (14), calculé par référence aux cotisations des banques; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur bancaire” est estimé à 40,9 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre. |
| --- | --- |

—

l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (14), calculé par référence aux cotisations des banques; sur la base des données 2005, le taux d'équité “secteur bancaire” est estimé à 40,9 % de la masse des traitements indiciaires bruts de ce périmètre.

| 33. | Un TEC global peut être déduit chaque année comme la moyenne pondérée des deux taux, la pondération s'effectuant sur la base de la masse des traitements indiciaires bruts correspondant à chacun des deux périmètres. Sur la base des données 2005, le taux d'équité concurrentielle global est estimé à 37,2 % de la masse des traitements indiciaires bruts de La Poste. |
| --- | --- |

33.

Un TEC global peut être déduit chaque année comme la moyenne pondérée des deux taux, la pondération s'effectuant sur la base de la masse des traitements indiciaires bruts correspondant à chacun des deux périmètres. Sur la base des données 2005, le taux d'équité concurrentielle global est estimé à 37,2 % de la masse des traitements indiciaires bruts de La Poste.

3.4.   Période transitoire

| 34. | L'application du TEC tel que défini ci-dessus s'effectuera progressivement, à l'issue d'une période de transition de 4 ans. En 2006, la contribution libératoire de La Poste sera fixée de manière à obtenir un niveau de contribution en EUR équivalent à celui issu du dispositif actuel (actuellement estimé à environ [...] de la masse des traitements indiciaires bruts). Pour les années 2007 à 2009, le taux de cotisation sera fixé en ajoutant au taux d'équité concurrentielle une surcotisation temporaire fixée à [...] de la masse des traitements indiciaires bruts en 2007, [...] en 2008, et [...] en 2009. Ce complément de cotisation sera supprimé à partir de 2010. |
| --- | --- |

34.

L'application du TEC tel que défini ci-dessus s'effectuera progressivement, à l'issue d'une période de transition de 4 ans. En 2006, la contribution libératoire de La Poste sera fixée de manière à obtenir un niveau de contribution en EUR équivalent à celui issu du dispositif actuel (actuellement estimé à environ [...] de la masse des traitements indiciaires bruts). Pour les années 2007 à 2009, le taux de cotisation sera fixé en ajoutant au taux d'équité concurrentielle une surcotisation temporaire fixée à [...] de la masse des traitements indiciaires bruts en 2007, [...] en 2008, et [...] en 2009. Ce complément de cotisation sera supprimé à partir de 2010.

| 35. | Compte tenu de ce dispositif, la chronique du TEC global (15) qui serait applicable pendant la période de transition serait la suivante (estimation sur la base des données 2005): | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taux de cotisation | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

35.

Compte tenu de ce dispositif, la chronique du TEC global (15) qui serait applicable pendant la période de transition serait la suivante (estimation sur la base des données 2005):

2006

2007

2008

2009

2010

Taux de cotisation

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

3.5.   Adossement du régime de retraite des fonctionnaires rattachés à La Poste aux régimes généraux

| 36. | L'État français a prévu de négocier avec les régimes généraux de retraite l'adossement du régime de retraite des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Ces négociations ont pour objet d'aboutir à la signature de conventions d'adossement organisant l'adossement financier de la population concernée aux régimes de droit commun. Parmi les principaux paramètres financiers de ces conventions, on mentionnera notamment le taux de reprise des droits ainsi que le montant de la soulte d'adossement, ces éléments étant fixés de manière à assurer la neutralité financière de l'opération pour les parties, à savoir au cas d'espèce l'État et les régimes de retraite de droit commun. |
| --- | --- |

36.

L'État français a prévu de négocier avec les régimes généraux de retraite l'adossement du régime de retraite des fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Ces négociations ont pour objet d'aboutir à la signature de conventions d'adossement organisant l'adossement financier de la population concernée aux régimes de droit commun. Parmi les principaux paramètres financiers de ces conventions, on mentionnera notamment le taux de reprise des droits ainsi que le montant de la soulte d'adossement, ces éléments étant fixés de manière à assurer la neutralité financière de l'opération pour les parties, à savoir au cas d'espèce l'État et les régimes de retraite de droit commun.

| 37. | Les négociations n'ayant pas encore débuté, les autorités françaises se sont engagées à informer régulièrement la Commission de l'évolution des réflexions et des négociations sur ce sujet. |
| --- | --- |

37.

Les négociations n'ayant pas encore débuté, les autorités françaises se sont engagées à informer régulièrement la Commission de l'évolution des réflexions et des négociations sur ce sujet.

4.   DESCRIPTION DE LA MESURE NON NOTIFIÉE

| 38. | Comme indiqué au point 12 de la présente décision, le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a plafonné le remboursement par La Poste des charges annuelles de retraite en EUR constants au niveau de 1997. |
| --- | --- |

38.

Comme indiqué au point 12 de la présente décision, le “contrat d'objectif et de progrès” portant contrat de plan entre l'État et La Poste pour la période 1998/2001 a plafonné le remboursement par La Poste des charges annuelles de retraite en EUR constants au niveau de 1997.

| 39. | Le tableau ci-dessous précise les contributions versées à l'État par La Poste depuis 1998 (stabilisées en EUR constants) et les versements de l'État au titre des pensions des fonctionnaires rattachés à La Poste. Le montant total de la charge des retraites pris en charge par l'État entre 1998 et 2005 s'élève à [...] au 30 juin 2006. | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | Valeur actualisée au 30.6.2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Taux d'actualisation | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | |
| Pensions versées (16) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Contribution de La Poste (“employeur”) | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

39.

Le tableau ci-dessous précise les contributions versées à l'État par La Poste depuis 1998 (stabilisées en EUR constants) et les versements de l'État au titre des pensions des fonctionnaires rattachés à La Poste. Le montant total de la charge des retraites pris en charge par l'État entre 1998 et 2005 s'élève à [...] au 30 juin 2006.

1998

1999

2000

2001

2002

2003

2004

2005

Valeur actualisée au 30.6.2006

Taux d'actualisation

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Pensions versées (16)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Contribution de La Poste (“employeur”)

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

5.   POSITION DES AUTORITÉS FRANÇAISES

| 40. | Selon les autorités françaises, le mode de financement des retraites actuel conduirait à faire supporter par La Poste des charges très significativement supérieures à celles supportées par ses concurrents (17), quel que soit le secteur d'activités de La Poste pris en compte alors que celle-ci évolue dans un environnement de plus en plus concurrentiel. Ce déséquilibre tendrait à s'aggraver rapidement du fait de l'évolution démographique défavorable de la population des fonctionnaires travaillant à La Poste (vieillissement et arrêt de facto du recrutement de fonctionnaires). |
| --- | --- |

40.

Selon les autorités françaises, le mode de financement des retraites actuel conduirait à faire supporter par La Poste des charges très significativement supérieures à celles supportées par ses concurrents (17), quel que soit le secteur d'activités de La Poste pris en compte alors que celle-ci évolue dans un environnement de plus en plus concurrentiel. Ce déséquilibre tendrait à s'aggraver rapidement du fait de l'évolution démographique défavorable de la population des fonctionnaires travaillant à La Poste (vieillissement et arrêt de facto du recrutement de fonctionnaires).

| 41. | En pratique, la contribution de La Poste à l'État au titre du paiement des retraites des fonctionnaires représente aujourd'hui plus de 50 % du traitement indiciaire des fonctionnaires en service à La Poste. Elle dépasserait 100 % en 2020 en cas de maintien du système actuel (c'est-à-dire que La Poste paierait en 2020 autant de charges de pensions que de traitements aux fonctionnaires encore actifs). |
| --- | --- |

41.

En pratique, la contribution de La Poste à l'État au titre du paiement des retraites des fonctionnaires représente aujourd'hui plus de 50 % du traitement indiciaire des fonctionnaires en service à La Poste. Elle dépasserait 100 % en 2020 en cas de maintien du système actuel (c'est-à-dire que La Poste paierait en 2020 autant de charges de pensions que de traitements aux fonctionnaires encore actifs).

| 42. | Les autorités françaises sont d'avis que la réforme envisagée ne favorise pas La Poste par rapport à ses concurrents, mais a été au contraire conçue dans le but d'aligner à terme strictement la nature et le niveau des charges auxquelles est assujettie La Poste sur celles de ses concurrents.






  — | La contribution de La Poste sera de même nature que celle des entreprises privées soumises au droit commun, à savoir une cotisation libératoire. À l'issue de la réforme, la contribution de La Poste ne sera plus assimilable à un régime à prestations définies visant à couvrir la charge annuelle pour l'État des pensions versées aux fonctionnaires rattachés à La Poste. Comme toutes les entreprises soumises au droit commun, La Poste versera une contribution proportionnelle à la masse des fonctionnaires actifs cotisants, juridiquement déconnectée du niveau des pensions servies. |
| --- | --- | --- |

42.

Les autorités françaises sont d'avis que la réforme envisagée ne favorise pas La Poste par rapport à ses concurrents, mais a été au contraire conçue dans le but d'aligner à terme strictement la nature et le niveau des charges auxquelles est assujettie La Poste sur celles de ses concurrents.

—

La contribution de La Poste sera de même nature que celle des entreprises privées soumises au droit commun, à savoir une cotisation libératoire. À l'issue de la réforme, la contribution de La Poste ne sera plus assimilable à un régime à prestations définies visant à couvrir la charge annuelle pour l'État des pensions versées aux fonctionnaires rattachés à La Poste. Comme toutes les entreprises soumises au droit commun, La Poste versera une contribution proportionnelle à la masse des fonctionnaires actifs cotisants, juridiquement déconnectée du niveau des pensions servies.

| — | La contribution de La Poste sera calculée de manière à aligner le niveau des charges sociales et fiscales obligatoires supportées par La Poste sur celles de ses concurrents. Ainsi qu'il ressort de la description détaillée présentée ci-dessus, la méthode de calcul de la contribution de La Poste garantit l'égalité des charges entre La Poste et les autres entreprises des secteurs bancaire et postal. Elle est fondée sur le principe selon lequel La Poste doit supporter pour les risques communs le même coût salarial qu'un concurrent soumis au droit commun, à rémunérations nettes égales, structure d'emploi comparable et portefeuille d'activités identiques. |
| --- | --- |

—

La contribution de La Poste sera calculée de manière à aligner le niveau des charges sociales et fiscales obligatoires supportées par La Poste sur celles de ses concurrents. Ainsi qu'il ressort de la description détaillée présentée ci-dessus, la méthode de calcul de la contribution de La Poste garantit l'égalité des charges entre La Poste et les autres entreprises des secteurs bancaire et postal. Elle est fondée sur le principe selon lequel La Poste doit supporter pour les risques communs le même coût salarial qu'un concurrent soumis au droit commun, à rémunérations nettes égales, structure d'emploi comparable et portefeuille d'activités identiques.

| 43. | Or, selon les autorités françaises, il résulterait d'une jurisprudence constante que la notion d'aide d'État ne recouvre que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise (18). D'après les autorités françaises, le Tribunal de Première Instance aurait par ailleurs rappelé, dans son arrêt Combus, que la suppression d'un désavantage structurel imposé par l'État ne constitue pas un avantage susceptible d'être qualifié d'aide, dès lors qu'elle ne vise qu'à libérer l'entreprise d'une charge anormale et n'entraîne pas de rupture de l'égalité concurrentielle (19). |
| --- | --- |

43.

Or, selon les autorités françaises, il résulterait d'une jurisprudence constante que la notion d'aide d'État ne recouvre que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise (18). D'après les autorités françaises, le Tribunal de Première Instance aurait par ailleurs rappelé, dans son arrêt Combus, que la suppression d'un désavantage structurel imposé par l'État ne constitue pas un avantage susceptible d'être qualifié d'aide, dès lors qu'elle ne vise qu'à libérer l'entreprise d'une charge anormale et n'entraîne pas de rupture de l'égalité concurrentielle (19).

| 44. | En supprimant une charge anormale imputée sur le budget de La Poste, la réforme notifiée viserait simplement à faire supporter par La Poste des charges sociales et fiscales comparables à celles de ses concurrents soumis au droit commun. Elle libérerait ainsi La Poste du désavantage structurel mis à sa charge par la loi du 2 juillet 1990. La réforme envisagée ne confèrerait donc, selon les autorités françaises, aucun avantage à La Poste et ne contiendrait par conséquent aucun élément d'aide d'État. |
| --- | --- |

44.

En supprimant une charge anormale imputée sur le budget de La Poste, la réforme notifiée viserait simplement à faire supporter par La Poste des charges sociales et fiscales comparables à celles de ses concurrents soumis au droit commun. Elle libérerait ainsi La Poste du désavantage structurel mis à sa charge par la loi du 2 juillet 1990. La réforme envisagée ne confèrerait donc, selon les autorités françaises, aucun avantage à La Poste et ne contiendrait par conséquent aucun élément d'aide d'État.

| 45. | S'agissant de la mesure non notifiée, les autorités françaises considèrent que la stabilisation du remboursement de La Poste à l'État de la charge annuelle des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés, ne comporte aucun élément d'aide d'État. Cette stabilisation aurait en effet permis de libérer partiellement La Poste d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Elle aboutirait à une contribution en augmentation continue, qui représente actuellement plus de 50 % du traitement indiciaire brut des fonctionnaires en activité à La Poste, ce qui reste clairement très défavorable par rapport à la situation des concurrents. |
| --- | --- |

45.

S'agissant de la mesure non notifiée, les autorités françaises considèrent que la stabilisation du remboursement de La Poste à l'État de la charge annuelle des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés, ne comporte aucun élément d'aide d'État. Cette stabilisation aurait en effet permis de libérer partiellement La Poste d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Elle aboutirait à une contribution en augmentation continue, qui représente actuellement plus de 50 % du traitement indiciaire brut des fonctionnaires en activité à La Poste, ce qui reste clairement très défavorable par rapport à la situation des concurrents.

| 46. | De surcroît, le dispositif stabilisé restant à “prestations définies”, ni le principe de l'inscription dans le hors bilan de La Poste de l'engagement de retraites, ni ses modalités de calcul, ni l'obligation de provisionner cet engagement lors du passage aux normes IFRS si le dispositif était maintenu n'ont été modifiés. |
| --- | --- |

46.

De surcroît, le dispositif stabilisé restant à “prestations définies”, ni le principe de l'inscription dans le hors bilan de La Poste de l'engagement de retraites, ni ses modalités de calcul, ni l'obligation de provisionner cet engagement lors du passage aux normes IFRS si le dispositif était maintenu n'ont été modifiés.

| 47. | Dans ces conditions, les autorités françaises soutiennent que la mesure non notifiée ne constitue pas non plus une aide d'État. C'est la raison pour laquelle elle n'a pas fait l'objet d'une procédure de notification en application de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. |
| --- | --- |

47.

Dans ces conditions, les autorités françaises soutiennent que la mesure non notifiée ne constitue pas non plus une aide d'État. C'est la raison pour laquelle elle n'a pas fait l'objet d'une procédure de notification en application de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE.

6.   ÉVALUATION DES MESURES

6.1.   Qualification des mesures

| 48. | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”. |
| --- | --- |

48.

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”.

| 49. | Dès lors, pour déterminer si les mesures en cause contiennent des éléments d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il convient d'établir si les mesures sont mises en œuvre par l'État au moyen de ressources d'État, si La Poste en retire un avantage sélectif qui fausse ou menace de fausser la concurrence et, enfin, si ces mesures affectent les échanges entre États membres. |
| --- | --- |

49.

Dès lors, pour déterminer si les mesures en cause contiennent des éléments d'aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il convient d'établir si les mesures sont mises en œuvre par l'État au moyen de ressources d'État, si La Poste en retire un avantage sélectif qui fausse ou menace de fausser la concurrence et, enfin, si ces mesures affectent les échanges entre États membres.

6.1.1.   Présence de ressources étatiques

| 50. | L'article 87, paragraphe 1, du traité CE vise les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État. Autrement dit, il faut que la mesure à l'examen apparaisse comme le résultat d'un comportement imputable à l'État concerné et qu'elle soit octroyée au moyen de ressources d'État. |
| --- | --- |

50.

L'article 87, paragraphe 1, du traité CE vise les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État. Autrement dit, il faut que la mesure à l'examen apparaisse comme le résultat d'un comportement imputable à l'État concerné et qu'elle soit octroyée au moyen de ressources d'État.

| 51. | Dans le cas d'espèce, les mesures en cause sont imputables à l'État membre concerné. D'une part, la réforme notifiée découlera entre autres d'une modification de l'article 30 de la loi de 1990. D'autre part, la mesure non notifiée découle d'un contrat conclu entre l'État français et La Poste, lequel est qualifié par les autorités françaises de “modalité particulière d'application des dispositions de la loi de 1990”. |
| --- | --- |

51.

Dans le cas d'espèce, les mesures en cause sont imputables à l'État membre concerné. D'une part, la réforme notifiée découlera entre autres d'une modification de l'article 30 de la loi de 1990. D'autre part, la mesure non notifiée découle d'un contrat conclu entre l'État français et La Poste, lequel est qualifié par les autorités françaises de “modalité particulière d'application des dispositions de la loi de 1990”.

| 52. | Les mesures examinées sont susceptibles d'induire une renonciation de la part de l'État à des ressources financières puisque La Poste n'assure plus l'équilibre financier du régime des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Or, il est de jurisprudence constante que constitue une ressource d'État le renoncement des pouvoirs publics à certaines rentrées fiscales ou autres (20). |
| --- | --- |

52.

Les mesures examinées sont susceptibles d'induire une renonciation de la part de l'État à des ressources financières puisque La Poste n'assure plus l'équilibre financier du régime des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés. Or, il est de jurisprudence constante que constitue une ressource d'État le renoncement des pouvoirs publics à certaines rentrées fiscales ou autres (20).

6.1.2.   Existence d'un avantage économique sélectif

| 53. | Afin d'apprécier si les mesures en cause comportent des éléments d'aide d'État, il convient de déterminer si ces mesures confèrent un avantage économique sélectif à La Poste en ce qu'elles lui permettent d'éviter de “supporter des coûts qui auraient normalement dû grever les ressources financières propres de l'entreprise et ont ainsi empêché que les forces en présence sur le marché ne produisent leurs conséquences normales” (21). |
| --- | --- |

53.

Afin d'apprécier si les mesures en cause comportent des éléments d'aide d'État, il convient de déterminer si ces mesures confèrent un avantage économique sélectif à La Poste en ce qu'elles lui permettent d'éviter de “supporter des coûts qui auraient normalement dû grever les ressources financières propres de l'entreprise et ont ainsi empêché que les forces en présence sur le marché ne produisent leurs conséquences normales” (21).

| 54. | En l'espèce, la Commission constate que la réforme notifiée libère La Poste de charges qu'elle aurait dû assumer au titre de la loi de 1990. |
| --- | --- |

54.

En l'espèce, la Commission constate que la réforme notifiée libère La Poste de charges qu'elle aurait dû assumer au titre de la loi de 1990.

| 55. | En général, “les obligations qu'une entreprise doit assumer en vertu de la législation du travail ou de conventions collectives conclues avec les syndicats en matière d'indemnités de licenciement et/ou de retraites anticipées font partie des coûts normaux qu'une entreprise doit financer sur ses ressources propres” (22). |
| --- | --- |

55.

En général, “les obligations qu'une entreprise doit assumer en vertu de la législation du travail ou de conventions collectives conclues avec les syndicats en matière d'indemnités de licenciement et/ou de retraites anticipées font partie des coûts normaux qu'une entreprise doit financer sur ses ressources propres” (22).

| 56. | Toutefois, la Commission a déjà conclu par le passé que, sous certaines conditions, une contribution financière de l'État destinée à honorer ses obligations envers ses fonctionnaires ne constituait pas une aide d'État. C'est le cas par exemple lorsque l'État compense directement les fonctionnaires en échange d'un changement de statut (23). |
| --- | --- |

56.

Toutefois, la Commission a déjà conclu par le passé que, sous certaines conditions, une contribution financière de l'État destinée à honorer ses obligations envers ses fonctionnaires ne constituait pas une aide d'État. C'est le cas par exemple lorsque l'État compense directement les fonctionnaires en échange d'un changement de statut (23).

| 57. | Dans l'arrêt Combus (24), le Tribunal semble considérer comme charges “anormales” des charges résultant d'un statut dérogatoire des personnels d'une entreprise qui, à la suite d'une réforme, se trouve dans une situation de droit commun, donc identique à ses concurrents, s'agissant de la gestion de ses personnels (25). Le Tribunal de première instance a en effet déclaré au point 57: “la mesure en question visait à remplacer le statut privilégié et coûteux des fonctionnaires employés par Combus par un statut d'agent contractuel comparable à celui des employés d'autres entreprises de transport par autobus se trouvant en concurrence avec Combus. Il s'agissait donc de libérer Combus d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Or, l'article 87, paragraphe 1, du traité CE a pour seul objet d'interdire des avantages qui favorisent certaines entreprises, la notion d'aide ne recouvrant que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise et qui sont à considérer comme un avantage économique que l'entreprise bénéficiaire n'aurait pas obtenu dans des conditions normales de marché. [...]. Par ailleurs, l'État danois aurait pu, au lieu de verser la somme de 100 millions DKK directement aux fonctionnaires employés par Combus, obtenir le même résultat par la réaffectation desdits fonctionnaires au sein de l'administration publique, sans versement de bonification spécifique, ce qui aurait permis à Combus d'employer immédiatement des agents contractuels relevant d'un statut de droit privé”. |
| --- | --- |

57.

Dans l'arrêt Combus (24), le Tribunal semble considérer comme charges “anormales” des charges résultant d'un statut dérogatoire des personnels d'une entreprise qui, à la suite d'une réforme, se trouve dans une situation de droit commun, donc identique à ses concurrents, s'agissant de la gestion de ses personnels (25). Le Tribunal de première instance a en effet déclaré au point 57: “la mesure en question visait à remplacer le statut privilégié et coûteux des fonctionnaires employés par Combus par un statut d'agent contractuel comparable à celui des employés d'autres entreprises de transport par autobus se trouvant en concurrence avec Combus. Il s'agissait donc de libérer Combus d'un désavantage structurel par rapport à ses concurrents privés. Or, l'article 87, paragraphe 1, du traité CE a pour seul objet d'interdire des avantages qui favorisent certaines entreprises, la notion d'aide ne recouvrant que des interventions qui allègent les charges grevant normalement le budget d'une entreprise et qui sont à considérer comme un avantage économique que l'entreprise bénéficiaire n'aurait pas obtenu dans des conditions normales de marché. [...]. Par ailleurs, l'État danois aurait pu, au lieu de verser la somme de 100 millions DKK directement aux fonctionnaires employés par Combus, obtenir le même résultat par la réaffectation desdits fonctionnaires au sein de l'administration publique, sans versement de bonification spécifique, ce qui aurait permis à Combus d'employer immédiatement des agents contractuels relevant d'un statut de droit privé”.

| 58. | Dans le cas d'espèce, les autorités françaises invoquent l'application du principe posé par le Tribunal dans l'arrêt Combus, en prétendant que la réforme notifiée ne fait que décharger La Poste d'une charge “anormale”. Les autorités françaises ont fourni un ordre de grandeur des coûts additionnels supportés par La Poste par rapport à ses concurrents depuis 1991, en tenant compte de l'allégement des charges de retraites en place depuis 1998 (voir point 40). |
| --- | --- |

58.

Dans le cas d'espèce, les autorités françaises invoquent l'application du principe posé par le Tribunal dans l'arrêt Combus, en prétendant que la réforme notifiée ne fait que décharger La Poste d'une charge “anormale”. Les autorités françaises ont fourni un ordre de grandeur des coûts additionnels supportés par La Poste par rapport à ses concurrents depuis 1991, en tenant compte de l'allégement des charges de retraites en place depuis 1998 (voir point 40).

| 59. | À ce stade, la Commission doute que les charges de La Poste faisant l'objet de l'allégement correspondent dans leur totalité à une charge “anormale” au sens de la jurisprudence du Tribunal. |
| --- | --- |

59.

À ce stade, la Commission doute que les charges de La Poste faisant l'objet de l'allégement correspondent dans leur totalité à une charge “anormale” au sens de la jurisprudence du Tribunal.

| 60. | Tout d'abord, dans le cas d'espèce, les autorités françaises n'ont adopté aucune disposition législative visant à abolir ou à modifier le régime spécial d'emploi des fonctionnaires de La Poste et le mode d'acquisition de leurs droits à la retraite. En outre, la réforme n'incorpore aucune mesure destinée à compenser les fonctionnaires de l'État détachés à La Poste pour des désavantages financiers induits par la réforme. |
| --- | --- |

60.

Tout d'abord, dans le cas d'espèce, les autorités françaises n'ont adopté aucune disposition législative visant à abolir ou à modifier le régime spécial d'emploi des fonctionnaires de La Poste et le mode d'acquisition de leurs droits à la retraite. En outre, la réforme n'incorpore aucune mesure destinée à compenser les fonctionnaires de l'État détachés à La Poste pour des désavantages financiers induits par la réforme.

| 61. | Sur la base des informations disponibles, La Poste a entamé un processus graduel de changement de statut du personnel, dans les limites imposées par le respect du statut des fonctionnaires et les contraintes légales (article 31 de la loi de 1990), en substituant des salariés de droit privé aux fonctionnaires partant à la retraite. Selon les autorités françaises, la loi no 2005-516 du 20 mai 2005 a toutefois établi un principe général de recrutement de salariés de droit privé en disposant que: “La Poste peut employer, sous le régime des conventions collectives, des agents contractuels, dans le cadre des orientations fixées par le contrat de plan.” La Commission n'est pas à ce stade informée d'une quelconque disposition législative qui organise le retour au droit commun de La Poste en matière de recrutement de personnel. En particulier, aucune disposition légale n'interdit actuellement à La Poste de recruter des fonctionnaires. |
| --- | --- |

61.

Sur la base des informations disponibles, La Poste a entamé un processus graduel de changement de statut du personnel, dans les limites imposées par le respect du statut des fonctionnaires et les contraintes légales (article 31 de la loi de 1990), en substituant des salariés de droit privé aux fonctionnaires partant à la retraite. Selon les autorités françaises, la loi no 2005-516 du 20 mai 2005 a toutefois établi un principe général de recrutement de salariés de droit privé en disposant que: “La Poste peut employer, sous le régime des conventions collectives, des agents contractuels, dans le cadre des orientations fixées par le contrat de plan.” La Commission n'est pas à ce stade informée d'une quelconque disposition législative qui organise le retour au droit commun de La Poste en matière de recrutement de personnel. En particulier, aucune disposition légale n'interdit actuellement à La Poste de recruter des fonctionnaires.

| 62. | Ensuite, les autorités françaises prétendent que la réforme est destinée à aligner progressivement sur celles de ses concurrents les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Elles présentent le calcul pour La Poste d'une contribution libératoire “employeur” fondée sur un taux d'équité concurrentielle. |
| --- | --- |

62.

Ensuite, les autorités françaises prétendent que la réforme est destinée à aligner progressivement sur celles de ses concurrents les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste. Elles présentent le calcul pour La Poste d'une contribution libératoire “employeur” fondée sur un taux d'équité concurrentielle.

| 63. | À ce stade, la Commission émet des doutes quant au caractère effectif de l'équité concurrentielle après la mise en œuvre de la réforme. |
| --- | --- |

63.

À ce stade, la Commission émet des doutes quant au caractère effectif de l'équité concurrentielle après la mise en œuvre de la réforme.

| 64. | En premier lieu, comme indiqué au point 29 de la présente décision, la méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est fondée sur une égalisation, entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun, du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires pour les risques communs. Selon les autorités françaises, étant donné que la réforme notifiée ne concerne que les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, lesquels ont un statut permanent, le risque chômage n'est pas repris dans la liste des risques communs (voir point 30 de la présente décision) aussi bien pour le secteur courrier-colis que pour les services financiers. Au vu de l'exclusion du risque chômage du calcul de la cotisation libératoire, la Commission doute que la réforme notifiée réalise pleinement l'équité concurrentielle. |
| --- | --- |

64.

En premier lieu, comme indiqué au point 29 de la présente décision, la méthode de calcul de la contribution libératoire de La Poste est fondée sur une égalisation, entre La Poste et les autres entreprises des secteurs des transports et de la banque relevant du droit commun, du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires assises sur les salaires pour les risques communs. Selon les autorités françaises, étant donné que la réforme notifiée ne concerne que les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, lesquels ont un statut permanent, le risque chômage n'est pas repris dans la liste des risques communs (voir point 30 de la présente décision) aussi bien pour le secteur courrier-colis que pour les services financiers. Au vu de l'exclusion du risque chômage du calcul de la cotisation libératoire, la Commission doute que la réforme notifiée réalise pleinement l'équité concurrentielle.

| 65. | En second lieu, quand bien même l'exclusion du risque chômage serait justifiée, la Commission n'est pas en mesure de conclure que, s'agissant des risques communs, le calcul du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires de droit commun est correctement effectué dans chacun des secteurs d'activités de La Poste (voir annexes). |
| --- | --- |

65.

En second lieu, quand bien même l'exclusion du risque chômage serait justifiée, la Commission n'est pas en mesure de conclure que, s'agissant des risques communs, le calcul du niveau des cotisations sociales et fiscales obligatoires de droit commun est correctement effectué dans chacun des secteurs d'activités de La Poste (voir annexes).

| 66. | En troisième lieu, le calcul de la cotisation libératoire “services financiers” n'est calculée que pour les seuls les fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (voir annexe 1, point 9). Autrement dit, la masse salariale des personnels multi-métiers de La Poste est entièrement allouée au secteur d'activités “courrier-colis”. Or, le taux d'équité concurrentielle dans le secteur “courrier-colis” est inférieur à celui du secteur bancaire (voir point 32). À ce stade, la Commission émet des doutes quant à la pertinence du choix de la clé d'allocation de la masse des rémunérations entre les secteurs d'activité de La Poste au regard de l'objectif affiché par la réforme notifiée, à savoir le placement de La Poste en situation d'équité concurrentielle. |
| --- | --- |

66.

En troisième lieu, le calcul de la cotisation libératoire “services financiers” n'est calculée que pour les seuls les fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (voir annexe 1, point 9). Autrement dit, la masse salariale des personnels multi-métiers de La Poste est entièrement allouée au secteur d'activités “courrier-colis”. Or, le taux d'équité concurrentielle dans le secteur “courrier-colis” est inférieur à celui du secteur bancaire (voir point 32). À ce stade, la Commission émet des doutes quant à la pertinence du choix de la clé d'allocation de la masse des rémunérations entre les secteurs d'activité de La Poste au regard de l'objectif affiché par la réforme notifiée, à savoir le placement de La Poste en situation d'équité concurrentielle.

| 67. | Enfin, selon les autorités françaises, La Poste n'aurait pas par le passé bénéficié d'autres mesures compensatoires qui, au moment de leur octroi, étaient destinées à neutraliser les effets des charges additionnelles imposées par le régime ad hoc de La Poste en matière de financement des retraites des fonctionnaires. |
| --- | --- |

67.

Enfin, selon les autorités françaises, La Poste n'aurait pas par le passé bénéficié d'autres mesures compensatoires qui, au moment de leur octroi, étaient destinées à neutraliser les effets des charges additionnelles imposées par le régime ad hoc de La Poste en matière de financement des retraites des fonctionnaires.

| 68. | Toutefois, les autorités françaises indiquent dans la notification de la réforme que, depuis 1998, “l'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a été plafonnée”. En d'autres termes, depuis 1998, La Poste ne rembourse pas l'État du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, contrairement à l'obligation qui découle de l'article 30 de la loi de 1990 (voir points 38 et 39). |
| --- | --- |

68.

Toutefois, les autorités françaises indiquent dans la notification de la réforme que, depuis 1998, “l'obligation de remboursement mise à la charge de La Poste a été plafonnée”. En d'autres termes, depuis 1998, La Poste ne rembourse pas l'État du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, contrairement à l'obligation qui découle de l'article 30 de la loi de 1990 (voir points 38 et 39).

| 69. | La Commission s'interroge à ce stade si l'allégement de charges dont a bénéficié La Poste depuis 1998 peut être qualifié dans sa totalité d'allégement de charges anormales au sens de la jurisprudence. |
| --- | --- |

69.

La Commission s'interroge à ce stade si l'allégement de charges dont a bénéficié La Poste depuis 1998 peut être qualifié dans sa totalité d'allégement de charges anormales au sens de la jurisprudence.

| 70. | Le cas échéant, en l'absence de toute quantification fiable des coûts additionnels imposés par le régime dérogatoire applicable à La Poste pour la période 1998—2005, la Commission a en outre des doutes que l'allégement des charges dont a bénéficié l'entreprise pendant la période à l'examen n'a fait que la compenser des coûts additionnels anormaux pour La Poste. |
| --- | --- |

70.

Le cas échéant, en l'absence de toute quantification fiable des coûts additionnels imposés par le régime dérogatoire applicable à La Poste pour la période 1998—2005, la Commission a en outre des doutes que l'allégement des charges dont a bénéficié l'entreprise pendant la période à l'examen n'a fait que la compenser des coûts additionnels anormaux pour La Poste.

| 71. | Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission ne peut pas exclure à ce stade que les mesures ne confèrent pas un avantage économique à La Poste. |
| --- | --- |

71.

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission ne peut pas exclure à ce stade que les mesures ne confèrent pas un avantage économique à La Poste.

| 72. | Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures confèrent à La Poste un avantage économique, cet avantage serait sélectif puisqu'il ne concerne qu'une seule entreprise, La Poste. |
| --- | --- |

72.

Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures confèrent à La Poste un avantage économique, cet avantage serait sélectif puisqu'il ne concerne qu'une seule entreprise, La Poste.

6.1.3.   La distorsion de concurrence et l'effet sur le commerce intra communautaire

| 73. | Les mesures examinées sont susceptibles de conduire à une réduction des coûts de fonctionnement de La Poste, ce qui aurait pour effet de favoriser une entreprise déterminée et donc de fausser la concurrence au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE. |
| --- | --- |

73.

Les mesures examinées sont susceptibles de conduire à une réduction des coûts de fonctionnement de La Poste, ce qui aurait pour effet de favoriser une entreprise déterminée et donc de fausser la concurrence au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE.

| 74. | Dans la mesure où les secteurs dans lesquels La Poste est active sont largement ouverts aux échanges intracommunautaires, du fait notamment des directives du Conseil 88/361/CEE (libre circulation des capitaux), 89/646/CEE (liberté d'établissement) et 97/67/CE (directive postale), de telles mesures pourraient avoir un impact défavorable sur les entreprises qui ont, ou qui souhaitent développer, une activité économique similaire en France. Dans ces conditions, elles sont susceptibles d'affecter les échanges au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE. |
| --- | --- |

74.

Dans la mesure où les secteurs dans lesquels La Poste est active sont largement ouverts aux échanges intracommunautaires, du fait notamment des directives du Conseil 88/361/CEE (libre circulation des capitaux), 89/646/CEE (liberté d'établissement) et 97/67/CE (directive postale), de telles mesures pourraient avoir un impact défavorable sur les entreprises qui ont, ou qui souhaitent développer, une activité économique similaire en France. Dans ces conditions, elles sont susceptibles d'affecter les échanges au sens de l'article 87 paragraphe 1 du traité CE.

6.2.   Compatibilité des mesures

| 75. | Étant donné que les mesures examinées sont susceptibles de tomber dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il est nécessaire d'examiner si, le cas échéant, ces mesures peuvent être déclarées compatibles par la Commission au titre des dérogations prévues par l'article 87, paragraphe 3, point c), les autorités françaises n'ayant pas invoqué l'application de l'article 86 paragraphe 2 du traité CE. |
| --- | --- |

75.

Étant donné que les mesures examinées sont susceptibles de tomber dans le champ d'application de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE, il est nécessaire d'examiner si, le cas échéant, ces mesures peuvent être déclarées compatibles par la Commission au titre des dérogations prévues par l'article 87, paragraphe 3, point c), les autorités françaises n'ayant pas invoqué l'application de l'article 86 paragraphe 2 du traité CE.

| 76. | Au titre de l'article 87 paragraphe 3 sous c du traité CE, une aide d'État peut être déclarée compatible avec le marché commun pour autant que cette aide soit destinée à favoriser le développement de certaines activités ou de certaines régions, dans la mesure où ladite aide n'affecte pas les conditions d'échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. |
| --- | --- |

76.

Au titre de l'article 87 paragraphe 3 sous c du traité CE, une aide d'État peut être déclarée compatible avec le marché commun pour autant que cette aide soit destinée à favoriser le développement de certaines activités ou de certaines régions, dans la mesure où ladite aide n'affecte pas les conditions d'échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun.

| 77. | Dans le passé, la Commission a autorisé des mesures d'aide d'État déchargeant les entreprises concernées de certaines obligations de retraite (26). Dans sa décision EDF, la Commission a donné son feu vert à des aides d'État libérant les entreprises d'un secteur d'obligations de pensions spécifiques, qui excédaient celles résultant du régime général des retraites et qui avaient été définies pendant la période de monopole (27). |
| --- | --- |

77.

Dans le passé, la Commission a autorisé des mesures d'aide d'État déchargeant les entreprises concernées de certaines obligations de retraite (26). Dans sa décision EDF, la Commission a donné son feu vert à des aides d'État libérant les entreprises d'un secteur d'obligations de pensions spécifiques, qui excédaient celles résultant du régime général des retraites et qui avaient été définies pendant la période de monopole (27).

| 78. | À cette occasion, la Commission a considéré que l'allégement partiel de la charge résultant du mécanisme de financement des droits spécifiques de retraite acquis avant la date de la réforme constituait une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE qui pouvait être déclarée compatible avec le marché commun. |
| --- | --- |

78.

À cette occasion, la Commission a considéré que l'allégement partiel de la charge résultant du mécanisme de financement des droits spécifiques de retraite acquis avant la date de la réforme constituait une aide d'État au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE qui pouvait être déclarée compatible avec le marché commun.

| 79. | L'analyse de la compatibilité de la mesure a reposé d'abord sur le fait que la mesure contribuait à la réalisation d'une libéralisation effective du marché en ce qu'elle faisait disparaître une barrière à l'entrée. La Commission a ensuite reconnu que le financement des droits de retraite spécifiques acquis pendant la période de monopole affectait la compétitivité des entreprises concernées une fois le marché ouvert à la concurrence. Enfin, la Commission a considéré compatible la mesure d'aide parce qu'elle ne concernait que les droits spécifiques acquis pendant la période précédant la réforme. |
| --- | --- |

79.

L'analyse de la compatibilité de la mesure a reposé d'abord sur le fait que la mesure contribuait à la réalisation d'une libéralisation effective du marché en ce qu'elle faisait disparaître une barrière à l'entrée. La Commission a ensuite reconnu que le financement des droits de retraite spécifiques acquis pendant la période de monopole affectait la compétitivité des entreprises concernées une fois le marché ouvert à la concurrence. Enfin, la Commission a considéré compatible la mesure d'aide parce qu'elle ne concernait que les droits spécifiques acquis pendant la période précédant la réforme.

| 80. | Dans le cas d'espèce, l'obligation pour La Poste de rembourser à l'État le coût total des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés lui a été imposée par la loi de 1990 à une époque où le secteur postal européen n'était pas encore entré en phase de libéralisation. |
| --- | --- |

80.

Dans le cas d'espèce, l'obligation pour La Poste de rembourser à l'État le coût total des retraites des fonctionnaires de l'État qui lui sont rattachés lui a été imposée par la loi de 1990 à une époque où le secteur postal européen n'était pas encore entré en phase de libéralisation.

| 81. | La directive 97/67/CE du Parlement européen et du Conseil du 15 décembre 1997 relative au développement du marché intérieur des services postaux de la Communauté a défini entre autres des limites communes pour les services qui peuvent être réservés dans chaque État membre au(x) prestataire(s) du service universel, ainsi qu'un calendrier pour la poursuite de la libéralisation progressive et contrôlée du marché. Le 10 juin 2002, le Parlement européen et le Conseil ont adopté officiellement la directive postale 2002/39/CE qui modifie la directive postale initiale (97/67/CE) en définissant les étapes suivantes du processus d'ouverture progressive et contrôlée du marché et en limitant davantage les secteurs des services qui peuvent être réservés. Ladite directive prévoit le 1er janvier 2009 comme date éventuelle d'achèvement du marché intérieur des services postaux, cette date devant être confirmée (ou modifiée) par la procédure de codécision, c'est-à-dire avec l'accord du Parlement européen et du Conseil. |
| --- | --- |

81.

La directive 97/67/CE du Parlement européen et du Conseil du 15 décembre 1997 relative au développement du marché intérieur des services postaux de la Communauté a défini entre autres des limites communes pour les services qui peuvent être réservés dans chaque État membre au(x) prestataire(s) du service universel, ainsi qu'un calendrier pour la poursuite de la libéralisation progressive et contrôlée du marché. Le 10 juin 2002, le Parlement européen et le Conseil ont adopté officiellement la directive postale 2002/39/CE qui modifie la directive postale initiale (97/67/CE) en définissant les étapes suivantes du processus d'ouverture progressive et contrôlée du marché et en limitant davantage les secteurs des services qui peuvent être réservés. Ladite directive prévoit le 1er janvier 2009 comme date éventuelle d'achèvement du marché intérieur des services postaux, cette date devant être confirmée (ou modifiée) par la procédure de codécision, c'est-à-dire avec l'accord du Parlement européen et du Conseil.

| 82. | S'agissant du remboursement du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, l'obligation qui pèse sur La Poste a, selon les informations fournies par les autorités françaises, conduit l'entreprise à supporter depuis 1990 des charges supérieures à celles d'une entreprise de droit commun. Cette obligation d'équilibre du régime pour les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste pourrait donc être considérée comme un facteur affectant de manière importante la compétitivité de La Poste dans un environnement en phase de libéralisation. |
| --- | --- |

82.

S'agissant du remboursement du coût total des retraites versées aux fonctionnaires, l'obligation qui pèse sur La Poste a, selon les informations fournies par les autorités françaises, conduit l'entreprise à supporter depuis 1990 des charges supérieures à celles d'une entreprise de droit commun. Cette obligation d'équilibre du régime pour les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste pourrait donc être considérée comme un facteur affectant de manière importante la compétitivité de La Poste dans un environnement en phase de libéralisation.

| 83. | Toutefois, si les mesures à l'examen ont pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents, la Commission n'est pas à ce stade à même de conclure que les mesures sont nécessaires pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux. En effet, un tel raisonnement peut être fait si la Commission est assurée que La Poste se trouve effectivement en situation comparable à ses concurrents. |
| --- | --- |

83.

Toutefois, si les mesures à l'examen ont pour objet d'aligner progressivement les charges supportées par La Poste au titre des pensions de retraites versées aux fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, sur les charges de retraite de ses concurrents, la Commission n'est pas à ce stade à même de conclure que les mesures sont nécessaires pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux. En effet, un tel raisonnement peut être fait si la Commission est assurée que La Poste se trouve effectivement en situation comparable à ses concurrents.

| 84. | En conclusion, en l'absence de législation organisant le retour de La Poste dans le droit commun et compte tenu de doutes relatifs au caractère effectif de l'équité concurrentielle créée par la réforme notifiée, la Commission n'est pas certaine à ce stade que l'allègement des charges de retraite supportées par La Poste au titre de la loi de 1990 corresponde dans sa totalité à un allègement de charges “anormales” au sens de la jurisprudence. Ces doutes sont renforcés par le fait que La Poste semble avoir par le passé bénéficié de mesures compensatoires destinées à couvrir les coûts supplémentaires de son régime dérogatoire. Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures examinées contiennent des éléments d'aides d'État, elle n'est pas à ce stade à même de conclure que la mesure est nécessaire pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux. |
| --- | --- |

84.

En conclusion, en l'absence de législation organisant le retour de La Poste dans le droit commun et compte tenu de doutes relatifs au caractère effectif de l'équité concurrentielle créée par la réforme notifiée, la Commission n'est pas certaine à ce stade que l'allègement des charges de retraite supportées par La Poste au titre de la loi de 1990 corresponde dans sa totalité à un allègement de charges “anormales” au sens de la jurisprudence. Ces doutes sont renforcés par le fait que La Poste semble avoir par le passé bénéficié de mesures compensatoires destinées à couvrir les coûts supplémentaires de son régime dérogatoire. Dans l'hypothèse où la Commission conclurait que les mesures examinées contiennent des éléments d'aides d'État, elle n'est pas à ce stade à même de conclure que la mesure est nécessaire pour engranger pleinement les bénéfices de la libéralisation du marché des services postaux.

7.   CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes à ce stade que les mesures en cause ne constituent pas des aides d'État et, le cas échéant, que celles-ci sont compatibles avec le marché commun. Par conséquent, conformément à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente. Elle invite vos autorités à transmettre immédiatement une copie de cette lettre au bénéficiaire potentiel de l'aide.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente. Tous les intéressés susmentionnés seront invités à présenter leurs observations dans un délai d'un mois à compter de la date de cette publication.”

---

(1)  A kötelező társadalombiztosítási és adóterhek kiegyenlítésének módszere azokon a bérköltségeken alapul, amelyek az azonos foglalkozatási struktúrával és azonos tevékenységi körökkel rendelkező versenytársakra hárulnak, amennyiben a társadalombiztosítási hozzájárulásokra (beleértve a nyugdíjakat) vonatkozó általános jog alá tartozó munkavállalókat alkalmaznak a La Poste alkalmazottakéval egyenlő nettó bérezéssel.

1

(2)  2004. március 16-i ítélet, Danske Busvognmænd/Bizottság, T-157/01.

2

(3)  A Combus, az állam által Dánia autóbusz tömegközlekedésének irányításával megbízott vállalat úgy foglalkoztatta az alkalmazottakat, hogy megőrizte munkakapcsolatukat az állammal, és különleges megbízás keretében bocsátotta őket a Combus rendelkezésére. Mivel az alkalmazottak a Combusnak dolgoztak, ezt a társaságot kötelezték, hogy kártalanítsa az államot a fizetésekért és nyugdíjakért, amit azoknak kifizetett. Az állam 1998 szeptemberében megállapodást kötött a vállalattal a Combus által foglalkoztatott alkalmazottaknak az alkalmazotti státusból a szerződéses státusra való áttérésre vonatkozóan. A megállapodás lényegében abból állt, hogy megadta a választási lehetőséget az alkalmazottaknak, hogy 1999. április 1-től kezdődően szerződéses státusban kötelezzék el magukat a Combusnál, vagy egy másik, nekik megfelelő beosztásba nevezzék ki őket a Dán Államvasutaknál. Az alkalmazotti státusukból eredő jogaikról való lemondásuk ellentételezéseként a Combusnál szerződéses státusra történő áttéréskor az érintett alkalmazottak egyszeri, 100 millió dán korona értékű javadalmazást követeltek. Ezt az összeget 1998-ban kifizették az érintett alkalmazottaknak.

3

(4)  E cikk alapján, az állami támogatást összeegyeztethetőnek lehet nyilvánítani a közös piaccal, ha ez a támogatás bizonyos tevékenységek vagy bizonyos térségek fejlesztésére szolgál olyan mértéken, hogy a szóban forgó támogatás nem befolyásolja a kereskedelem feltételeit a közös érdekkel ellentétes mértékben.

4

(5)  HL L 49., 2005. február 22., a Bizottság 2003. december 16-i 2005/145/EK határozata a Franciaország részéről az EDF-nek és a villamosenergia- és gázipari szektornak nyújtott állami támogatásokról.

5

(6)  Loi du 2 juillet 1990 relative à l'organisation du service public de La Poste et des Télécommunications.

6

(7)  L'article 30 de la loi du 2 juillet 1990 dispose: “la liquidation et le service des pensions allouées, en application du code des pensions civiles et militaires de retraite, aux fonctionnaires de La Poste sont effectués par l'État”.

7

(8)  Par fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste, on entend la population des fonctionnaires de l'État qui sont soit en service à La Poste soit retraités de La Poste ou de l'administration des postes.

8

(9)  Le montant total de la charge des retraites pris en charge par l'État entre 1998 et 2005 s'élève à [...] (*) au 30 juin 2006.

9

(*) Information couverte par le secret professionnel.

(10)  Recrutement de fonctionnaires par La Poste entre 1990 et 2005:

10

| 1990 | 91 | 92 | 93 | 94 | 95 | 96 | 97 | 98 | 99 | 2000 | 01 | 02 | 03 | 04 | 05 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

1990

91

92

93

94

95

96

97

98

99

2000

01

02

03

04

05

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

(11)  Les autorités françaises ont évalué à [...] le montant des engagements de retraite envers les fonctionnaires de l'État rattachés à La Poste qui s'ajouteraient en l'absence de réforme.

11

(12)  Le traitement indiciaire brut est le principal élément de la rémunération des fonctionnaires et dépend de leur indice qui est lui-même fonction de leur ancienneté dans leur corps. Les composantes de la rémunération des agents fonctionnaires sont définies par l'article 20 de la loi no 83-634 du 13 juillet 1983 portant droits et obligations des fonctionnaires.

12

o

(13)  La comparaison comprend le complément bancaire, qui est une sur-cotisation retraite payée par les banques (4 % de la masse salariale).

13

(14)  Voir note de bas de page 29.

14

(15)  Il convient de noter que le taux applicable au sous-périmètre “bancaire” n'évoluera pas à la baisse dès lors qu'il aura atteint le taux d'équité concurrentielle “secteur bancaire” (estimé à 40,9 % sur la base des données 2005).

15

(16)  Chiffres d'exécution budgétaire.

16

(17)  Le surcoût cumulé supporté par La Poste sur la période 1991-2005 est estimé par les autorités françaises à [...]. Cette estimation est obtenue en rétropolant le TEC calculé sur la base de données 2005 (égal à 37,2 %) et en l'appliquant aux traitements indiciaires bruts versés chaque année depuis 1991.

17

(18)  Voir par ex. l'arrêt de la Cour du 15 mars 1994, Banco Extérieur de Espana, C-387-92.

18

(19)  Arrêt du Tribunal de première instance du 16 mars 2004, Danske Busvognmaend (“Combus”), aff. 157/01.

19

(20)  Arrêt du 27 janvier 1998, Ladbroke/Commission, T-67/94, Rec., pp II-1, point 109.

20

Ladbroke/Commission

Rec

(21)  Arrêt du 14 février 1990, France/Commission, C-301/87, Rec., pp.1-307, point 41.

21

France/Commission

Rec

(22)  Voir point 63 des lignes directrices communautaires concernant les aides d'État au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (2004/C 244/02).

22

(23)  Voir en particulier la décision de la Commission du 28 mars 2003 concernant le cas N483/2000 — Pays-Bas.

23

(24)  Arrêt du 16 mars 2004, Danske Busvognmænd / Commission, T-175/01.

24

(25)  Combus, entreprise chargée par l'État de gérer l'activité de transport en commun par autobus au Danemark, employait des fonctionnaires qui conservaient leur relation de travail avec l'État, tout en se mettant à la disposition de Combus dans le cadre d'un régime de détachement. Puisque les fonctionnaires travaillaient pour Combus, cette société était obligée d'indemniser l'État pour les traitements et les pensions qu'il leur versait. L'état a, en septembre 1998, conclu avec l'entreprise un accord relatif aux conditions de passage du statut de fonctionnaire à celui d'agent contractuel pour les fonctionnaires employés par Combus. L'accord consistait pour l'essentiel à donner aux fonctionnaires le choix, à compter du 1er avril 1999, entre un engagement en qualité d'agent contractuel auprès de Combus ou l'affectation à un autre emploi adéquat au sein des Chemins de Fer danois. En compensation de leur renonciation aux droits découlant de leur statut de fonctionnaire lors de leur passage au statut d'agent contractuel auprès de Combus, les fonctionnaires concernés avaient exigé une rémunération unique, évaluée à 100 millions DKK. Cette somme a été versée, en 1998, aux fonctionnaires concernés.

25

er

(26)  Voir par exemple la décision de la Commission du 10 mai 1995 dans le cas Lufthansa SG(95) D/6040.

26

(27)  Décision 2005/145/CE de la Commission du 16 décembre 2003 relative aux aides d'État accordées par la France à EDF et au secteur des industries électriques et gazières (JO L 49 du 22.2.2005, p. 9).

27

---

ANNEXE 1

Description du calcul du taux d'équité concurrentielle

| (1) | La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire. |
| --- | --- |

(1)

La philosophie de la réforme notifiée consiste à substituer à la contribution actuelle de La Poste une contribution analogue à une cotisation alignant les charges de retraites supportées par La Poste sur celles de ses concurrents et ayant un caractère libératoire.

| (2) | Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques. |
| --- | --- |

(2)

Les assiettes, les taux de cotisation et les risques couverts étant différents pour les fonctionnaires et pour les salariés de droit privé, et les cotisations pouvant légèrement varier d'un secteur économique à l'autre, la méthode d'égalisation est fondée sur une reconstitution de ce que serait le coût salarial d'un concurrent employant des salariés soumis au droit commun des cotisations sociales (y compris retraites), en leur assurant un salaire net égal à celui des fonctionnaires de La Poste, et ayant une structure d'emploi et un portefeuille d'activités identiques.

| (3) | Le tableau ci-dessous illustre la méthode de calcul. |
| --- | --- |

(3)

Le tableau ci-dessous illustre la méthode de calcul.

Image

1.   Calcul de la masse des rémunérations nettes des fonctionnaires

| (4) | La masse des rémunérations nettes des fonctionnaires correspond à la masse des rémunérations brutes de ces fonctionnaires, de laquelle on soustrait les montants de cotisations salariales. Ces montants sont obtenus en appliquant les taux de cotisations salariales sociales et fiscales (1) en vigueur à la masse des rémunérations brutes compte tenu de la structure cadres/non cadres ainsi que des tranches de rémunération A, B et C (voir annexe 2). |
| --- | --- |

(4)

La masse des rémunérations nettes des fonctionnaires correspond à la masse des rémunérations brutes de ces fonctionnaires, de laquelle on soustrait les montants de cotisations salariales. Ces montants sont obtenus en appliquant les taux de cotisations salariales sociales et fiscales (1) en vigueur à la masse des rémunérations brutes compte tenu de la structure cadres/non cadres ainsi que des tranches de rémunération A, B et C (voir annexe 2).

2.   Calcul du coût salarial total, hors retraites, supporté par La Poste au titre des fonctionnaires qui lui sont affectés

| (5) | Le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste au titre des fonctionnaires qui lui sont affectés est la somme des composantes suivantes:






  (i) | la masse des rémunérations brutes des fonctionnaires en service à La Poste (en ce compris les traitements indiciaires bruts, les primes et indemnités) et; |
| --- | --- | --- |

(5)

Le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste au titre des fonctionnaires qui lui sont affectés est la somme des composantes suivantes:

(i)

la masse des rémunérations brutes des fonctionnaires en service à La Poste (en ce compris les traitements indiciaires bruts, les primes et indemnités) et;

| (ii) | les cotisations «employeur» versées par La Poste pour ces fonctionnaires (hors retraites) (voir annexe 3). Le montant de ces cotisations est obtenu en appliquant aux rémunérations brutes par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de charges patronales. |
| --- | --- |

(ii)

les cotisations «employeur» versées par La Poste pour ces fonctionnaires (hors retraites) (voir annexe 3). Le montant de ces cotisations est obtenu en appliquant aux rémunérations brutes par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de charges patronales.

| (iii) | les prestations en espèces au titre du capital décès et des prestations en nature d'accidents du travail versés directement aux fonctionnaires. Ces prestations sociales sont assurées directement par La Poste alors qu'elles sont assurées pour les employés des concurrents de La Poste par les organismes sociaux et donnent lieu à cotisations patronales. Pour ces deux risques, il est tenu compte de la valeur réelle des prestations prises en charge par La Poste. Il n'a pas été tenu compte en revanche des prestations en espèces assurées par La Poste au titre des arrêts de travail résultant de maladie et accident du travail. |
| --- | --- |

(iii)

les prestations en espèces au titre du capital décès et des prestations en nature d'accidents du travail versés directement aux fonctionnaires. Ces prestations sociales sont assurées directement par La Poste alors qu'elles sont assurées pour les employés des concurrents de La Poste par les organismes sociaux et donnent lieu à cotisations patronales. Pour ces deux risques, il est tenu compte de la valeur réelle des prestations prises en charge par La Poste. Il n'a pas été tenu compte en revanche des prestations en espèces assurées par La Poste au titre des arrêts de travail résultant de maladie et accident du travail.

3.   Reconstitution du coût salarial total, y compris retraites, que supporterait une entreprise privée

| (6) | Les autorités françaises procèdent à la reconstitution de ce que serait le coût salarial total d'un concurrent pour une masse de rémunérations nettes identique à celle versée par La Poste aux fonctionnaires qui lui sont affectés, avec la même structure d'emploi [cadres/non cadres (2)]. |
| --- | --- |

(6)

Les autorités françaises procèdent à la reconstitution de ce que serait le coût salarial total d'un concurrent pour une masse de rémunérations nettes identique à celle versée par La Poste aux fonctionnaires qui lui sont affectés, avec la même structure d'emploi [cadres/non cadres (2)].

| (7) | Cette reconstitution s'effectue en deux étapes:






  (i) | reconstitution de la masse des rémunérations brutes d'un concurrent soumis au droit commun pour les mêmes rémunérations nettes (et avec la même structure cadres/non cadres).
  Cette reconstitution s'effectue en appliquant à la masse des rémunérations nettes des fonctionnaires calculée sous 1 par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de cotisations salariales sociales et fiscales de droit commun (voir annexe 2). |
| --- | --- | --- |

(7)

Cette reconstitution s'effectue en deux étapes:

(i)

reconstitution de la masse des rémunérations brutes d'un concurrent soumis au droit commun pour les mêmes rémunérations nettes (et avec la même structure cadres/non cadres).

Cette reconstitution s'effectue en appliquant à la masse des rémunérations nettes des fonctionnaires calculée sous 1 par structure (cadres/non cadres) et par tranche les taux de cotisations salariales sociales et fiscales de droit commun (voir annexe 2).

| (ii) | reconstitution des cotisations employeur (y compris retraites) d'un concurrent soumis au droit commun en fonction du secteur d'activités (banques/courrier-colis) pour une masse de rémunération brute égale à (i) et pour les mêmes risques. Les entreprises concurrentes de La Poste bénéficient des allègements de cotisation sur les bas salaires, alors que La Poste n'en bénéficie pas pour les fonctionnaires. Il est tenu compte de ces allégements dans la reconstitution de ce que seraient les charges de droit commun appliquées à la rémunération nette des fonctionnaires (voir annexe 3). |
| --- | --- |

(ii)

reconstitution des cotisations employeur (y compris retraites) d'un concurrent soumis au droit commun en fonction du secteur d'activités (banques/courrier-colis) pour une masse de rémunération brute égale à (i) et pour les mêmes risques. Les entreprises concurrentes de La Poste bénéficient des allègements de cotisation sur les bas salaires, alors que La Poste n'en bénéficie pas pour les fonctionnaires. Il est tenu compte de ces allégements dans la reconstitution de ce que seraient les charges de droit commun appliquées à la rémunération nette des fonctionnaires (voir annexe 3).

| (8) | Le coût salarial total reconstitué des fonctionnaires en droit commun (y compris retraites) par secteur d'activités est égal à la somme de (i) et (ii) calculé par secteur d'activités. |
| --- | --- |

(8)

Le coût salarial total reconstitué des fonctionnaires en droit commun (y compris retraites) par secteur d'activités est égal à la somme de (i) et (ii) calculé par secteur d'activités.

4.   Calcul du taux d'équité concurrentielle

| (9) | La Poste étant active principalement dans deux secteurs, le secteur postal et les services financiers, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, une cotisation libératoire par secteur sera calculée:






  — | l'une applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises du transport; |
| --- | --- | --- |

(9)

La Poste étant active principalement dans deux secteurs, le secteur postal et les services financiers, dans lesquels les cotisations employeur de droit commun sont différentes, une cotisation libératoire par secteur sera calculée:

—

l'une applicable au périmètre des fonctionnaires actifs dans le secteur courrier-colis, calculé par référence aux cotisations des entreprises du transport;

| — | l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (3), calculé par référence aux cotisations des banques. Ainsi, la totalité de la masse salariale des personnels fonctionnaires assurant des activités exclusivement dédiées à La Banque Postale sert d'assiette au taux d'équité concurrentielle services financiers (s'y ajoute la masse salariale des [...] fonctionnaires détachés à La Banque Postale). |
| --- | --- |

—

l'autre applicable au périmètre des fonctionnaires détachés à La Banque Postale ou actifs dans le groupement de moyens (3), calculé par référence aux cotisations des banques. Ainsi, la totalité de la masse salariale des personnels fonctionnaires assurant des activités exclusivement dédiées à La Banque Postale sert d'assiette au taux d'équité concurrentielle services financiers (s'y ajoute la masse salariale des [...] fonctionnaires détachés à La Banque Postale).

| (10) | Les cotisations libératoires sont définies comme la différence entre, d'une part, le coût salarial total reconstitué (y compris retraites) et d'autre part, le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste pour l'emploi de fonctionnaires. |
| --- | --- |

(10)

Les cotisations libératoires sont définies comme la différence entre, d'une part, le coût salarial total reconstitué (y compris retraites) et d'autre part, le coût salarial total (hors retraites) supporté par La Poste pour l'emploi de fonctionnaires.

| (11) | Ces cotisations libératoires sont ensuite rapportées aux traitements indiciaires bruts pour définir le taux d'équité concurrentielle par secteur d'activités. |
| --- | --- |

(11)

Ces cotisations libératoires sont ensuite rapportées aux traitements indiciaires bruts pour définir le taux d'équité concurrentielle par secteur d'activités.

| (12) | Elles seront calculées chaque année pour tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et de celle des niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de La Poste et de ses concurrents. |
| --- | --- |

(12)

Elles seront calculées chaque année pour tenir compte de l'évolution réelle des rémunérations des fonctionnaires en service à La Poste et de celle des niveaux de charges sociales et fiscales obligatoires de La Poste et de ses concurrents.

---

(1)  C'est-à-dire pension civile (7,85 %), retraite additionnelle de la fonction publique (0,79 %) et contribution sociale généralisée/contribution au remboursement de la dette sociale (7,76 %).

(2)  Sachant que le niveau des charges sociales n'est pas le même pour les cadres et les non cadres.

(3)  Aux termes des conventions de services existant entre La Poste et La Banque Postale, deux grands types de relations peuvent être identifiées:

| — | Celles au titre desquelles La Poste fournit des moyens dédiés à La Banque Postale (centres d'exploitation des services financiers, informatique des services financiers, moyens commerciaux dédiés y compris l'encadrement de ceux-ci...). Les dépenses engagées par La Poste à ce titre sont remboursées par La Banque Postale à l'euro/l'euro. Les personnels visés par ces conventions disposent de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis en fonction des besoins et demandes exprimés par La Banque Postale. |
| --- | --- |

—

Celles au titre desquelles La Poste fournit des moyens dédiés à La Banque Postale (centres d'exploitation des services financiers, informatique des services financiers, moyens commerciaux dédiés y compris l'encadrement de ceux-ci...). Les dépenses engagées par La Poste à ce titre sont remboursées par La Banque Postale à l'euro/l'euro. Les personnels visés par ces conventions disposent de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis en fonction des besoins et demandes exprimés par La Banque Postale.

| — | Celles au titre desquelles La Poste fournit à La Banque des prestations de service. Ces services sont facturés à La Banque à un prix unitaire déterminé pour chaque prestation rendue. Les personnels visés par ces prestations ne disposent pas de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis par La Poste. |
| --- | --- |

—

Celles au titre desquelles La Poste fournit à La Banque des prestations de service. Ces services sont facturés à La Banque à un prix unitaire déterminé pour chaque prestation rendue. Les personnels visés par ces prestations ne disposent pas de compétences spécifiquement bancaires. Leur nombre, leur implantation géographique, leur formation et leur déroulement de carrière sont définis par La Poste.

---

ANNEXE 2

Comparaison des cotisations salariales s'appliquant aux fonctionnaires et aux employés de droit commun

Cotisations salariales retenues dans le calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| CSG, CRDS | 7,76 % | Rémunération brute (1) | | 7,76 % | Rémunération brute (3) | |
| Maladie, maternité, invalidité, décès | NÉANT | | | 0,75 % | Rémunération brute (3) | |
| RETRAITE: |
| Pension civile | 7,85 % | TIB (2) | | NÉANT | | |
| CNAV | NÉANT | | | 6,55 % (TA) - 0,1 % (totalité de la rémunération brute) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA | Assurance vieillesse de la sécurité sociale |
| ARRCO | NÉANT | | | 3 % (T1) - 8 % (non cadres T2) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2 | |
| AGIRC | NÉANT | | | 7,5 % (TB et TC cadres) | partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC | |
| Contribution exceptionnelle et temporaire (participants AGIRC) | NÉANT | | | 0,13 % (cadres) | Rémunération brute (2) | |
| Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF) | NÉANT | | | 0,8 % (TA pour les cadres, T1 pour les non cadres) -0,9 % (TB pour les cadres, T2 pour les non cadres) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 — partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2 | |
| Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP) | 5,0 % | Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (2) | Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005 | NÉANT | | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

CSG, CRDS

7,76 %

Rémunération brute (1)

7,76 %

Rémunération brute (3)

Maladie, maternité, invalidité, décès

NÉANT

0,75 %

Rémunération brute (3)

RETRAITE:

Pension civile

7,85 %

TIB (2)

NÉANT

CNAV

NÉANT

6,55 % (TA) - 0,1 % (totalité de la rémunération brute)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA

Assurance vieillesse de la sécurité sociale

ARRCO

NÉANT

3 % (T1) - 8 % (non cadres T2)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2

AGIRC

NÉANT

7,5 % (TB et TC cadres)

partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC

Contribution exceptionnelle et temporaire (participants AGIRC)

NÉANT

0,13 % (cadres)

Rémunération brute (2)

Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF)

NÉANT

0,8 % (TA pour les cadres, T1 pour les non cadres) -0,9 % (TB pour les cadres, T2 pour les non cadres)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 — partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2

Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP)

5,0 %

Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (2)

Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005

NÉANT

Cotisations salariales exclues du calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| Chômage: |
| 1% solidarité | 1,00 % | Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale | | NÉANT | NÉANT | |
| ASSEDIC | NÉANT | | | 2,4 % (TA et TB) | Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB | |
| APEC | NÉANT | | | 0,024 % (TB des cadres) | partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Chômage:

1% solidarité

1,00 %

Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale

NÉANT

NÉANT

ASSEDIC

NÉANT

2,4 % (TA et TB)

Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB

APEC

NÉANT

0,024 % (TB des cadres)

partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS

---

(1)  Rémunération brute: fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(2)  Traitement indiciaire brut

(3)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

(4)  Traitement indiciaire brut

(5)  Rémunération brute fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(6)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

---

ANNEXE 3

Comparaison des cotisations patronales La Poste/employeur de droit privé

Cotisations patronales retenues dans le calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| Maladie, maternité, invalidité, décès | 9,7 % | TIB (1) | Prestations en espèces au titre des capitaux décès | 12,8 % | Rémunération brute (3) | |
| Accidents du travail | | | Prestations en nature | Le taux est de 3,44 % dans le secteur postal (cotisations des entreprises de transport) et de 1 % dans le secteur bancaire | Rémunération brute (3) | |
| Solidarité autonomie (CSAPAH) | 0,3 % | TIB (1) | | 0,3 % | Rémunération brute (3) | |
| Allocations familiales | 5,2 % | TIB (1) | | 5,4 % | Rémunération brute (3) | |
| Prévoyance assurance décès obligatoire des cadres | NÉANT | | | 1,5 % (TA des cadres) | Pour les cadres: partie de la rémunération brute (3) <= plafond SS | |
| Fonds national d'aide au logement (FNAL) | 0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité du TIB*) | partie du TIB (1) <=plafond SS pour TA | | 0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité de la rémunération brute) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA | |
| Participation employeur effort construction logement | 0,45 % | Rémunération brute (2) | | 0,45 % | Rémunération brute (3) | |
| Taxe d'apprentissage | 0,5 % | Rémunération brute (2) | | 0,50 % | Rémunération brute (3) | |
| Taxe additionnelle à la taxe d'apprentissage | 0,12 % | Rémunération brute (2) | | 0,12 % | Rémunération brute (3) | |
| Formation professionnelle continue | 1,60 % | Rémunération brute (2) | | 1,60 % | Rémunération brute (3) | |
| Versement transport | 1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres) | TIB (1) | | 1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres) | Rémunération brute (3) | |
| Allègements de charges sur les bas salaires | | | La Poste ne bénéficie pas pour les fonctionnaires qui lui sont affectés de mesures équivalentes aux mesures générales de réductions de charges sociales patronales applicables aux salariés du privé (art L 241-13 code de la Sécurité Sociale) | | | Application du barème des allègements de charges sur les bas salaires |
| RETRAITE: |
| Vieillesse | | | Pas de cotisation libératoire. Remboursement à l'État des pensions versées | 8,2 % (TA) — 1,6 % (totalité de la rémunération brute) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA | |
| Retraite complémentaire obligatoire | | | | | |
| ARCO | | | 4,5 % (T1) — 12 % (non cadres T2) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2 | |
| AGIRC | | | 12,5 % (cadres TB et TC) | partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC | |
| Contribution exceptionnelle et temporaire (CET) | | | 0,22 % (cadres) | Rémunération brute (3) | |
| Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF) | | | 1,2 % (TA pour les cadres et T1 pour les non cadres) — 1,3 % (TB pour les cadres et T2 pour les non cadres) | Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2 | |
| Complément bancaire | | | 4 % | Rémunération brute (3) | Cotisation retenue dans le cadre du calcul du TEC «secteur bancaire» |
| Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP) | 5,0 % | Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (1) | Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005 | NÉANT | | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Maladie, maternité, invalidité, décès

9,7 %

TIB (1)

Prestations en espèces au titre des capitaux décès

12,8 %

Rémunération brute (3)

Accidents du travail

Prestations en nature

Le taux est de 3,44 % dans le secteur postal (cotisations des entreprises de transport) et de 1 % dans le secteur bancaire

Rémunération brute (3)

Solidarité autonomie (CSAPAH)

0,3 %

TIB (1)

0,3 %

Rémunération brute (3)

Allocations familiales

5,2 %

TIB (1)

5,4 %

Rémunération brute (3)

Prévoyance assurance décès obligatoire des cadres

NÉANT

1,5 % (TA des cadres)

Pour les cadres: partie de la rémunération brute (3) <= plafond SS

Fonds national d'aide au logement (FNAL)

0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité du TIB*)

partie du TIB (1) <=plafond SS pour TA

0,1 % (TA) — 0,4 % (totalité de la rémunération brute)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA

Participation employeur effort construction logement

0,45 %

Rémunération brute (2)

0,45 %

Rémunération brute (3)

Taxe d'apprentissage

0,5 %

Rémunération brute (2)

0,50 %

Rémunération brute (3)

Taxe additionnelle à la taxe d'apprentissage

0,12 %

Rémunération brute (2)

0,12 %

Rémunération brute (3)

Formation professionnelle continue

1,60 %

Rémunération brute (2)

1,60 %

Rémunération brute (3)

Versement transport

1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres)

TIB (1)

1,19 % (cadres) — 1,06 % (non cadres)

Rémunération brute (3)

Allègements de charges sur les bas salaires

La Poste ne bénéficie pas pour les fonctionnaires qui lui sont affectés de mesures équivalentes aux mesures générales de réductions de charges sociales patronales applicables aux salariés du privé (art L 241-13 code de la Sécurité Sociale)

Application du barème des allègements de charges sur les bas salaires

RETRAITE:

Vieillesse

Pas de cotisation libératoire. Remboursement à l'État des pensions versées

8,2 % (TA) — 1,6 % (totalité de la rémunération brute)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA

Retraite complémentaire obligatoire

ARCO

4,5 % (T1) — 12 % (non cadres T2)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 3 fois le plafond SS pour T2

AGIRC

12,5 % (cadres TB et TC)

partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 — 8 fois le plafond SS pour TB et TC

Contribution exceptionnelle et temporaire (CET)

0,22 % (cadres)

Rémunération brute (3)

Association pour la Gestion du Fonds de Financement de l'AGIRC et de l'ARRCO (AGFF)

1,2 % (TA pour les cadres et T1 pour les non cadres) — 1,3 % (TB pour les cadres et T2 pour les non cadres)

Partie de la rémunération <= plafond SS pour TA et T1 et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB et à 3 fois le plafond de la SS pour la T2

Complément bancaire

4 %

Rémunération brute (3)

Cotisation retenue dans le cadre du calcul du TEC «secteur bancaire»

Retraite additionnelle de la Fonction Publique (RAFP)

5,0 %

Primes et indemnités perçues dans la limite de 20 % du TIB (1)

Nouvelle cotisation obligatoire pour les fonctionnaires au 1er janvier 2005

NÉANT

Cotisations salariales exclues du calcul

| RISQUES | Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires | Charges salariales en droit commun |
| --- | --- | --- |
| Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations | Taux
  (base 2005) | Assiette | Observations |
| Chômage: |
| 1 % solidarité | 1,00 % | Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale | | NÉANT | NÉANT | |
| ASSEDIC | NÉANT | | | 2,4 % (TA et TB) | Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB | |
| APEC | NÉANT | | | 0,024 % (TB des cadres) | partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS | |

RISQUES

Charges salariales s'appliquant aux fonctionnaires

Charges salariales en droit commun

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Taux

(base 2005)

Assiette

Observations

Chômage:

1 % solidarité

1,00 %

Rémunération brute (5) — cotisations de pension civile — cotisations salariales RAFP) dans la limite de quatre fois le plafond de la sécurité sociale

NÉANT

NÉANT

ASSEDIC

NÉANT

2,4 % (TA et TB)

Partie de la rémunération brute (6) <= plafond SS pour TA et partie de la rémunération > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS pour TB

APEC

NÉANT

0,024 % (TB des cadres)

partie de la rémunération brute (6) des cadres > plafond SS limitée à 4 fois le plafond SS

---

(1)  Traitement indiciaire brut

(2)  Rémunération brute fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(3)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

(4)  Traitement indiciaire brut

(5)  Rémunération brute fonctionnaire: traitement indiciaire brut + primes

(6)  Dans le calcul du TEC, la rémunération brute est reconstituée par application des cotisations salariales de droit commun à la rémunération nette des fonctionnaires (et avec la même structure cadres/non cadres).

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/25 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/25

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

(2006/C 296/04)

| 1. | Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést közöl arról, hogy amennyiben a következő eljárással kapcsolatban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, a lent említett dömpingellenes intézkedések a lenti táblázatban szereplő napon lejárnak. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést közöl arról, hogy amennyiben a következő eljárással kapcsolatban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, a lent említett dömpingellenes intézkedések a lenti táblázatban szereplő napon lejárnak.

2.   Eljárás

A közösségi termelők írásban felülvizsgálatot kezdeményezhetnek. A kérelemben elégséges bizonyítéknak kell szerepelnie arra nézve, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és a jogsértés folytatását vagy visszatérését fogja eredményezni.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy felülvizsgálja az érintett intézkedéseket, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és a közösségi termelők megkapják a lehetőséget arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben szereplő kérdéseket megerősítsék, megcáfolják vagy véleményezzék.

3.   Határidők

A közösségi termelők a felülvizsgálatra irányuló írásbeli kérelmet az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához – European Commission, Directorate-General for Trade (Division B-1), J-79 5/16, B-1049 Brussels (2) – az értesítés megjelenésének napjától kezdve a lenti táblázatban említett időpontot megelőző legkésőbb három hónapon belül nyújthatnak be.

| 4. | Ez az értesítés az 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közlésre.









  Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A lejárat dátuma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek | Thaiföld
  Törökország
  Ukrajna | Dömpingellenes vám | Az 1697/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 259., 2002.9.27., 8. o.) | 2007.9.28. |

4.

Ez az értesítés az 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően kerül közlésre.

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A lejárat dátuma

Hegesztett vas- vagy ötvözetlen acél csövek és csővezetékek

Thaiföld

Törökország

Ukrajna

Dömpingellenes vám

Az 1697/2002/EK tanácsi rendelet (HL L 259., 2002.9.27., 8. o.)

2007.9.28.

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o. A legutóbb a 2117/2005/EK tanácsi rendelettel (HL L 340., 2005.12.23., 17. o.) módosított rendelet.

(2)  Telefax: (32-2) 295 65 05.

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/26 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/26

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 296/05)

| Támogatás száma | XS 18/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Molise |
| A támogatási program megnevezése | A Molise 2000/2006 Regionális Célkitűzések Programja (POR) 4.1.4 rendelkezésében szereplő „garanciaalap” |
| Jogalap | POR Molise 2000-2006 — Azione 4.1.4. Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 30 luglio 2004 n. 1105, cosi come modificata ed integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 27 agosto 2004 n. 1122 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | 4 713 503 EUR az alkalmazási időszak egészére |
| Maximális támogatási intenzitás | A támogatást bruttó és nettó támogatástartalommal nyújtják Molise régiónak a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában megjelölt, valamint „phasing out” területei számára az érvényben lévő átváltási árfolyam figyelembevételével.
  Ez nem sérti a vállalkozások azon jogát, hogy amennyiben lehetőségük van rá, a csekély összegű (de minimis) támogatások szabályai szerint döntsenek a támogatás iránti kérelem mellett |
| Végrehajtás időpontja | 2004. december 1-jétől (az alap kezelőinek kiválasztására szolgáló pályázat elbírálásának, majd azt követően a támogatási program működésbe helyezésének feltételezett időpontja) |
| A támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásának időtartama | 2008. december |
| A támogatás célja | A közép- és hosszútávú hitelhez való hozzájutás megkönnyítése a pénzügyileg és gazdaságilag egészséges kis- és középvállalkozások számára kölcsönökre és/vagy más, befektetések megvalósítását célzó finanszírozási rendszerekre nyújtott garanciák nyújtása által |
| Érintett gazdasági ágazat: | — | Ipar |

Támogatás száma

XS 18/05

Tagállam

Olaszország

Régió

Molise

A támogatási program megnevezése

A Molise 2000/2006 Regionális Célkitűzések Programja (POR) 4.1.4 rendelkezésében szereplő „garanciaalap”

Jogalap

POR Molise 2000-2006 — Azione 4.1.4. Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 30 luglio 2004 n. 1105, cosi come modificata ed integrata dalla Deliberazione della Giunta Regionale Molise del 27 agosto 2004 n. 1122

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve valamely vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

4 713 503 EUR az alkalmazási időszak egészére

Maximális támogatási intenzitás

A támogatást bruttó és nettó támogatástartalommal nyújtják Molise régiónak a 87. cikk (3) bekezdésének c) pontjában megjelölt, valamint „phasing out” területei számára az érvényben lévő átváltási árfolyam figyelembevételével.

Ez nem sérti a vállalkozások azon jogát, hogy amennyiben lehetőségük van rá, a csekély összegű (de minimis) támogatások szabályai szerint döntsenek a támogatás iránti kérelem mellett

Végrehajtás időpontja

2004. december 1-jétől (az alap kezelőinek kiválasztására szolgáló pályázat elbírálásának, majd azt követően a támogatási program működésbe helyezésének feltételezett időpontja)

A támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásának időtartama

2008. december

A támogatás célja

A közép- és hosszútávú hitelhez való hozzájutás megkönnyítése a pénzügyileg és gazdaságilag egészséges kis- és középvállalkozások számára kölcsönökre és/vagy más, befektetések megvalósítását célzó finanszírozási rendszerekre nyújtott garanciák nyújtása által

Érintett gazdasági ágazat:

—

Ipar

| — | Kereskedelem |
| --- | --- |

—

Kereskedelem

| — | Idegenforgalom |
| --- | --- |

—

Idegenforgalom

| — | Kézműipar |
| --- | --- |

—

Kézműipar

| — | Szolgáltatások a vállalkozások számára, az Ipari, Kereskedelmi és Kézművesipari Minisztériumnak a 488/92 számú törvény végrehajtásáról szóló 2000. július 14-i 900315 számú körlevelében és annak későbbi módosításaiban szereplő jegyzékre hivatkozva |
| --- | --- |

—

Szolgáltatások a vállalkozások számára, az Ipari, Kereskedelmi és Kézművesipari Minisztériumnak a 488/92 számú törvény végrehajtásáról szóló 2000. július 14-i 900315 számú körlevelében és annak későbbi módosításaiban szereplő jegyzékre hivatkozva

Megjegyzés

Ki van zárva a támogatásból az EK-Szerződés I. mellékletében felsorolt termékek előállításához, feldolgozásához és forgalmazásához kapcsolódó valamennyi tevékenység, illetve az exporthoz kapcsolódó tevékenységek, valamint az importtermékekkel szemben hazai termékek felhasználásához kötött támogatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Molise

Assessorato alla Attività Produttive — Settore Industria

| Via Roma, 84 |
| --- |
| I-86100 Campobasso |
| Tel. 0874-429825 |
| Fax 0874-429853 |
| Referente: Dr. Elvio Carugno |

Via Roma, 84

I-86100 Campobasso

Tel. 0874-429825

Fax 0874-429853

Referente: Dr. Elvio Carugno

Egyéb információk:

| 1. | További irányadó hivatkozások a jelen támogatási program alkalmazására vonatkozóan: | az 1260/1999/EK, 1783/1999/EK, 69/2001/EK, 70/2001/EK, 448/2004/EK rendeletek; |
| --- | --- | --- |

1.

További irányadó hivatkozások a jelen támogatási program alkalmazására vonatkozóan:

az 1260/1999/EK, 1783/1999/EK, 69/2001/EK, 70/2001/EK, 448/2004/EK rendeletek;

| | a 2000. augusztus 8-i 2371/2000/EK bizottsági határozat; |
| --- | --- |

a 2000. augusztus 8-i 2371/2000/EK bizottsági határozat;

| | a 2000/C7I/07/EK közlemény; a 2003. november 24-i 326. sz. törvény; a 385/1993 sz. törvényerejű rendelet; a 157/1995 sz. törvényerejű rendelet. |
| --- | --- |

a 2000/C7I/07/EK közlemény; a 2003. november 24-i 326. sz. törvény; a 385/1993 sz. törvényerejű rendelet; a 157/1995 sz. törvényerejű rendelet.

| 2. | A támogatástartalom kiszámításának a jelen programban alkalmazott módszertana követi a kkv-garanciaalap operatív rendelkezései VII. részének tartalmát, a 662/1996 sz. törvény 2. cikke 100. bekezdése a) pontja, a 266/1997 sz. törvény 15. cikke és a 248/1999 sz. miniszteri rendelet értelmében. |
| --- | --- |

2.

A támogatástartalom kiszámításának a jelen programban alkalmazott módszertana követi a kkv-garanciaalap operatív rendelkezései VII. részének tartalmát, a 662/1996 sz. törvény 2. cikke 100. bekezdése a) pontja, a 266/1997 sz. törvény 15. cikke és a 248/1999 sz. miniszteri rendelet értelmében.

| 3. | Garanciaalapok felosztásának végrehajtását szakaszokban tervezik, azon alapkezelők száma alapján, akik a pályázat kedvezményezettjei lesznek. |
| --- | --- |

3.

Garanciaalapok felosztásának végrehajtását szakaszokban tervezik, azon alapkezelők száma alapján, akik a pályázat kedvezményezettjei lesznek.

| 4. | Az alap kezelői befizetik a számukra kijelölt alapszekcióba a rájuk bízott közforrások legalább 20 %-át. |
| --- | --- |

4.

Az alap kezelői befizetik a számukra kijelölt alapszekcióba a rájuk bízott közforrások legalább 20 %-át.

| 5. | Az alap kezelőinek kiválasztására vonatkozó felhívást és az azokhoz kapcsolódó mellékleteket a tartományi gyűlésnek a fentiek szerint a jelen támogatási program jogalapját képező, az Európai Unió Hivatalos Lapjának2004. szeptember 16-i számában (181. sz. Kiegészítés 155086. sz. okmány) és a Bollettino Ufficiale della Regione Molise (BURM) című hivatalos közlöny 2004. szeptember 23-i 19. számában közzétett határozatai hagyták jóvá. |
| --- | --- |

5.

Az alap kezelőinek kiválasztására vonatkozó felhívást és az azokhoz kapcsolódó mellékleteket a tartományi gyűlésnek a fentiek szerint a jelen támogatási program jogalapját képező, az Európai Unió Hivatalos Lapjának2004. szeptember 16-i számában (181. sz. Kiegészítés 155086. sz. okmány) és a Bollettino Ufficiale della Regione Molise (BURM) című hivatalos közlöny 2004. szeptember 23-i 19. számában közzétett határozatai hagyták jóvá.

| 6. | A Molise Regionális Célkitűzések Programja (POR) 4.1.4. rendelkezésében szereplő „garanciaalap” a POR egy új rendelkezésében (4.4. rendelkezés) is szerepelni fog a félidőben történő újrafelosztás következtében, amelyet az Európai Bizottság egy új határozattal fogad el. Mindazonáltal a 4.1.4. rendelkezés tartalma változatlan marad. |
| --- | --- |

6.

A Molise Regionális Célkitűzések Programja (POR) 4.1.4. rendelkezésében szereplő „garanciaalap” a POR egy új rendelkezésében (4.4. rendelkezés) is szerepelni fog a félidőben történő újrafelosztás következtében, amelyet az Európai Bizottság egy új határozattal fogad el. Mindazonáltal a 4.1.4. rendelkezés tartalma változatlan marad.

| Támogatás száma | XS 62/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Regione Marche |
| A támogatási program megnevezése | Egységes tervezési dokumentum 2000–2006, 2. célkitűzés, 1.1. intézkedés: Az ipari- és kézműipari kkv-k termelési és környezetvédelmi beruházásainak támogatása, 1.1.1 alintézkedés: Az ipari kkv-k termelési beruházásainak támogatása, b3 intervenció, „a 488/99 törvény 54. cikke és az 57/2001 törvény 15 cikke által módosított 598/94 törvény 11. cikke: könnyítések az ipari kutatás és a versenyt megelőző fejlesztés számára” |
| Jogalap | Docup Ob. 2 2000-2006 |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás | Az intervenció számára tervezett pénzügyi keret a következő:
  Rendes támogatás:
  1 609 201 EUR a 2004. évre
  695 399,50 EUR (becsült összeg a 2005. évre)
  695 399,50 EUR (becsült összeg a 2006. évre)
  Összesen 3 000 000 EUR
  Átmeneti támogatás:
  200 000 EUR a 2004. évre
  Összesen 200 000 EUR |
| Beruházástípusok és támogatható költségek: | 18 hónapos időszakot nem meghaladó ipari kutatási és/vagy versenyt megelőző fejlesztési projektek. A projekt költsége nem lehet kevesebb mint 100 000 EUR és nem haladhatja meg az 1 000 000 EUR összeget.
  A következő kiadások minősülnek támogathatónak:






  — | alkalmazotti költségek, kizárólag a ténylegesen a projekt érdekében végzett tevékenységekért; |

Támogatás száma

XS 62/05

Tagállam

Olaszország

Régió

Regione Marche

A támogatási program megnevezése

Egységes tervezési dokumentum 2000–2006, 2. célkitűzés, 1.1. intézkedés: Az ipari- és kézműipari kkv-k termelési és környezetvédelmi beruházásainak támogatása, 1.1.1 alintézkedés: Az ipari kkv-k termelési beruházásainak támogatása, b3 intervenció, „a 488/99 törvény 54. cikke és az 57/2001 törvény 15 cikke által módosított 598/94 törvény 11. cikke: könnyítések az ipari kutatás és a versenyt megelőző fejlesztés számára”

Jogalap

Docup Ob. 2 2000-2006

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás

Az intervenció számára tervezett pénzügyi keret a következő:

Rendes támogatás:

1 609 201 EUR a 2004. évre

695 399,50 EUR (becsült összeg a 2005. évre)

695 399,50 EUR (becsült összeg a 2006. évre)

Összesen 3 000 000 EUR

Átmeneti támogatás:

200 000 EUR a 2004. évre

Összesen 200 000 EUR

Beruházástípusok és támogatható költségek:

18 hónapos időszakot nem meghaladó ipari kutatási és/vagy versenyt megelőző fejlesztési projektek. A projekt költsége nem lehet kevesebb mint 100 000 EUR és nem haladhatja meg az 1 000 000 EUR összeget.

A következő kiadások minősülnek támogathatónak:

—

alkalmazotti költségek, kizárólag a ténylegesen a projekt érdekében végzett tevékenységekért;

| — | a kutatási és fejlesztési tevékenységekre közvetlenül elszámolható általános költségek; |
| --- | --- |

—

a kutatási és fejlesztési tevékenységekre közvetlenül elszámolható általános költségek;

| — | a projekthez annak időtartama alatt felhasznált újonnan beszerzett eszközök és felszerelések költségei; |
| --- | --- |

—

a projekthez annak időtartama alatt felhasznált újonnan beszerzett eszközök és felszerelések költségei;

| — | kizárólag kutatási és/vagy fejlesztési tevékenységek céljára használt tanácsadói és azokkal egyenértékű szolgáltatások költségei; |
| --- | --- |

—

kizárólag kutatási és/vagy fejlesztési tevékenységek céljára használt tanácsadói és azokkal egyenértékű szolgáltatások költségei;

| — | kutatási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó anyagköltségek. |
| --- | --- |

—

kutatási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó anyagköltségek.

Maximális támogatási intenzitás

A támogatás az alábbi formák egyikében adható:

| a) | vissza nem térítendő támogatás:






  — | a versenyt megelőző fejlesztési tevékenységekhez kapcsolódó támogatható projektek költségeinek 25 %-a; |
| --- | --- | --- |

a)

vissza nem térítendő támogatás:

—

a versenyt megelőző fejlesztési tevékenységekhez kapcsolódó támogatható projektek költségeinek 25 %-a;

| — | az ipari kutatási tevékenységekhez kapcsolódó támogatható projektek költségeinek 50 %-a; |
| --- | --- |

—

az ipari kutatási tevékenységekhez kapcsolódó támogatható projektek költségeinek 50 %-a;

| b) | kamattámogatás (a vissza nem térítendő támogatás mellett), az alábbi jellemzőkkel rendelkező banki fionanszírozás mellett: 10 évet meg nem haladó időtartam, amely legfeljebb 18 hónap és legalább a projekt időtartamával egyenlő idejű előzetes amortizációt foglalhat magában, a kedvezményezésre elfogadott projekt költségeinek 75 %-át nem meghaladó összegre és a hozzájárulás a) pontban szereplő teljes összegénél nem alacsonyabb összegre; a kamattámogatás összege:






  — | a támogatási kérelem benyújtásakor érvényben lévő referencia-kamatláb 80 %-a, olyan kkv-k részére, amelyek olyan, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja értelmében mentességet élvező zónákban rendelkeznek termelési egységekkel, amelyekben a projekt megvalósításra kerül. |
| --- | --- | --- |

b)

kamattámogatás (a vissza nem térítendő támogatás mellett), az alábbi jellemzőkkel rendelkező banki fionanszírozás mellett: 10 évet meg nem haladó időtartam, amely legfeljebb 18 hónap és legalább a projekt időtartamával egyenlő idejű előzetes amortizációt foglalhat magában, a kedvezményezésre elfogadott projekt költségeinek 75 %-át nem meghaladó összegre és a hozzájárulás a) pontban szereplő teljes összegénél nem alacsonyabb összegre; a kamattámogatás összege:

—

a támogatási kérelem benyújtásakor érvényben lévő referencia-kamatláb 80 %-a, olyan kkv-k részére, amelyek olyan, az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdése c) pontja értelmében mentességet élvező zónákban rendelkeznek termelési egységekkel, amelyekben a projekt megvalósításra kerül.

| — | a referencia-kamatláb 50 %-a azon kkv-k részére, amelyek a régiónak nem abban a részében rendelkeznek termelési egységekkel, ahol a projektet megvalósítják. Mindenesetre a hozzájárulás nem haladhatja meg a 364/2004/EK határozat által a kutatás és fejlesztés számára előirányzott felső értékhatárokat. Különösen olyan projektek esetében, amelyek ipari kutatást és versenyt megelőző fejlesztési tevékenységeket foglalnak magukban, a támogatás intenzitása nem haladhatja meg a két tevékenységtípus számára előirányzott támogatási intenzitásnak az egyes tevékenységtípusok költségeihez viszonyított súlyozott átlagát. |
| --- | --- |

—

a referencia-kamatláb 50 %-a azon kkv-k részére, amelyek a régiónak nem abban a részében rendelkeznek termelési egységekkel, ahol a projektet megvalósítják. Mindenesetre a hozzájárulás nem haladhatja meg a 364/2004/EK határozat által a kutatás és fejlesztés számára előirányzott felső értékhatárokat. Különösen olyan projektek esetében, amelyek ipari kutatást és versenyt megelőző fejlesztési tevékenységeket foglalnak magukban, a támogatás intenzitása nem haladhatja meg a két tevékenységtípus számára előirányzott támogatási intenzitásnak az egyes tevékenységtípusok költségeihez viszonyított súlyozott átlagát.

Végrehajtás időpontja

Kizárólag a támogatási kérelem benyújtását követően eszközölt beruházások támogathatók.

A támogatási program időtartama

A támogatási program alkalmazásának időtartama a 2000–2006. időszakra vonatkozó egységes tervezési dokumentum 2. célkitűzésének időtartamával egyenlő.

A támogatás célja

A kutatás előmozdítása Marche régió területén lévő, a 2. célkitűzésben szereplő és a „Phasing Out” (fokozatos leépítés)-be sorolt ipari kkv-kban az ipari kutatási tevékenység fenntartására és a versenyt megelőző fejlesztésre irányuló pénzügyi támogatások odaítélésével, a közösségi keretrendszer meghatározásai szerint. A program különösen az innovatív, a termelési folyamatba átvihető tudás megszerzésére irányuló tevékenységek fenntartását célozza, amelyek felhasználhatók olyan új termékek létrehozásához, amelyek javítják a vállalkozások versenyképességét.

Érintett gazdasági ágazat:

A C, D, E, F ágazatok (az Istat '91 osztályozás szerint), az állami támogatásokra vonatkozó közösségi jogszabályok által meghatározott korlátozásokkal és kivételekkel (többek között: exporttámogatás és a gépjárműipar támogatása). Kivételt képeznek az EK-szerződéds I. mellékletében felsorolt termékek előállításához, feldolgozásához és forgalmazásához kapcsolódó tevékenységek

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Marche, Servizio Industria, Artigianato, Energia

| Via Tiziano 44 |
| --- |
| I-60100 Ancona |
| Tel. 071 8061 |

Via Tiziano 44

I-60100 Ancona

Tel. 071 8061

| Támogatás száma | XS 65/05 |
| --- | --- |
| Tagállam | Dánia |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Regionális kísérleti projektek magasan képzett szaktanácsadók foglakoztatására (Regionale Videnpiloter) |
| Jogalap | Lov om Teknologi og Innovation |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege | A programra a költségvetésben 2005-re évi 12,9 millió dán DKK (1,2 millió EUR), és 2006-ra, 2007-re és 2008-ra évi 15 millió DKK (1,4 millió EUR) különítettek el. |
| Maximális támogatási intenzitás | Maximum 50 %, illetve projektenként maximum 145 000 DKK (20 000 EUR). |
| Végrehajtás időpontja | Az iránymutatásokat 2005-ben fogadták el, a támogatásokat 2005-től fizetik. |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Az állami eszközöket 2008-ig kötötték le. Az egyedi támogatást 6 és 12 hónap közötti futamidejű projektekre nyújtják. |
| A támogatás célja | A magasan szakképzett alkalmazottak számának növelése olyan (100 főnél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató) kisvállalkozásokban, amelyek eddig nem foglalkoztattak megfelelő szaktudással rendelkező alkalmazottakat, valamint az ilyen vállalkozások és a kutatóintézetek közötti együttműködés javítása. |
| Érintett gazdasági ágazat | Összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Videnskab |
| Bredgade 43 |
| DK-1260 København K |

Támogatás száma

XS 65/05

Tagállam

Dánia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Regionális kísérleti projektek magasan képzett szaktanácsadók foglakoztatására (Regionale Videnpiloter)

Jogalap

Lov om Teknologi og Innovation

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes összege

A programra a költségvetésben 2005-re évi 12,9 millió dán DKK (1,2 millió EUR), és 2006-ra, 2007-re és 2008-ra évi 15 millió DKK (1,4 millió EUR) különítettek el.

Maximális támogatási intenzitás

Maximum 50 %, illetve projektenként maximum 145 000 DKK (20 000 EUR).

Végrehajtás időpontja

Az iránymutatásokat 2005-ben fogadták el, a támogatásokat 2005-től fizetik.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Az állami eszközöket 2008-ig kötötték le. Az egyedi támogatást 6 és 12 hónap közötti futamidejű projektekre nyújtják.

A támogatás célja

A magasan szakképzett alkalmazottak számának növelése olyan (100 főnél kevesebb alkalmazottat foglalkoztató) kisvállalkozásokban, amelyek eddig nem foglalkoztattak megfelelő szaktudással rendelkező alkalmazottakat, valamint az ilyen vállalkozások és a kutatóintézetek közötti együttműködés javítása.

Érintett gazdasági ágazat

Összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Videnskab

Bredgade 43

DK-1260 København K

Egyéb információ

A támogatás egy magasan szakképzett alkalmazott (szaktanácsadó-ún. videnpilot) foglalkoztatására, valamint az adott vállalkozásban az általa végrehajtandó fejlesztési projekthez kapcsolódóan kutatóintézetektől történő „szaktudás” megrendelésére irányul. Az egyes fejlesztési projekteket az illetékes hatóságoknak előzetesen jóvá kell hagyniuk.

| Támogatás száma | XS 142/06 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Freistaat Sachsen |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | A szászországi tartományi környezetvédelmi és mezőgazdasági minisztérium mezőgazdasági befektetési program (AFP) szerinti támogatásokról szóló irányelve,
  21/2005, 2005. június 15., 2.1.3. pont az 5.1. ponttal összefüggésben
  http://www.saxonia-verlag.de/recht-sachsen/08540bs.pdf |
| Jogalap | Rahmenplan nach dem Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ vom 3. September 1969, neu gefasst durch Bekanntmachung vom 21. Juli 1988 (BGBl. I S. 1055), zuletzt geändert durch Art. 2 des Gesetzes vom 2. Mai 2005 (BGBl. I S. 1527) |
| A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege | Támogatási program | Teljes éves összeg | 0,8 millió EUR |
| Garantált kölcsönök | |
| Egyedi támogatás | A támogatás teljes összege | |
| Garantált kölcsönök | |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdése és 5. cikke alapján | Igen |
| Végrehajtás időpontja | 2006 |
| A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama | Végrehajtás vége 2006.12.31. |
| A támogatás célja | Kis- és középvállalkozás támogatása | Igen |
| Érintett gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat | Igen |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Landesanstalt für Landwirtschaft |
| Sörbigener Straße 3a |
| D-01326 Dresden |

Támogatás száma

XS 142/06

Tagállam

Németország

Régió

Freistaat Sachsen

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

A szászországi tartományi környezetvédelmi és mezőgazdasági minisztérium mezőgazdasági befektetési program (AFP) szerinti támogatásokról szóló irányelve,

21/2005, 2005. június 15., 2.1.3. pont az 5.1. ponttal összefüggésben

http://www.saxonia-verlag.de/recht-sachsen/08540bs.pdf

Jogalap

Rahmenplan nach dem Gesetz über die Gemeinschaftsaufgabe „Verbesserung der Agrarstruktur und des Küstenschutzes“ vom 3. September 1969, neu gefasst durch Bekanntmachung vom 21. Juli 1988 (BGBl. I S. 1055), zuletzt geändert durch Art. 2 des Gesetzes vom 2. Mai 2005 (BGBl. I S. 1527)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege

Támogatási program

Teljes éves összeg

0,8 millió EUR

Garantált kölcsönök

Egyedi támogatás

A támogatás teljes összege

Garantált kölcsönök

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)-(6) bekezdése és 5. cikke alapján

Igen

Végrehajtás időpontja

2006

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama

Végrehajtás vége 2006.12.31.

A támogatás célja

Kis- és középvállalkozás támogatása

Igen

Érintett gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

Igen

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Landesanstalt für Landwirtschaft

Sörbigener Straße 3a

D-01326 Dresden

Nagy összegű egyedi támogatás

A rendelet 6. cikkével összhangban

Igen

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/30

---

Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó parakrezol behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedésekről

(2006/C 296/06)

Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága a T-413/03 sz. ügyben 2006. július 13-án hozott ítéletében a Shandong Reipu Biochemicals Co. Ltd-t (1) érintő részében megsemmisítette a Kínai Népköztársaságból származó parakrezol behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, valamint a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről szóló 1656/2003/EK rendeletet (2).

Ennek következtében vissza kell fizetni az ex 2907 12 00 KN-kód alá tartozó parakrezolnak az Európai Közösségbe a fent említett vállalat által (A435 TARIC kiegészítő kód alatt) történő behozatalára a fent említett rendelet alapján kifizetett végleges dömpingellenes vámokat, beleértve a rendelet 2. cikkének megfelelően véglegesen beszedett ideiglenes vámokat is. A visszafizetéseket az alkalmazandó közösségi vámjogszabályoknak megfelelően a tagállamok vámhatóságainál kell kérelmezni.

A 2006. július 13-án hozott ítélet következtében a fent említett vállalatra nem vonatkoznak a 2003. szeptember 11-i 1656/2003/EK rendelet által kivetett dömpingellenes intézkedések.

---

(1)  A vállalat „Shandong Reipu Chemicals Co. Ltd” néven szerepel az 1656/2003/EK rendelet 1. cikkében.

(2)  HL L 234., 2003.9.20., 1. o.

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/31

---

Tagállami összefoglaló az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK rendeletnek megfelelően nyújtott állami támogatásokról

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 296/07)

Támogatás száma: XA 97/06

Tagállam: Olaszország

Tartomány: Friuli Venezia Giulia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve: A havasi legelőkhöz és az azokhoz vezető utakhoz kapcsolódó strukturális intézkedések: az udine-i székhelyű Associazione Friulana Tenutari Stazioni Taurine ed Operatori Fecondazione Animale javára juttatott finanszírozás

Jogalap:

| — | Legge regionale n. 1/2005, articolo 6, comma 48 «Disposizioni per la formazione del bilancio pluriennale e annuale della Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia (Legge finanziaria 2005)» |
| --- | --- |

—

Legge regionale n. 1/2005, articolo 6, comma 48 «Disposizioni per la formazione del bilancio pluriennale e annuale della Regione Autonoma Friuli Venezia Giulia (Legge finanziaria 2005)»

| — | Delibera di Giunta Regionale del 17.3.2006 n. 556 |
| --- | --- |

—

Delibera di Giunta Regionale del 17.3.2006 n. 556

A támogatási program keretében tervezett éves kiadások, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes éves összege: Tervezett költségvetés: 23 010,75 EUR.

Maximális támogatási intenzitás: A havasi legelők termelési tényezőinek részét képező örökség megőrzéséhez tervezett beruházásokhoz, illetve munkákhoz kapcsolódóan engedélyezhető kiadások 75 %-a, feltéve hogy a beruházás nem vezet termelési kapacitásának növeléséhez.

Az alkalmazás időpontja: ezen űrlap elküldésétől számított 10 munkanap elteltével, az 1/2004/EK rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében foglaltak szerint.

A támogatási program vagy az egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

A támogatás célja: Havasi legelőknek szánt támogatások engedélyezése hozzáférési utak építésére, javítására és karbantartására, a takarmány előállítására, tárolására és elosztására szolgáló munkákra és létesítményekre, a legelők rendezésére és felszerelésére, valamint a vízellátást és az állatállománynak fedezéket kialakító munkákra vonatkozó intézkedések finanszírozása érdekében.

A támogatásokat a 2003. december 23-i 1/2004/EK rendelet (HL L 1., 2004.1.3.) 5. cikke alapján nyújtják.

Érintett ágazat(ok): A támogatás a havasi legelők alkotta tájkép és örökség megőrzésére és értékének kiemelésére irányuló olyan tevékenységekre vonatkozik, amelyeket a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó ágazatokban tevékenykedő vállalkozások végeznek.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Regione autonoma Friuli Venezia Giulia |
| --- |
| Direzione centrale risorse agricole, naturali, forestali e montagna |
| Servizio investimenti aziendali e sviluppo agricolo |
| Via Caccia, 17 |
| I-33100 — Udine |

Regione autonoma Friuli Venezia Giulia

Direzione centrale risorse agricole, naturali, forestali e montagna

Servizio investimenti aziendali e sviluppo agricolo

Via Caccia, 17

I-33100 — Udine

Internetcím: www.regione.fvg.it

A támogatás száma: XA 93/06

Tagállam: Lengyel Köztársaság

Régió: Észak-nyugat (Pl 4), Nagylengyelországi vajdaság (Pl 41; 3.30)

Kalisz térsége (3.30.40)

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve:

Jogalap:

| — | art. 9 ust. 5 ustawy z dnia 27 lipca 2001 r. o wprowadzeniu ustawy Prawo ochrony środowiska, ustawy o odpadach oraz o zmianie niektórych ustaw (Dz.U. z 2001 r., nr 100 poz. 1085 ze zm.) |
| --- | --- |

—

art. 9 ust. 5 ustawy z dnia 27 lipca 2001 r. o wprowadzeniu ustawy Prawo ochrony środowiska, ustawy o odpadach oraz o zmianie niektórych ustaw (Dz.U. z 2001 r., nr 100 poz. 1085 ze zm.)

| — | art. 281 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (tekst jednolity: Dz.U. z 2006 r., nr 129 poz. 902) |
| --- | --- |

—

art. 281 ustawy z dnia 27 kwietnia 2001 r. Prawo ochrony środowiska (tekst jednolity: Dz.U. z 2006 r., nr 129 poz. 902)

| — | art. 67a § 1 pkt 2 i pkt 3 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (tekst jednolity Dz.U. z 2005r., nr 8 poz. 60 ze zm.) |
| --- | --- |

—

art. 67a § 1 pkt 2 i pkt 3 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (tekst jednolity Dz.U. z 2005r., nr 8 poz. 60 ze zm.)

A támogatási program keretében tervezett éves kiadás, illetve a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás összege: A vállalkozásnak nyújtott támogatás teljes összege 145 171,66 PLN (vagyis száznegyvenötezer százhetvenegy zloty és hatvanhat grosz). Ez az összeg a támogatás bruttó összege, amelyet a 2004. augusztus 11-i minisztertanácsi rendelet (Rozporządzenia Rady Ministrów z dnia 11 sierpnia 2004 r. w sprawie szczegółowego sposobu obliczania wartości pomocy publicznej udzielanej w różnych formach (Dz. U. z 2004 r., Nr 194, poz. 1983) – a különböző formájú állami támogatások odaítélésére vonatkozó szabályok megállapításáról) alapján számítottak ki. A támogatás a környezet-használat díj visszatérítése vagy a fizetési határidő eltolása formájában valósul meg.

A támogatás maximális intenzitása: 145 224,92 PLN (száznegyvenötezer kétszázhuszonnégy zloty és kilencvenkét grosz). A támogatható költségek összege 290 449,85 PLN. Tehát a támogatás bruttó intenzitása 49,98 %.

A kérelem benyújtásának időpontja: A hozzájárulásról szóló értesítés bizottsági kézhezvételét igazoló azonosítószám kézhezvételét követően.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama:

| — | Visszatérítések: 2006. szeptember |
| --- | --- |

—

Visszatérítések: 2006. szeptember

| — | Fizetési határidő elhalasztása: egy év. |
| --- | --- |

—

Fizetési határidő elhalasztása: egy év.

A támogatás célja: E támogatás célja a raktározásba vett mezőgazdasági termékek (hagyma és gabonafélék) minőségének javítása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2003. december 23-i 1/2004/EK bizottsági rendelet (HL L 1., 2004.1.3., 1. o.) 4. cikkének (3) bekezdése értelmében a beruházáshoz nyújtott támogatás révén. A konkrét cél raktárhelyiségek építése hagyma és egyéb termények tárolására (a rendelet 4. cikkének (4) bekezdése a) pontja szerint).

Érintett ágazat(ok): A támogatásban a mezőgazdasági növénytermesztő ágazatban tevékenykedő mezőgazdasági vállalkozók részesülhetnek.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Marszałek Województwa Wielkopolskiego |
| --- |
| Al. Niepodległości 18 |
| PL-61-713 Poznań |

Marszałek Województwa Wielkopolskiego

Al. Niepodległości 18

PL-61-713 Poznań

Internetes cím: www.umww.pl

A támogatás száma: XA 94/2006

Tagállam: Lengyel Köztársaság

Régió: Az egész ország területe

A támogatási rendszer megnevezése: Kis- és középvállalkozók támogatása új termékeknek a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK rendelet és a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK rendelet értelmében való bejegyzése iránti kérelem benyújtása esetén.

Jogalap: Ustawa z dnia 28 czerwca 2006 r. o zmianie ustawy o utworzeniu Agencji Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

A program keretében tervezett éves kiadások vagy a vállalkozásnak nyújtott egyedi támogatás teljes éves összege: A támogatás összege a beérkező és az Európai Bizottsághoz továbbítandó bejegyzés iránti kérelmek számának függvénye.

A támogatás maximális intenzitása: A támogatás akár a felmerülő költségek 100 %-ára is nyújtható, egy csoportosulás összesen azonban nem kaphat többet 10 000 PLN-nál.

A végrehajtás időpontja: A mezőgazdasági szerkezetátalakítási és fejlesztési ügynökség létrehozásáról szóló törvényt módosító törvény hatálybalépése után azok a bejegyzési kérelmek lesznek támogathatóak, amelyekről úgy határoztak, hogy a kérelmet továbbítják az Európai Bizottsághoz. A kifizetésre azután kerülhet sor, hogy a kérelem Európai Bizottságnál való kézhezvételét igazoló értesítés és azonosítószám megérkezett.

A támogatási program vagy egyedi támogatás nyújtásának időtartama: Az időtartam nincs meghatározva. Függ a beérkező kérelmek számától és a támogatás céljára rendelkezésre álló éves keret kimerülésétől.

Célkitűzés: Kis-és középvállalkozók támogatása új termékeknek a hagyományos különleges terméknek minősülő mezőgazdasági termékekről és élelmiszerekről szóló 509/2006/EK rendelet és a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló 510/2006/EK rendelet értelmében való bejegyzése iránti kérelem esetére. A támogatás a kérelem benyújtásához szükséges előkészítő munkálatok költségeit fedezheti. A tágabb értelemben vett cél a minőségi mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását ösztönözni az 1/2004/EK bizottsági rendelet 13. cikkének megfelelően.

Érintett gazdasági ágazatok: A támogatási program valamennyi ágazat előtt nyitva áll. A bejegyzés iránti kérelmeket benyújtó csoportok tagjai mezőgazdasági termékek előállításával, feldolgozásával és forgalmazásával foglalkozó vállalkozások lehetnek.

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe:

| Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa |
| --- |
| Al. Jana Pawła II 70 |
| PL-00-175 Warszawa |

Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa

Al. Jana Pawła II 70

PL-00-175 Warszawa

Internetes cím: www.armir.gov.pl

A támogatás kedvezményezettjei: Olyan termelői csoportok, amelyek megfelelnek az EK-szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2001. január 12-i 70/2001/EK határozatban szereplő, a kis- és középvállalkozókra vonatkozó meghatározásnak.

Támogatható költségek: Azon költségek támogathatók, amelyek a bejegyzési kérelem elkészítésével, nevezetesen a termékleírás összeállításával: a termék történetének, hagyományainak, származásának kutatásával, a földrajzi területtel való kapcsolat megállapításával, a származás igazolásával, illetve a termék jellemzőinek, előállításának és címkézésének leírásával kapcsolatosak.

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/33 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/33

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 296/08)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.6.7. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 118/06 |
| Tagállam | Lettország |
| Megnevezés | Platjoslas komunikācijas tīklu attīstība lauku apvidos |
| Jogalap | Latvijas Attīstības plāns (Vienotais programmdokuments) 1. mērķa programma 2004.–2006. gadam |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés, Szektorális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 5 729 540 LVL |
| Támogatás intenzitása | 35 % |
| Időtartam | 2008. december 31. |
| Gazdasági ágazat | Posta és telekommunikáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Satiksmes Ministrija, Gogola iela 3, Riga, LV-1743 |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.6.7.

Támogatás száma

N 118/06

Tagállam

Lettország

Megnevezés

Platjoslas komunikācijas tīklu attīstība lauku apvidos

Jogalap

Latvijas Attīstības plāns (Vienotais programmdokuments) 1. mērķa programma 2004.–2006. gadam

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális fejlesztés, Szektorális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 5 729 540 LVL

Támogatás intenzitása

35 %

Időtartam

2008. december 31.

Gazdasági ágazat

Posta és telekommunikáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Satiksmes Ministrija, Gogola iela 3, Riga, LV-1743

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.7.4. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 201/06 |
| Tagállam | Görögország |
| Megnevezés | Ανάπτυξη ευρυζωνικής πρόσβασης σε υποεξυπηρετούμενες περιοχές |
| Jogalap | νόμος 2860/2000 («Διαχείριση, παρακολούθηση και έλεγχος του Κοινοτικού Πλαισίου Στήριξης» για την εφαρμογή καθεστώτων κρατικών ενισχύσεων που χρηματοδοτούνται από το ΚΠΣ 2000-2006) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés, Szektorális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 160 000 000 EUR |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2008. december 31. |
| Gazdasági ágazat | Posta és telekommunikáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.7.4.

Támogatás száma

N 201/06

Tagállam

Görögország

Megnevezés

Ανάπτυξη ευρυζωνικής πρόσβασης σε υποεξυπηρετούμενες περιοχές

Jogalap

νόμος 2860/2000 («Διαχείριση, παρακολούθηση και έλεγχος του Κοινοτικού Πλαισίου Στήριξης» για την εφαρμογή καθεστώτων κρατικών ενισχύσεων που χρηματοδοτούνται από το ΚΠΣ 2000-2006)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális fejlesztés, Szektorális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 160 000 000 EUR

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2008. december 31.

Gazdasági ágazat

Posta és telekommunikáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.9.13. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 264/06 |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Toscana |
| Megnevezés | Banda larga nelle aree rurali della Toscana |
| Jogalap | D. Lgs. n. 259 del 1o agosto 2003, D. Lgs n. 82 del 7 marzo 2005, L.R. 1/2004, decisione della G.R. del 9 gennaio 2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Szektorális fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 20 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 80 % |
| Időtartam | 2010. december 31. |
| Gazdasági ágazat | Posta és telekommunikáció |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Toscana |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.9.13.

Támogatás száma

N 264/06

Tagállam

Olaszország

Régió

Toscana

Megnevezés

Banda larga nelle aree rurali della Toscana

Jogalap

D. Lgs. n. 259 del 1o agosto 2003, D. Lgs n. 82 del 7 marzo 2005, L.R. 1/2004, decisione della G.R. del 9 gennaio 2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Szektorális fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 20 millió EUR

Támogatás intenzitása

80 %

Időtartam

2010. december 31.

Gazdasági ágazat

Posta és telekommunikáció

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Toscana

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2005.11.9. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 436/05 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Megnevezés | Ayuda a Mauritania (Construcción naval) |
| Jogalap | Disposición adicional vigésima segunda: Fondo de Ayuda al Desarrollo, de la Ley 62/2003, de 30 de diciembre, de medidas fiscales, administrativas y del orden social (BOE 31.12.2003, núm. 313, pags. 46970/46972) |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Fejlesztési támogatás |
| Támogatás formája | Kedvezményes kamatozású kölcsön |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 50,1 %, [...] (1) millió EUR |
| Időtartam | 20 év |
| Gazdasági ágazat | Hajógyártás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |

A határozat elfogadásának időpontja

2005.11.9.

Támogatás száma

N 436/05

Tagállam

Spanyolország

Megnevezés

Ayuda a Mauritania (Construcción naval)

Jogalap

Disposición adicional vigésima segunda: Fondo de Ayuda al Desarrollo, de la Ley 62/2003, de 30 de diciembre, de medidas fiscales, administrativas y del orden social (BOE 31.12.2003, núm. 313, pags. 46970/46972)

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Fejlesztési támogatás

Támogatás formája

Kedvezményes kamatozású kölcsön

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 50,1 %, [...] (1) millió EUR

Időtartam

20 év

Gazdasági ágazat

Hajógyártás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.9.14. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 443/06 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja értelmében támogatott régiók |
| Megnevezés | Régimen de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de zonas minera en 2006 |
| Jogalap | Proyecto de orden del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el año 2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Regionális fejlesztés |
| Támogatás formája | Adókedvezmény |
| Költségvetés | 130 000 000 EUR |
| Támogatás intenzitása | 10 % — 50 % |
| Időtartam | 2006.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Instituto para la Reestructuración de la Minería del carbón y el Desarrollo Alternativo de las Comarcas Mineras |
| Ministerio de Industria, Turismo y Comercio |
| Paseo de la Castellana 160, 7o |
| E-28071 Madrid |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.9.14.

Támogatás száma

N 443/06

Tagállam

Spanyolország

Régió

Az EK-Szerződés 87. cikke (3) bekezdésének a) és c) pontja értelmében támogatott régiók

Megnevezés

Régimen de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de zonas minera en 2006

Jogalap

Proyecto de orden del Ministerio de Industria, Comercio y Turismo, por la que se aprueban las bases reguladoras para la concesión de ayudas dirigidas a proyectos empresariales generadores de empleo, que promuevan el desarrollo alternativo de las zonas mineras, para el año 2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Regionális fejlesztés

Támogatás formája

Adókedvezmény

Költségvetés

130 000 000 EUR

Támogatás intenzitása

10 % — 50 %

Időtartam

2006.12.31.

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Instituto para la Reestructuración de la Minería del carbón y el Desarrollo Alternativo de las Comarcas Mineras

Ministerio de Industria, Turismo y Comercio

Paseo de la Castellana 160, 7o

E-28071 Madrid

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2006.10.24. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 586/06 |
| Tagállam | Lengyelország |
| A támogatási program megnevezése | Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A. |
| Jogalap | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dziennik Ustaw z 2002 r. nr 171, poz. 1397 ze zmianami) |
| Az intézkedés típusa | Egyedi támogatás |
| Célkitűzés | Megmentési célú támogatás |
| A támogatás formája | Kölcsön |
| Költségvetés | 5 000 000 PLN = 1 254 842,11 EUR |
| Időtartam | Egyszeri támogatás |
| Érintett gazdasági ágazatok | Közlekedés |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Agencja Rozwoju Przemyslu S.A. |
| Ul. Domaniewska 41 |
| PL-02-672 Warszawa |

A határozat elfogadásának időpontja

2006.10.24.

A támogatás száma

N 586/06

Tagállam

Lengyelország

A támogatási program megnevezése

Przedsiębiorstwo Spedycji Międzynarodowej C. Hartwig Warszawa S.A.

Jogalap

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dziennik Ustaw z 2002 r. nr 171, poz. 1397 ze zmianami)

Az intézkedés típusa

Egyedi támogatás

Célkitűzés

Megmentési célú támogatás

A támogatás formája

Kölcsön

Költségvetés

5 000 000 PLN = 1 254 842,11 EUR

Időtartam

Egyszeri támogatás

Érintett gazdasági ágazatok

Közlekedés

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Agencja Rozwoju Przemyslu S.A.

Ul. Domaniewska 41

PL-02-672 Warszawa

Egyéb információ

A szerkezetátalakítási-, felszámolási terv meglétére, vagy a kölcsön visszafizetésére vonatkozó bizonyítékot a támogatás engedélyezését követő 6 hónapon belül továbbítani kell

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

(1)  Bizalmas információk.

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/36 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/36

---

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás

(2006/C 296/09)

A legutóbb a 402/2006/EK (1) rendelettel módosított 2454/93/EGK (2) bizottsági rendelet 6. cikkének (5) bekezdése szerint kiadott, a kötelező érvényű tarifális felvilágosítás iráni kérelmek átvételére vagy az ilyen felvilágosítások kiadására a tagállamok által kijelölt vámhatóságok jegyzéke.

| Tagállam | Vámhatóság |
| --- | --- |
| AUSZTRIA | Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság |
| Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte |
| Vordere Zollamtsstraße 5 |
| A-1030 Wien |

Tagállam

Vámhatóság

AUSZTRIA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

Zentralstelle für Verbindliche Zolltarifauskünfte

Vordere Zollamtsstraße 5

A-1030 Wien

BELGIUM

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Centrale administratie der douane en accijnzen |
| --- |
| Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde |
| Cel BTI |
| North Galaxy – Gebouw A – 8ste verdieping |
| Koning Albert II laan 33 |
| B-1030 Brussel |

Centrale administratie der douane en accijnzen

Dienst Nomenclatuur (Tarief), Landbouw en Waarde

Cel BTI

North Galaxy – Gebouw A – 8ste verdieping

Koning Albert II laan 33

B-1030 Brussel

| Administration centrale des douanes et accises |
| --- |
| Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur |
| Cellule RTC |
| North Galaxy Bâtiment A – 8ième étage |
| 33, Avenue Albert II |
| B-1030 Bruxelles |

Administration centrale des douanes et accises

Service Nomenclature (Tarif), Agriculture et Valeur

Cellule RTC

North Galaxy Bâtiment A – 8ième étage

33, Avenue Albert II

B-1030 Bruxelles

CIPRUS

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Τμήμα Τελωνείων |
| --- |
| Υπουργείο Οικονομικών |
| Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου |
| 1096 Λευκωσία |
| Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο |
| CY-1440 Λευκωσία |

Τμήμα Τελωνείων

Υπουργείο Οικονομικών

Γωνία Μ. Καραολή και Γρ. Αυξεντίου

1096 Λευκωσία

Ταχ. Διεύθυνση: Αρχιτελωνείο

CY-1440 Λευκωσία

CSEH KÖZTÁRSASÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás kiadására kijelölt vámhatóság

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Celní ředitelství Praha |
| --- |
| Oddělení zavaznych informaci |
| Washingtonova 7 |
| CZ-113 54 Praha 1 |

Celní ředitelství Praha

Oddělení zavaznych informaci

Washingtonova 7

CZ-113 54 Praha 1

DÁNIA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

Minden területi vám- és adóhatóság

EGYESÜLT KIRÁLYSÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| HM Revenue and Customs |
| --- |
| Frontiers, Duty Liability Team |
| 2nd Floor, Alexander House |
| 21 Victoria Avenue |
| Southend-on-Sea |
| Essex SS99 1AA |
| United Kingdom |

HM Revenue and Customs

Frontiers, Duty Liability Team

2nd Floor, Alexander House

21 Victoria Avenue

Southend-on-Sea

Essex SS99 1AA

United Kingdom

ÉSZTORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Maksu-ja Tolliamet |
| --- |
| Narva mnt 9j |
| EE-15176 Tallinn |

Maksu-ja Tolliamet

Narva mnt 9j

EE-15176 Tallinn

FINNORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás kiadására kijelölt vámhatóság

| Tullihallitus – Tariffiyksikkö |
| --- |
| Erottajankatu 2, PL 512 |
| FIN-00101 Helsinki |

Tullihallitus – Tariffiyksikkö

Erottajankatu 2, PL 512

FIN-00101 Helsinki

| Tullstyrelsen Tariffenhet |
| --- |
| Skillnadsgatan 2, PB 512 |
| FIN-00101 Helsingfors |

Tullstyrelsen Tariffenhet

Skillnadsgatan 2, PB 512

FIN-00101 Helsingfors

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

Vámhatóság központi szerve és valamennyi vámhivatal

FRANCIAORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4, |
| --- |
| 8 rue de la Tour des Dames |
| F-75436 Paris Cedex 09 |

Direction générale des Douanes et Droits indirects, bureau E4,

8 rue de la Tour des Dames

F-75436 Paris Cedex 09

GÖRÖGORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Τελωνείων και Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης |
| Διεύθυνση Δασμολογική ( 17 ) |
| Τμήμα Α ( Δασμολογικό ) |
| Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40 |
| GR-Τ.Κ 105 58 Αθηνα |

ΥΠΟΥΡΓΕΙΟ ΟΙΚΟΝΟΜΙΑΣ & ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΩΝ

Γενική Διεύθυνση Τελωνείων και Ειδικών Φόρων Κατανάλωσης

Διεύθυνση Δασμολογική ( 17 )

Τμήμα Α ( Δασμολογικό )

Ταχ. Δ/νση: Λεωφ. Αμαλίας 40

GR-Τ.Κ 105 58 Αθηνα

HOLLANDIA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid, |
| --- |
| t.a.v. team Expertise Waarde en Tarief, |
| Postbus 50966 |
| 3007 BJ Rotterdam |
| Nederland |

Belastingdienst/Douane Rotterdam/kantoor Laan op Zuid,

t.a.v. team Expertise Waarde en Tarief,

Postbus 50966

3007 BJ Rotterdam

Nederland

ÍRORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Office of the Revenue Commissioners |
| --- |
| Classification Unit |
| Customs Procedures Branch |
| Government Offices |
| Nenagh |
| Co. Tipperary |
| Ireland |

Office of the Revenue Commissioners

Classification Unit

Customs Procedures Branch

Government Offices

Nenagh

Co. Tipperary

Ireland

LENGYELORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Izba Celna w Warszawie |
| --- |
| Ul. Modlińska 4 |
| PL-03-216 Warszawa |

Izba Celna w Warszawie

Ul. Modlińska 4

PL-03-216 Warszawa

LETTORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Valsts ieņēmumu dienests |
| --- |
| Galvenā muitas pārvalde |
| 11.novembra krastmala 17 |
| LV-1841 Rīga |

Valsts ieņēmumu dienests

Galvenā muitas pārvalde

11.novembra krastmala 17

LV-1841 Rīga

LITVÁNIA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos |
| --- |
| A. Jakšto g. 1/25, |
| LT-01105 Vilnius |

Muitinės departamentas prie Lietuvos Respublikos Finansų ministerijos

A. Jakšto g. 1/25,

LT-01105 Vilnius

LUXEMBURG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Direction des douanes et accises |
| --- |
| B.P. 1605 |
| L-1016 Luxembourg |

Direction des douanes et accises

B.P. 1605

L-1016 Luxembourg

MAGYARORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Vám- és Pénzügyőrség |
| --- |
| Vegyvizsgáló Intézete |
| H-1163 Budapest |
| Hősök fasora 20-24 |

Vám- és Pénzügyőrség

Vegyvizsgáló Intézete

H-1163 Budapest

Hősök fasora 20-24

MÁLTA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Binding Tariff Information Unit |
| --- |
| Customs House |
| CMR 02 |
| MT-Valletta |

Binding Tariff Information Unit

Customs House

CMR 02

MT-Valletta

NÉMETORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás kiadására kijelölt vámhatóság

| Oberfinanzdirektion Cottbus |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin |
| Grellstraße 18-24 |
| D-10409 Berlin |

Oberfinanzdirektion Cottbus

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Berlin

Grellstraße 18-24

D-10409 Berlin

a vámnómenklatúra 10., 11., 20., 22. 23. Árucsoport, valamint a 86-92. és 94-97. Árucsoportba tartozó termékek

| Oberfinanzdirektion Hamburg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Baumacker 3 |
| D-22523 Hamburg |

Oberfinanzdirektion Hamburg

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Baumacker 3

D-22523 Hamburg

a vámnómenklatúra 2., 3., 5., 9. és 12-16., 18., 24. és 27., a 3505 és 3506 vámtarifaszám, valamint a 38-40., 45. és 46. Árucsoportba tartozó termékek

| Oberfinanzdirektion Koblenz |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main |
| Gutleutstraße 185 |
| D-60327 Frankfurt am Main |

Oberfinanzdirektion Koblenz

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt Frankfurt am Main

Gutleutstraße 185

D-60327 Frankfurt am Main

a vámnómenklatúra 25., 32., 34-37. Árucsoport (kivéve 3505 és 3506 vámtarifaszám), a 41-43. és az 50-70. Árucsoportba tartozó termékek

| Oberfinanzdirektion Köln |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt |
| Merianstraße 110 |
| D-50765 Köln |

Oberfinanzdirektion Köln

Zolltechnische Prüfungs- und Lehranstalt

Merianstraße 110

D-50765 Köln

a vámnómenklatúra 17., 26., 28-31., 33., 47-49., 71-83. és a 93. Árucsoportba tartozó termékek

| Oberfinanzdirektion Nürnberg |
| --- |
| Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München |
| Lilientraße 3, D-85570 Markt Schwaben |

Oberfinanzdirektion Nürnberg

Zolltechnische Prüfungs-und Lehranstalt München

Lilientraße 3, D-85570 Markt Schwaben

a vámnómenklatúra 1., 4., 7., 8., 19., 21. Árucsoportba tartozó termékek

Sophienstraße 6, D-80333 München

a vámnómenklatúra 6., 44., 84. és 85. Árucsoportba tartozó termékek

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

Valamennyi vámhivatal

OLASZORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás kiadására kijelölt vámhatóság

| Agenzia delle Dogane |
| --- |
| Ufficio Applicazione Tributi |
| Via Mario Carucci, 71 |
| I-00143 Roma |

Agenzia delle Dogane

Ufficio Applicazione Tributi

Via Mario Carucci, 71

I-00143 Roma

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

Valamennyi vámhivatal

PORTUGÁLIA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosítás kiadására kijelölt vámhatóság

| Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo |
| --- |
| Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira |
| Rua da Alfândega, n.o 5 |
| P-1149-006 Lisboa |

Direcção-Geral das Alfândegas e dos Impostos Especiais sobre o Consumo

Direcção de Serviços de Tributação Aduaneira

Rua da Alfândega, n.o 5

P-1149-006 Lisboa

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

Valamennyi vámhivatal

SPANYOLORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales |
| --- |
| Avda. Llano Castellano 17 |
| E-28071 Madrid |

Departamento de Aduanas e Impuestos Especiales

Avda. Llano Castellano 17

E-28071 Madrid

SVÉDORSZÁG

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Tullverket |
| --- |
| Box 12854 |
| 112 98 Stockholm |
| Sverige |

Tullverket

Box 12854

112 98 Stockholm

Sverige

SZLOVÁKIA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Colny urad Bratislava |
| --- |
| Oddelenie colnych tarif |
| Mileticova 42 |
| SK-824 59 Bratislava |

Colny urad Bratislava

Oddelenie colnych tarif

Mileticova 42

SK-824 59 Bratislava

SZLOVÉNIA

Kötelező érvényű tarifális felvilágosításra vonatkozó kérelmek átvételére és a KTF kiadására kijelölt vámhatóság

| Republika Slovenija |
| --- |
| Ministrstvo za finance |
| Carinska uprava Republike Slovenije |
| Generalni Carinski Urad |
| Šmartinska 55 |
| SLO-1523 Ljubljana |

Republika Slovenija

Ministrstvo za finance

Carinska uprava Republike Slovenije

Generalni Carinski Urad

Šmartinska 55

SLO-1523 Ljubljana

---

(1)  HL L 253., 1993.10.11., 1. o.

(2)  HL L 70., 2006.3.9., 35-39. o.

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/40 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/40

---

A Bizottság közleménye a gázüzemű berendezésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1990. június 29-i 90/396/EGK tanácsi irányelv végrehajtása keretében

(EGT vonatkozású szöveg)

(Az irányelv értelmében összehangolt szabványok címeinek és hivatkozásainak közzététele)

(2006/C 296/10)

| EszSz (1) | Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe
  (és referenciadokumentum) | A helyettesített szabvány hivatkozása | A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja
  1. megjegyzés |
| --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 26:1997
  Gáztüzelésű, átfolyórendszerű használativíz-melegítők atmoszférikus égőkkel (az 1998. évi helyesbítéssel együtt) | – | |
| EN 26:1997/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.18.) |
| EN 26:1997/AC:1998 | | |
| CEN | EN 30-1-1:1998
  Háztartási gáztűzhelyek. 1-1. rész: Biztonság. Általános követelmények | – | |
| EN 30-1-1:1998/A1:1999 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1999.9.30.) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.2.29.) |
| EN 30-1-1:1998/A3:2005 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.12.31.) |
| EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-2:1999
  Háztartási gáztűzhelyek. 1-2. rész: Biztonság. Légkeveréses sütőjű és/vagy grillezős készülékek | – | |
| CEN | EN 30-1-3:2003
  Háztartási gáztűzhelyek. 1-3. rész: Biztonság. Üvegkerámia főzőlapos készülékek | – | |
| EN 30-1-3:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-1-4:2002
  Háztartási gáztűzhelyek. 1-4. rész: Biztonság. Egy- vagy többégős készülékek automatikus égőellenőrző rendszerrel | – | |
| CEN | EN 30-2-1:1998
  Háztartási gáztűzhelyek. 2-1. rész: Hatékony energiafelhasználás. Általános követelmények | – | |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.10.) |
| EN 30-2-1:1998/A2:2005 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.11.11.) |
| EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004 | | |
| CEN | EN 30-2-2:1999
  Háztartási gáztűzhelyek. 2-2. rész: Hatékony energiafelhasználás. Légkeveréses sütőjű és/vagy grillezős készülékek | – | |
| CEN | EN 88:1991
  Nyomásszabályozó gázkészülékekhez 200 mbar bemenőnyomásig | – | |
| EN 88:1991/A1:1996 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1997.7.17.) |
| CEN | EN 89:1999
  Gáztüzelésű, tárolórendszerű használativíz-melegítők | – | |
| EN 89:1999/A1:1999 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.10.17.) |
| EN 89:1999/A2:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.18.) |
| CEN | EN 125:1991
  Lángellenőrző berendezések gázkészülékekhez. Termoelektromos gyújtásbiztosítók | – | |
| EN 125:1991/A1:1996 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1997.7.17.) |
| CEN | EN 126:2004
  Kombinált gázszelep gáztüzelésű berendezésekhez | EN 126:1995 | Az időpont lejárt
  (2004.12.10.) |
| CEN | EN 161:2001
  Gázégők és gázkészülékek automatikus zárószelepei | EN 161:1991 | Az időpont lejárt
  (2002.5.31.) |
| CEN | EN 203-1:2005
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 1. rész: Általános biztonsági szabályok | EN 203-1:1992 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-1:2005
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-1. rész: Egyedi követelmények. Nyitott főzőégők, wokégők | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-2:2006
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-2. rész: Hatékony energiafelhasználás. Egyedi követelmények. Sütők | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-3:2005
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-3. rész: Egyedi követelmények. Főzőüstök | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-4:2005
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-4. rész: Egyedi követelmények. Olajsütők | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-6:2005
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-6. rész: Egyedi követelmények. Vízmelegítők italkészítéshez | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-8:2005
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-8. rész: Egyedi követelmények. Serpenyők és paellakészítők | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-9:2005
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-9. rész: Egyedi követelmények. Nyitott sütőlapok, főzőlapok és grillsütők | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 203-2-11:2006
  Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-11. rész: Sajátos követelmények. Tésztafőzők | EN 203-2:1995 | 2008.12.31. |
| CEN | EN 257:1992
  Mechanikus hőmérséklet-szabályozók gázkészülékekhez | – | |
| EN 257:1992/A1:1996 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1997.7.17.) |
| CEN | EN 297:1994
  Gáztüzelésű központi fűtéses kazánok. B11 és B11BS típusú, legfeljebb 70 kW névleges hőteljesítményű, atmoszférikus égőkkel felszerelt kazánok | – | |
| EN 297:1994/A3:1996 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.2.24.) |
| EN 297:1994/A5:1998 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (1998.12.31.) |
| EN 297:1994/A2:1996 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.29.) |
| EN 297:1994/A6:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.12.23.) |
| EN 297:1994/A4:2004 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.6.11.) |
| EN 297:1994/A2:1996/AC:2006 | | |
| CEN | EN 298:2003
  Ventilátoros vagy ventilátor nélküli gázégők és gáztüzelő berendezések automatikus égőellenőrző rendszerei | EN 298:1993 | Az időpont lejárt
  (2006.9.30.) |
| CEN | EN 303-3:1998
  Fűtőkazánok. 3. rész: Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. Kazántest blokkégővel | – | |
| EN 303-3:1998/A2:2004 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.6.11.) |
| EN 303-3:1998/AC:2006 | | |
| CEN | EN 377:1993
  Kenőanyagok éghető gázzal működő készülékekhez és azok szabályozóeszközeihez, kivéve az ipari folyamatokban használatos készülékeket | – | |
| EN 377:1993/A1:1996 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.6.11.) |
| CEN | EN 416-1:1999
  Gáztüzelésű, egyégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzók nem háztartási célra. 1. rész: Biztonság | – | |
| EN 416-1:1999/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.18.) |
| EN 416-1:1999/A2:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.31.) |
| EN 416-1:1999/A3:2002 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 416-2:2006
  Gáztüzelésű, egyégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzók nem háztartási célra. 1. rész: Ésszerű energiafelhasználás | – | |
| CEN | EN 419-1:1999
  Gáztüzelésű, nem háztartási, felülről sugárzó, világító fűtőkészülékek. 1. rész: Biztonság | – | |
| EN 419-1:1999/A1:2000 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.7.18.) |
| EN 419-1:1999/A2:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.31.) |
| EN 419-1:1999/A3:2002 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.9.9.) |
| CEN | EN 419-2:2006
  Gáztüzelésű, nem háztartási, felülről sugárzó, világító fűtőkészülékek. 2. rész: Az energia ésszerű felhasználása | – | |
| CEN | EN 437:2003
  Vizsgálógázok. Vizsgálónyomások. Készülékkategóriák | EN 437:1993 | Az időpont lejárt
  (2003.12.23.) |
| CEN | EN 449:2002
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Égéstermék-elvezetés nélküli háztartási helyiségfűtő készülékek (beleértve a diffúziós katalitikus égésű fűtőkészülékeket) | EN 449:1996 | Az időpont lejárt
  (2003.7.2.) |
| CEN | EN 461:1999
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő gázkészülékek előírásai. Égéstermék-elvezetés nélküli, legfeljebb 10 kW hőteljesítményű, nem háztartási helyiségfűtő készülékek | – | |
| EN 461:1999/A1:2004 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.10.) |
| CEN | EN 483:1999
  Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. C típusú, legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű fűtőkazánok | – | |
| EN 483:1999/A2:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.31.) |
| EN 483:1999/A2:2001/AC:2006 | | |
| CEN | EN 484:1997
  Cseppfolyósított gázzal üzemelő készülékek előírásai. Önálló tűzhelyek és grillsütők szabadtéri használatra | – | |
| CEN | EN 497:1997
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Többcélú főzőégők szabadtéri használatra | – | |
| CEN | EN 498:1997
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Grillsütők szabadtéri használatra | – | |
| CEN | EN 509:1999
  Díszítési célú, kandallóhatású gázkészülékek | – | |
| EN 509:1999/A1:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.12.31.) |
| EN 509:1999/A2:2004 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.6.30.) |
| CEN | EN 521: 2006
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású készülékek | EN 521:1998 | Az időpont lejárt
  (2006.8.31.) |
| CEN | EN 525:1997
  Legfeljebb 300 kW hőterhelésű, közvetlen gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, nem háztartási léghevítő készülékek helyiségek fűtésére | – | |
| CEN | EN 549:1994
  Gumianyagok gázkészülékek és gázberendezések tömítéseihez és diafragmáihoz | EN 291:1992
  EN 279:1991 | Az időpont lejárt
  (1995.12.31.) |
| CEN | EN 613:2000
  Egyedi, gáztüzelésű, konvekciós fűtőkészülékek | – | |
| EN 613:2000/A1:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.12.23.) |
| CEN | EN 621:1998
  Legfeljebb 300 kW hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, nem háztartási léghevítő készülékek természetes égéslevegő-ellátással és/vagy természetes égéstemék-eltávolítással, helyiségek fűtésére | – | |
| EN 621:1998/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.3.31.) |
| CEN | EN 624:2000
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Járművekbe és hajókba építhető, cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő, zárt égésterű helyiségfűtő berendezések | – | |
| CEN | EN 625:1995
  Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. Különleges követelmények a legfeljebb 70 kW hőterhelésű meleg vizes kombinált kazánok üzemeltetésére | – | |
| CEN | EN 656:1999
  Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. B típusú, 70 kW-nál nagyobb, de legfeljebb 300 kW névleges hőterhelésű fűtőkazánok | – | |
| CEN | EN 676:2003
  Ventilátoros, automatikus égők gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokhoz | EN 676:1996 | Az időpont lejárt
  (2004.4.8.) |
| CEN | EN 677:1998
  Gáztüzelésű kazánok. A legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű kondenzációs kazánok különleges követelményei | – | |
| CEN | EN 732:1998
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő gázkészülékek előírásai. Abszorpciós hűtőkészülékek | – | |
| CEN | EN 751-1:1996
  1., 2. és 3. családba sorolt gázokkal és forró vízzel érintkező menetes fémkötések tömítőanyagai. 1. rész: Anaerob kötési keverékek | – | |
| CEN | EN 751-2:1996
  1., 2. és 3. családba sorolt gázokkal és forró vízzel érintkező menetes fémkötések tömítőanyagai. 2. rész: Nem keményedő kötési keverékek | – | |
| CEN | EN 751-3:1996
  Az 1., 2. és 3. gázcsalád gázaival és forró vízzel érintkező fémes menetes kötések tömítőanyagai. 3. rész: Szinterezetlen PTFE-szalagok | – | |
| EN 751-3:1996/AC:1997 | | |
| CEN | EN 777-1:1999
  Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 1. rész: D-rendszer, biztonság | – | |
| EN 777-1:1999/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.8.31.) |
| EN 777-1:1999/A2:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.31.) |
| EN 777-1:1999/A3:2002 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 777-2:1999
  Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 2. rész: E-rendszer, biztonság | – | |
| EN 777-2:1999/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.8.31.) |
| EN 777-2:1999/A2:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.31.) |
| EN 777-2:1999/A3:2002 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 777-3:1999
  Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 3. rész: F-rendszer, biztonság | – | |
| EN 777-3:1999/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.8.31.) |
| EN 777-3:1999/A2:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.31.) |
| EN 777-3:1999/A3:2002 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 777-4:1999
  Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 4. rész: H-rendszer, biztonság | – | |
| EN 777-4:1999/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2001.8.31.) |
| EN 777-4:1999/A2:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.1.31.) |
| EN 777-4:1999/A3:2002 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.10.31.) |
| CEN | EN 778:1998
  Legfeljebb 70 kW hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, háztartási léghevítő készülékek természetes égéslevegő-ellátással és/vagy égéstermék-eltávolítással, helyiségek fűtésére | – | |
| EN 778:1998/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.3.31.) |
| CEN | EN 1020:1997
  Legfeljebb 300 kW hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, nem háztartási léghevítő készülékek kényszer-égéslevegőellátással és/vagy -égéstermékeltávolítással, helyiségek fűtésére | – | |
| EN 1020:1997/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.3.31.) |
| CEN | EN 1106:2001
  Kézi működtetésű csapok gázkészülékekhez | – | |
| CEN | EN 1196:1998
  Háztartási és nem háztartási, gáztüzelésű léghevítők. A kondenzációs léghevítők kiegészítő követelményei | – | |
| CEN | EN 1266:2002
  Egyedi, gáztüzelésű, égéslevegő- és/vagy égéstermék-szállító ventilátoros, konvekciós fűtőkészülékek | – | |
| EN 1266:2002/A1:2005 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.2.28.) |
| CEN | EN 1319:1998
  Legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, háztartási léghevítő készülékek ventilátoros égőkkel, helyiségek fűtésére | – | |
| EN 1319:1998/A2:1999 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2000.10.17.) |
| EN 1319:1998/A1:2001 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2002.3.31.) |
| CEN | EN 1458-1:1999
  Közvetlen gáztüzelésű, B22D és B23D típusú, legfeljebb 6 kW névleges hőterhelésű háztartási szárítógépek. 1. rész: Biztonság | – | |
| CEN | EN 1458-2:1999
  Közvetlen gáztüzelésű, B22D és B23D típusú, legfeljebb 6 kW névleges hőterhelésű háztartási szárítógépek. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás | – | |
| CEN | EN 1596:1998
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Nem helyhez kötött és hordozható, nem háztartási célú, kényszerkonvekciós, közvetlen tüzelésű léghevítő készülékek | – | |
| EN 1596:1998/A1:2004 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.10.) |
| CEN | EN 1643:2000
  Gázégők és gázkészülékek automatikus zárószelepeinek működését ellenőrző rendszerek | – | |
| CEN | EN 1854:2006
  Gázégők és gázkészülékek nyomásérzékelő eszközei | EN 1854:1997 | Az időpont lejárt
  (2006.11.4.) |
| CEN | EN 12067-1:1998
  A gáz-levegő arány szabályozói gázégőkhöz és gázkészülékekhez. 1. rész: Pneumatikus típusok | – | |
| EN 12067-1:1998/A1:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2003.12.23.) |
| CEN | EN 12067-2:2004
  A gáz-levegő arány szabályozói gázégőkhöz és gázkészülékekhez. 2. rész: Elektronikus típusok | – | |
| CEN | EN 12078:1998
  Nullanyomás-szabályozó gázégőkhöz és gázkészülékekhez | – | |
| CEN | EN 12244-1:1998
  Közvetlen gáztüzelésű, legfeljebb 20 KW névleges hőterhelésű mosógépek. 1. rész: Biztonság | – | |
| CEN | EN 12244-2:1998
  Közvetlen gáztüzelésű, legfeljebb 20 kW névleges hőterhelésű mosógépek. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás | – | |
| CEN | EN 12309-1:1999
  Gáztüzelésű, legfeljebb 70 kW nettó hőterhelésű abszorpciós és adszorpciós légkondicionáló és/vagy hőszivattyús berendezések. 1. rész: Biztonság | – | |
| CEN | EN 12309-2:2000
  Gáztüzelésű, legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű, abszorpciós és adszorpciós légkondicionáló és/vagy hőszivattyús berendezések. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás | – | |
| CEN | EN 12669:2000
  Közvetlen gáztüzelésű hőlégfúvók növényházakhoz és nem lakóhelyiségek kiegészítő fűtéséhez | – | |
| CEN | EN 12752-1:1999
  Gáztüzelésű, B típusú, legfeljebb 20 kW névleges hőterhelésű szárítógépek. 1. rész: Biztonság | – | |
| CEN | EN 12752-2:1999
  Gáztüzelésű, B típusú, legfeljebb 20 kW névleges hőterhelésű szárítógépek. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás | – | |
| CEN | EN 12864:2001
  Kisnyomású, nem állítható nyomáscsökkentők legfeljebb 200 mbar kilépőnyomáshoz, legfeljebb 4 kg/h tömegárammal, és a hozzá tartozó biztonsági berendezésekkel propán- és butángázhoz és ezek keverékeihez | – | |
| EN 12864:2001/A1:2003 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2004.12.10.) |
| EN 12864:2001/A2:2005 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2006.2.28.) |
| CEN | EN 13278:2003
  Nyitott elejű, egyedi helyiségfűtő gázkészülékek | – | |
| CEN | EN 13611:2000
  Gázégők és gázkészülékek biztonsági, szabályozó- és vezérlőberendezései. Általános követelmények | – | |
| EN 13611:2000/A1:2004 | 3. megjegyzés | Az időpont lejárt
  (2005.6.30.) |
| CEN | EN 13785:2005
  Legfeljebb 100 kg/h tömegáramú, legfeljebb 4 bar kimenőnyomású, az EN 12864 szerintitől különböző nyomáscsökkentők és a hozzájuk tartozó biztonsági berendezések butánhoz, propánhoz vagy ezek keverékeihez | – | |
| CEN | EN 13786:2004
  Legfeljebb 100 kg/h tömegáramú, legfeljebb 4 bar kimenőnyomású automatikus váltószelepek és a hozzájuk tartozó biztonsági berendezések butángázhoz, propángázhoz vagy ezek keverékeihez | – | |
| CEN | EN 13836:2006
  Gáztüzelésű, központi fűtésű kazánok. Legalább 300 kW, de legfeljebb 1 000 kW névleges hőterhelésű B típusú kazánok | – | |
| CEN | EN 14543:2005
  Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő gázkészülékek előírásai. Teraszfűtők. Kültéri vagy átszellőztetett helyiségek PB-gáz üzemű, égéstermék-elvezetés nélküli teraszfűtői | – | |

EszSz (1)

Az összehangolt szabvány hivatkozása és címe

(és referenciadokumentum)

A helyettesített szabvány hivatkozása

A helyettesített szabvány megfelelőségére vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja

1. megjegyzés

CEN

EN 26:1997

Gáztüzelésű, átfolyórendszerű használativíz-melegítők atmoszférikus égőkkel (az 1998. évi helyesbítéssel együtt)

–

EN 26:1997/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.18.)

EN 26:1997/AC:1998

CEN

EN 30-1-1:1998

Háztartási gáztűzhelyek. 1-1. rész: Biztonság. Általános követelmények

–

EN 30-1-1:1998/A1:1999

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1999.9.30.)

EN 30-1-1:1998/A2:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.2.29.)

EN 30-1-1:1998/A3:2005

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.12.31.)

EN 30-1-1:1998/A2:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-2:1999

Háztartási gáztűzhelyek. 1-2. rész: Biztonság. Légkeveréses sütőjű és/vagy grillezős készülékek

–

CEN

EN 30-1-3:2003

Háztartási gáztűzhelyek. 1-3. rész: Biztonság. Üvegkerámia főzőlapos készülékek

–

EN 30-1-3:2003/AC:2004

CEN

EN 30-1-4:2002

Háztartási gáztűzhelyek. 1-4. rész: Biztonság. Egy- vagy többégős készülékek automatikus égőellenőrző rendszerrel

–

CEN

EN 30-2-1:1998

Háztartási gáztűzhelyek. 2-1. rész: Hatékony energiafelhasználás. Általános követelmények

–

EN 30-2-1:1998/A1:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.10.)

EN 30-2-1:1998/A2:2005

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.11.11.)

EN 30-2-1:1998/A1:2003/AC:2004

CEN

EN 30-2-2:1999

Háztartási gáztűzhelyek. 2-2. rész: Hatékony energiafelhasználás. Légkeveréses sütőjű és/vagy grillezős készülékek

–

CEN

EN 88:1991

Nyomásszabályozó gázkészülékekhez 200 mbar bemenőnyomásig

–

EN 88:1991/A1:1996

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1997.7.17.)

CEN

EN 89:1999

Gáztüzelésű, tárolórendszerű használativíz-melegítők

–

EN 89:1999/A1:1999

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.10.17.)

EN 89:1999/A2:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.18.)

CEN

EN 125:1991

Lángellenőrző berendezések gázkészülékekhez. Termoelektromos gyújtásbiztosítók

–

EN 125:1991/A1:1996

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1997.7.17.)

CEN

EN 126:2004

Kombinált gázszelep gáztüzelésű berendezésekhez

EN 126:1995

Az időpont lejárt

(2004.12.10.)

CEN

EN 161:2001

Gázégők és gázkészülékek automatikus zárószelepei

EN 161:1991

Az időpont lejárt

(2002.5.31.)

CEN

EN 203-1:2005

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 1. rész: Általános biztonsági szabályok

EN 203-1:1992

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-1:2005

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-1. rész: Egyedi követelmények. Nyitott főzőégők, wokégők

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-2:2006

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-2. rész: Hatékony energiafelhasználás. Egyedi követelmények. Sütők

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-3:2005

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-3. rész: Egyedi követelmények. Főzőüstök

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-4:2005

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-4. rész: Egyedi követelmények. Olajsütők

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-6:2005

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-6. rész: Egyedi követelmények. Vízmelegítők italkészítéshez

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-8:2005

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-8. rész: Egyedi követelmények. Serpenyők és paellakészítők

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-9:2005

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-9. rész: Egyedi követelmények. Nyitott sütőlapok, főzőlapok és grillsütők

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 203-2-11:2006

Gáztüzelésű nagykonyhai készülékek. 2-11. rész: Sajátos követelmények. Tésztafőzők

EN 203-2:1995

2008.12.31.

CEN

EN 257:1992

Mechanikus hőmérséklet-szabályozók gázkészülékekhez

–

EN 257:1992/A1:1996

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1997.7.17.)

CEN

EN 297:1994

Gáztüzelésű központi fűtéses kazánok. B11 és B11BS típusú, legfeljebb 70 kW névleges hőteljesítményű, atmoszférikus égőkkel felszerelt kazánok

–

EN 297:1994/A3:1996

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.2.24.)

EN 297:1994/A5:1998

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(1998.12.31.)

EN 297:1994/A2:1996

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.29.)

EN 297:1994/A6:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.12.23.)

EN 297:1994/A4:2004

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.6.11.)

EN 297:1994/A2:1996/AC:2006

CEN

EN 298:2003

Ventilátoros vagy ventilátor nélküli gázégők és gáztüzelő berendezések automatikus égőellenőrző rendszerei

EN 298:1993

Az időpont lejárt

(2006.9.30.)

CEN

EN 303-3:1998

Fűtőkazánok. 3. rész: Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. Kazántest blokkégővel

–

EN 303-3:1998/A2:2004

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.6.11.)

EN 303-3:1998/AC:2006

CEN

EN 377:1993

Kenőanyagok éghető gázzal működő készülékekhez és azok szabályozóeszközeihez, kivéve az ipari folyamatokban használatos készülékeket

–

EN 377:1993/A1:1996

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.6.11.)

CEN

EN 416-1:1999

Gáztüzelésű, egyégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzók nem háztartási célra. 1. rész: Biztonság

–

EN 416-1:1999/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.18.)

EN 416-1:1999/A2:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.31.)

EN 416-1:1999/A3:2002

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 416-2:2006

Gáztüzelésű, egyégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzók nem háztartási célra. 1. rész: Ésszerű energiafelhasználás

–

CEN

EN 419-1:1999

Gáztüzelésű, nem háztartási, felülről sugárzó, világító fűtőkészülékek. 1. rész: Biztonság

–

EN 419-1:1999/A1:2000

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.7.18.)

EN 419-1:1999/A2:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.31.)

EN 419-1:1999/A3:2002

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.9.9.)

CEN

EN 419-2:2006

Gáztüzelésű, nem háztartási, felülről sugárzó, világító fűtőkészülékek. 2. rész: Az energia ésszerű felhasználása

–

CEN

EN 437:2003

Vizsgálógázok. Vizsgálónyomások. Készülékkategóriák

EN 437:1993

Az időpont lejárt

(2003.12.23.)

CEN

EN 449:2002

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Égéstermék-elvezetés nélküli háztartási helyiségfűtő készülékek (beleértve a diffúziós katalitikus égésű fűtőkészülékeket)

EN 449:1996

Az időpont lejárt

(2003.7.2.)

CEN

EN 461:1999

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő gázkészülékek előírásai. Égéstermék-elvezetés nélküli, legfeljebb 10 kW hőteljesítményű, nem háztartási helyiségfűtő készülékek

–

EN 461:1999/A1:2004

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.10.)

CEN

EN 483:1999

Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. C típusú, legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű fűtőkazánok

–

EN 483:1999/A2:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.31.)

EN 483:1999/A2:2001/AC:2006

CEN

EN 484:1997

Cseppfolyósított gázzal üzemelő készülékek előírásai. Önálló tűzhelyek és grillsütők szabadtéri használatra

–

CEN

EN 497:1997

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Többcélú főzőégők szabadtéri használatra

–

CEN

EN 498:1997

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Grillsütők szabadtéri használatra

–

CEN

EN 509:1999

Díszítési célú, kandallóhatású gázkészülékek

–

EN 509:1999/A1:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.12.31.)

EN 509:1999/A2:2004

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.6.30.)

CEN

EN 521: 2006

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Hordozható, gőznyomású készülékek

EN 521:1998

Az időpont lejárt

(2006.8.31.)

CEN

EN 525:1997

Legfeljebb 300 kW hőterhelésű, közvetlen gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, nem háztartási léghevítő készülékek helyiségek fűtésére

–

CEN

EN 549:1994

Gumianyagok gázkészülékek és gázberendezések tömítéseihez és diafragmáihoz

EN 291:1992

EN 279:1991

Az időpont lejárt

(1995.12.31.)

CEN

EN 613:2000

Egyedi, gáztüzelésű, konvekciós fűtőkészülékek

–

EN 613:2000/A1:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.12.23.)

CEN

EN 621:1998

Legfeljebb 300 kW hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, nem háztartási léghevítő készülékek természetes égéslevegő-ellátással és/vagy természetes égéstemék-eltávolítással, helyiségek fűtésére

–

EN 621:1998/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.3.31.)

CEN

EN 624:2000

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Járművekbe és hajókba építhető, cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő, zárt égésterű helyiségfűtő berendezések

–

CEN

EN 625:1995

Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. Különleges követelmények a legfeljebb 70 kW hőterhelésű meleg vizes kombinált kazánok üzemeltetésére

–

CEN

EN 656:1999

Gáztüzelésű központi fűtési kazánok. B típusú, 70 kW-nál nagyobb, de legfeljebb 300 kW névleges hőterhelésű fűtőkazánok

–

CEN

EN 676:2003

Ventilátoros, automatikus égők gáz-halmazállapotú tüzelőanyagokhoz

EN 676:1996

Az időpont lejárt

(2004.4.8.)

CEN

EN 677:1998

Gáztüzelésű kazánok. A legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű kondenzációs kazánok különleges követelményei

–

CEN

EN 732:1998

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő gázkészülékek előírásai. Abszorpciós hűtőkészülékek

–

CEN

EN 751-1:1996

1., 2. és 3. családba sorolt gázokkal és forró vízzel érintkező menetes fémkötések tömítőanyagai. 1. rész: Anaerob kötési keverékek

–

CEN

EN 751-2:1996

1., 2. és 3. családba sorolt gázokkal és forró vízzel érintkező menetes fémkötések tömítőanyagai. 2. rész: Nem keményedő kötési keverékek

–

CEN

EN 751-3:1996

Az 1., 2. és 3. gázcsalád gázaival és forró vízzel érintkező fémes menetes kötések tömítőanyagai. 3. rész: Szinterezetlen PTFE-szalagok

–

EN 751-3:1996/AC:1997

CEN

EN 777-1:1999

Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 1. rész: D-rendszer, biztonság

–

EN 777-1:1999/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.8.31.)

EN 777-1:1999/A2:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.31.)

EN 777-1:1999/A3:2002

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 777-2:1999

Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 2. rész: E-rendszer, biztonság

–

EN 777-2:1999/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.8.31.)

EN 777-2:1999/A2:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.31.)

EN 777-2:1999/A3:2002

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 777-3:1999

Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 3. rész: F-rendszer, biztonság

–

EN 777-3:1999/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.8.31.)

EN 777-3:1999/A2:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.31.)

EN 777-3:1999/A3:2002

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 777-4:1999

Gáztüzelésű, többégős, felülről sugárzó, csöves sötétsugárzó rendszerek nem háztartási célra. 4. rész: H-rendszer, biztonság

–

EN 777-4:1999/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2001.8.31.)

EN 777-4:1999/A2:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.1.31.)

EN 777-4:1999/A3:2002

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.10.31.)

CEN

EN 778:1998

Legfeljebb 70 kW hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, háztartási léghevítő készülékek természetes égéslevegő-ellátással és/vagy égéstermék-eltávolítással, helyiségek fűtésére

–

EN 778:1998/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.3.31.)

CEN

EN 1020:1997

Legfeljebb 300 kW hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, nem háztartási léghevítő készülékek kényszer-égéslevegőellátással és/vagy -égéstermékeltávolítással, helyiségek fűtésére

–

EN 1020:1997/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.3.31.)

CEN

EN 1106:2001

Kézi működtetésű csapok gázkészülékekhez

–

CEN

EN 1196:1998

Háztartási és nem háztartási, gáztüzelésű léghevítők. A kondenzációs léghevítők kiegészítő követelményei

–

CEN

EN 1266:2002

Egyedi, gáztüzelésű, égéslevegő- és/vagy égéstermék-szállító ventilátoros, konvekciós fűtőkészülékek

–

EN 1266:2002/A1:2005

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.2.28.)

CEN

EN 1319:1998

Legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű, gáztüzelésű, kényszerkonvekciós, háztartási léghevítő készülékek ventilátoros égőkkel, helyiségek fűtésére

–

EN 1319:1998/A2:1999

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2000.10.17.)

EN 1319:1998/A1:2001

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2002.3.31.)

CEN

EN 1458-1:1999

Közvetlen gáztüzelésű, B22D és B23D típusú, legfeljebb 6 kW névleges hőterhelésű háztartási szárítógépek. 1. rész: Biztonság

–

CEN

EN 1458-2:1999

Közvetlen gáztüzelésű, B22D és B23D típusú, legfeljebb 6 kW névleges hőterhelésű háztartási szárítógépek. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás

–

CEN

EN 1596:1998

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő készülékek előírásai. Nem helyhez kötött és hordozható, nem háztartási célú, kényszerkonvekciós, közvetlen tüzelésű léghevítő készülékek

–

EN 1596:1998/A1:2004

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.10.)

CEN

EN 1643:2000

Gázégők és gázkészülékek automatikus zárószelepeinek működését ellenőrző rendszerek

–

CEN

EN 1854:2006

Gázégők és gázkészülékek nyomásérzékelő eszközei

EN 1854:1997

Az időpont lejárt

(2006.11.4.)

CEN

EN 12067-1:1998

A gáz-levegő arány szabályozói gázégőkhöz és gázkészülékekhez. 1. rész: Pneumatikus típusok

–

EN 12067-1:1998/A1:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2003.12.23.)

CEN

EN 12067-2:2004

A gáz-levegő arány szabályozói gázégőkhöz és gázkészülékekhez. 2. rész: Elektronikus típusok

–

CEN

EN 12078:1998

Nullanyomás-szabályozó gázégőkhöz és gázkészülékekhez

–

CEN

EN 12244-1:1998

Közvetlen gáztüzelésű, legfeljebb 20 KW névleges hőterhelésű mosógépek. 1. rész: Biztonság

–

CEN

EN 12244-2:1998

Közvetlen gáztüzelésű, legfeljebb 20 kW névleges hőterhelésű mosógépek. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás

–

CEN

EN 12309-1:1999

Gáztüzelésű, legfeljebb 70 kW nettó hőterhelésű abszorpciós és adszorpciós légkondicionáló és/vagy hőszivattyús berendezések. 1. rész: Biztonság

–

CEN

EN 12309-2:2000

Gáztüzelésű, legfeljebb 70 kW névleges hőterhelésű, abszorpciós és adszorpciós légkondicionáló és/vagy hőszivattyús berendezések. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás

–

CEN

EN 12669:2000

Közvetlen gáztüzelésű hőlégfúvók növényházakhoz és nem lakóhelyiségek kiegészítő fűtéséhez

–

CEN

EN 12752-1:1999

Gáztüzelésű, B típusú, legfeljebb 20 kW névleges hőterhelésű szárítógépek. 1. rész: Biztonság

–

CEN

EN 12752-2:1999

Gáztüzelésű, B típusú, legfeljebb 20 kW névleges hőterhelésű szárítógépek. 2. rész: Hatékony energiafelhasználás

–

CEN

EN 12864:2001

Kisnyomású, nem állítható nyomáscsökkentők legfeljebb 200 mbar kilépőnyomáshoz, legfeljebb 4 kg/h tömegárammal, és a hozzá tartozó biztonsági berendezésekkel propán- és butángázhoz és ezek keverékeihez

–

EN 12864:2001/A1:2003

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2004.12.10.)

EN 12864:2001/A2:2005

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2006.2.28.)

CEN

EN 13278:2003

Nyitott elejű, egyedi helyiségfűtő gázkészülékek

–

CEN

EN 13611:2000

Gázégők és gázkészülékek biztonsági, szabályozó- és vezérlőberendezései. Általános követelmények

–

EN 13611:2000/A1:2004

3. megjegyzés

Az időpont lejárt

(2005.6.30.)

CEN

EN 13785:2005

Legfeljebb 100 kg/h tömegáramú, legfeljebb 4 bar kimenőnyomású, az EN 12864 szerintitől különböző nyomáscsökkentők és a hozzájuk tartozó biztonsági berendezések butánhoz, propánhoz vagy ezek keverékeihez

–

CEN

EN 13786:2004

Legfeljebb 100 kg/h tömegáramú, legfeljebb 4 bar kimenőnyomású automatikus váltószelepek és a hozzájuk tartozó biztonsági berendezések butángázhoz, propángázhoz vagy ezek keverékeihez

–

CEN

EN 13836:2006

Gáztüzelésű, központi fűtésű kazánok. Legalább 300 kW, de legfeljebb 1 000 kW névleges hőterhelésű B típusú kazánok

–

CEN

EN 14543:2005

Cseppfolyósított szénhidrogéngázzal üzemelő gázkészülékek előírásai. Teraszfűtők. Kültéri vagy átszellőztetett helyiségek PB-gáz üzemű, égéstermék-elvezetés nélküli teraszfűtői

–

| 1. megjegyzés | A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet. |
| --- | --- |

1. megjegyzés

A megfelelőségre vonatkozó vélelem megszűnésének időpontja általában megegyezik az Európai Szabványügyi Szervezet által meghatározott visszavonás időpontjával, azonban felhívjuk e szabványok használóinak a figyelmét arra, hogy bizonyos kivételes esetekben ez másképpen lehet.

| 3. megjegyzés | Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem. |
| --- | --- |

3. megjegyzés

Módosítások esetén a hivatkozott szabvány EN CCCCC:YYYY, a korábbi módosításai, amennyiben van olyan, és az újak pedig idézett módosítások. A helyettesített szabvány (3. oszlop) ennek értelmében az EN CCCCC:YYYY-ból valamint annak korábbi módosításaiból áll, de ebbe nem tartoznak az idézett módosítások. A meghatározott időpontban a helyettesített szabvány esetében megszűnik az irányelv lényeges követelményeinek való megfelelőségre vonatkozó vélelem.

MEGJEGYZÉS:

| — | A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi. |
| --- | --- |

—

A szabványok hozzáférhetőségével kapcsolatos bármilyen információ az Európai Szabványügyi Szervezeteknél, vagy a nemzeti szabványügyi testületeknél kérhető, ez utóbbiak listája a 98/48/EK (2) irányelvvel módosított 98/34/EK (3) európai parlamenti és tanácsi irányelv mellékletét képezi.

| — | A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők. |
| --- | --- |

—

A hivatkozások közzététele az Európai Unió Hivatalos Lapjában nem vonja maga után azt, hogy a szabványok az összes közösségi nyelven elérhetők.

| — | Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését. |
| --- | --- |

—

Ez a lista az Európai Unió Hivatalos Lapjában korábbiakban közzétett minden listát helyettesít. A Bizottság biztosítja ennek a listának a frissítését.

Az összehangolt szabványokról további információk az interneten:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESzSz: Európai Szabványügyi Szervezetek:

| — | CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be) |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart 36, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19 (http://www.cenorm.be)

| — | CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org) |
| --- | --- |

—

CENELEC: rue de Stassart 35, B-1050 Brüsszel, Tel. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19 (http://www.cenelec.org)

| — | ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org) |
| --- | --- |

—

ETSI: 650, route des Lucioles, F-06921 Sophia Antipolis, Tel. (33) 492 94 42 00; fax (33) 493 65 47 16 (http://www.etsi.org)

(2)  HL L 217., 1998.8.5., 18. o.

(3)  HL L 204., 1998.7.21., 37. o.

---

| 6.12.2006 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 296/50 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2006

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 296/50

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám COMP/M.4438 – Macquairie/Thames Water)

(EGT vonatkozású szöveg)

(2006/C 296/11)

2006. november 28-án a Bizottság határozott, hogy engedélyezi a fentebb említett összefonódást, és a közös piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. Ez a határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének 6(1)(b) paragrafusán nyugszik. A határozat teljes szövege kizárólag angolul érhető el, és azután teszik közzé, miután az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították a határozat szövegéből. Elérhető lesz:

| — | az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek. |
| --- | --- |

—

az Európa versenypolitikai weboldalon (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Ez az oldal lehetőséget kínál arra, hogy az egyedi fúziós döntések társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetőek legyenek.

| — | elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4438. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektronikusan az EUR-Lex honlapon az alábbi hivatkozási szám alatt: 32006M4438. Az EUR-Lex on-line hozzáférést biztosít az európai jogi anyagokhoz. (http://eur-lex.europa.eu)

---