# Euroopa Liidu C 297/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 297 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide7. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 297

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide7. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Nõukogu |
| 2006/C 297/1 | Nõukogu järeldused kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta | 1 |
| 2006/C 297/2 | Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, milles käsitletakse ühiste eesmärkide elluviimist noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas, pidades silmas noorte Euroopa kodanikuaktiivsuse kujundamist | 6 |
| | Komisjon |
| 2006/C 297/3 | Euro vahetuskurss | 11 |
| 2006/C 297/4 | Teade, mis käsitleb ühenduses kehtivate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete ning kaitsemeetmete kohaldamist ning nende meetmete võimalikku läbivaatamist pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vastuvõtmisega seotud laienemist | 12 |
| 2006/C 297/5 | Teatis importijatele — Montenegrost pärit toodete importimine ühendusse | 13 |
| 2006/C 297/6 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 14 |
| 2006/C 297/7 | Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi C 47/2006 (ex N 648/2005) — Videomängude loomise suhtes kohaldatav maksusoodustus — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 19 |
| 2006/C 297/8 | Riigiabi — Rootsi — Riigiabi C 46/2006 (ex N 347/2006) — ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reguleerimisalasse kuuluvates käitistes tarbitava kütuse suhtes kohaldatavast CO2 maksust vabastamine — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 27 |
| 2006/C 297/9 | Riigiabi — Kreeka — Riigiabi nr C 44/2006 (ex N 614/2005) — Regionaalabi tekstiili-, rõiva- ja nahatoodete sektorile Kreekas — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 38 |
| 2006/C 297/0 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (
  1
  ) | 43 |
| 2006/C 297/1 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  ) | 44 |
| 2006/C 297/2 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  ) | 46 |
| 2006/C 297/3 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4501 HAL/Egeria/NB) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 47 |
| 2006/C 297/4 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4242 — Thermo Electron/Fisher Scientific) (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 297/5 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4271 — Daikin/OYL) (
  1
  ) | 48 |
| 2006/C 297/6 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4428 — AXA/Gerflor) (
  1
  ) | 49 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2006/C 297/7 | EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1 f osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes) | 50 |
| | EFTA kohus |
| 2006/C 297/8 | Kohtuotsus — 3. mai 2006, kohtuasjas E-3/05 — EFTA järelevalveamet v. Norra Kuningriik (Lepingukohustuste täitmatajätmine — Töötajate vaba liikumine — Sotsiaalkindlustus võõrtöötajatele, kelle pereliikmed elavad muus EMP riigis kui töökohariik — Piirkonnas elamise nõue peretoetuste saamiseks — Määruse (EMÜ) 1408/71 artikkel 73 — Määruse (EMÜ) 1612/68 artikli 7 lõige 2 — Diskrimineerimine — Jätkusuutliku lahenduse toetamisega seotud põhjendus) | 51 |
| 2006/C 297/9 | Kohtuotsus — 29. juuni 2006, liidetud kohtuasjades E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 ja E-9/05 — EFTA järelevalveamet v. Liechtensteini Vürstiriik (Lepinguosalise suutmatus kohustusi täita — Komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv) | 52 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Nõukogu

2006/C 297/1

Nõukogu järeldused kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta

1

2006/C 297/2

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, milles käsitletakse ühiste eesmärkide elluviimist noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas, pidades silmas noorte Euroopa kodanikuaktiivsuse kujundamist

6

Komisjon

2006/C 297/3

Euro vahetuskurss

11

2006/C 297/4

Teade, mis käsitleb ühenduses kehtivate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete ning kaitsemeetmete kohaldamist ning nende meetmete võimalikku läbivaatamist pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vastuvõtmisega seotud laienemist

12

2006/C 297/5

Teatis importijatele — Montenegrost pärit toodete importimine ühendusse

13

2006/C 297/6

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

14

2006/C 297/7

Riigiabi — Prantsusmaa — Riigiabi C 47/2006 (ex N 648/2005) — Videomängude loomise suhtes kohaldatav maksusoodustus — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

19

2006/C 297/8

Riigiabi — Rootsi — Riigiabi C 46/2006 (ex N 347/2006) — ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reguleerimisalasse kuuluvates käitistes tarbitava kütuse suhtes kohaldatavast CO2 maksust vabastamine — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

2

1

27

2006/C 297/9

Riigiabi — Kreeka — Riigiabi nr C 44/2006 (ex N 614/2005) — Regionaalabi tekstiili-, rõiva- ja nahatoodete sektorile Kreekas — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

38

2006/C 297/0

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (
  1
  )

1

43

2006/C 297/1

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes (
  1
  )

1

44

2006/C 297/2

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France) (
  1
  )

1

46

2006/C 297/3

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4501 HAL/Egeria/NB) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

47

2006/C 297/4

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4242 — Thermo Electron/Fisher Scientific) (
  1
  )

1

48

2006/C 297/5

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4271 — Daikin/OYL) (
  1
  )

1

48

2006/C 297/6

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.4428 — AXA/Gerflor) (
  1
  )

1

49

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

2006/C 297/7

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1 f osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes)

50

EFTA kohus

2006/C 297/8

Kohtuotsus — 3. mai 2006, kohtuasjas E-3/05 — EFTA järelevalveamet v. Norra Kuningriik (Lepingukohustuste täitmatajätmine — Töötajate vaba liikumine — Sotsiaalkindlustus võõrtöötajatele, kelle pereliikmed elavad muus EMP riigis kui töökohariik — Piirkonnas elamise nõue peretoetuste saamiseks — Määruse (EMÜ) 1408/71 artikkel 73 — Määruse (EMÜ) 1612/68 artikli 7 lõige 2 — Diskrimineerimine — Jätkusuutliku lahenduse toetamisega seotud põhjendus)

(Lepingukohustuste täitmatajätmine — Töötajate vaba liikumine — Sotsiaalkindlustus võõrtöötajatele, kelle pereliikmed elavad muus EMP riigis kui töökohariik — Piirkonnas elamise nõue peretoetuste saamiseks — Määruse (EMÜ) 1408/71 artikkel 73 — Määruse (EMÜ) 1612/68 artikli 7 lõige 2 — Diskrimineerimine — Jätkusuutliku lahenduse toetamisega seotud põhjendus)

51

2006/C 297/9

Kohtuotsus — 29. juuni 2006, liidetud kohtuasjades E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 ja E-9/05 — EFTA järelevalveamet v. Liechtensteini Vürstiriik (Lepinguosalise suutmatus kohustusi täita — Komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)

(Lepinguosalise suutmatus kohustusi täita — Komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)

52

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2006/C 297/0 | Riigiabi N. 625/06 — Itaalia, parandus (ELT C 291, 30.11.2006) | 53 |
| 2006/C 297/1 | Riigiabi N. 51/06 — Itaalia, parandus (ELT C 291, 30.11.2006) | 53 |
| 2006/C 297/2 | UK-Cardiff: Regulaarlendude teenindamine — Parandus Ühendkuningriigi väljastatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendudega Cardiffi ja RAF Valley Anglesey vahel (ELT C 248, 14.10.2006) (ELT S 197, 14.10.2006, avatud menetlus, 208709-2006) | 53 |

Parandused

2006/C 297/0

Riigiabi N. 625/06 — Itaalia, parandus (ELT C 291, 30.11.2006)

(ELT C 291, 30.11.2006)

53

2006/C 297/1

Riigiabi N. 51/06 — Itaalia, parandus (ELT C 291, 30.11.2006)

(ELT C 291, 30.11.2006)

53

2006/C 297/2

UK-Cardiff: Regulaarlendude teenindamine — Parandus Ühendkuningriigi väljastatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendudega Cardiffi ja RAF Valley Anglesey vahel (ELT C 248, 14.10.2006) (ELT S 197, 14.10.2006, avatud menetlus, 208709-2006)

(ELT C 248, 14.10.2006)

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Nõukogu

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/1

---

Nõukogu järeldused kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta

(2006/C 297/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

arvestades, et:

| — | kultuuripärand ning kultuuriline sisu ja väljendus kujutavad endast Euroopa Liidu ühiseid kultuurilisi ja põhiväärtusi ja annavad neid edasi ning demonstreerivad Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust; |
| --- | --- |

—

kultuuripärand ning kultuuriline sisu ja väljendus kujutavad endast Euroopa Liidu ühiseid kultuurilisi ja põhiväärtusi ja annavad neid edasi ning demonstreerivad Euroopa kultuurilist ja keelelist mitmekesisust;

| — | kultuurilisel sisul on oluline sotsiaalne ja majanduslik roll. Nii kodanike hulgas kui ka teadusringkondades valitseb tõeline vajadus digitaalse infosisu järele. Meie kultuuripärandi digiteerimine ja sidusjuurdepääs sellele võivad hoogustada loometööd ning toetada tegevusi muudes sektorites nagu õppimine ja turism, aidates seega kooskõlas Lissaboni strateegiaga kaasa konkurentsivõimele ja majanduskasvule kogu Euroopas; |
| --- | --- |

—

kultuurilisel sisul on oluline sotsiaalne ja majanduslik roll. Nii kodanike hulgas kui ka teadusringkondades valitseb tõeline vajadus digitaalse infosisu järele. Meie kultuuripärandi digiteerimine ja sidusjuurdepääs sellele võivad hoogustada loometööd ning toetada tegevusi muudes sektorites nagu õppimine ja turism, aidates seega kooskõlas Lissaboni strateegiaga kaasa konkurentsivõimele ja majanduskasvule kogu Euroopas;

| — | jõupingutuste kattumise vältimiseks ja sünergiate loomiseks on äärmiselt vajalik kooskõlastatud tegevus ühenduse tasandil; seejuures peab siiski arvesse võtma, et infosisu digiteerimise ja digitaalse säilitamise osas tehtud edusammude ning kooskõlastamise praegune tase on eri liikmesriikides märkimisväärselt erinev; samuti on suuri erinevusi nende valdkondade riiklike prioriteetide vahel. |
| --- | --- |

—

jõupingutuste kattumise vältimiseks ja sünergiate loomiseks on äärmiselt vajalik kooskõlastatud tegevus ühenduse tasandil; seejuures peab siiski arvesse võtma, et infosisu digiteerimise ja digitaalse säilitamise osas tehtud edusammude ning kooskõlastamise praegune tase on eri liikmesriikides märkimisväärselt erinev; samuti on suuri erinevusi nende valdkondade riiklike prioriteetide vahel.

1.   TERVITAB

| — | algatuse “i2010: digitaalsed raamatukogud” osana esitatud komisjoni teatist ja soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta. |
| --- | --- |

—

algatuse “i2010: digitaalsed raamatukogud” osana esitatud komisjoni teatist ja soovitust kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta.

2.   KIIDAB HEAKS

| — | komisjoni soovituse (kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta) strateegilised eesmärgid ja põhielemendid; |
| --- | --- |

—

komisjoni soovituse (kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja selle digitaalse säilitamise kohta) strateegilised eesmärgid ja põhielemendid;

| — | Euroopa digitaalse raamatukogu idee, mille kohaselt nimetatud raamatukogu kujutaks endast ühist mitmekeelset juurdepääsupunkti Euroopa hajutatud — st erinevate organisatsioonide poolt erinevates kohtades hoitavale — digitaalsele kultuuripärandile, sisaldaks igat liiki kultuurimaterjale (tekste, audiovisuaalseid materjale, muuseumiesemeid, arhiivimaterjale jne) ning mille eesmärk on kiiresti kasutajatele edastada vahendite kriitilist massi. |
| --- | --- |

—

Euroopa digitaalse raamatukogu idee, mille kohaselt nimetatud raamatukogu kujutaks endast ühist mitmekeelset juurdepääsupunkti Euroopa hajutatud — st erinevate organisatsioonide poolt erinevates kohtades hoitavale — digitaalsele kultuuripärandile, sisaldaks igat liiki kultuurimaterjale (tekste, audiovisuaalseid materjale, muuseumiesemeid, arhiivimaterjale jne) ning mille eesmärk on kiiresti kasutajatele edastada vahendite kriitilist massi.

3.   TUNNUSTAB

| — | liikmesriikides käimasolevaid erinevaid jõupingutusi digiteerida ja võimaldada sidusjuurdepääsu nende arhiivide, raamatukogude ja muuseumide infosisule ning tõdeb, et liikmesriikide tehtud edusammud on erinevas järgus; |
| --- | --- |

—

liikmesriikides käimasolevaid erinevaid jõupingutusi digiteerida ja võimaldada sidusjuurdepääsu nende arhiivide, raamatukogude ja muuseumide infosisule ning tõdeb, et liikmesriikide tehtud edusammud on erinevas järgus;

| — | digiteerimisalase riikide esindajate rühma (NRG) tehtud väärtuslikku tööd kooskõlastamise alal, muu hulgas dünaamilise tegevuskava kaudu (1), et vahetada liikmesriikide kogemusi ja jälgida tehtud edusamme; |
| --- | --- |

—

digiteerimisalase riikide esindajate rühma (NRG) tehtud väärtuslikku tööd kooskõlastamise alal, muu hulgas dünaamilise tegevuskava kaudu (1), et vahetada liikmesriikide kogemusi ja jälgida tehtud edusamme;

| — | vajadust kinnistada nimetatud kooskõlastustöö ühenduse institutsionaalsesse raamistikku. |
| --- | --- |

—

vajadust kinnistada nimetatud kooskõlastustöö ühenduse institutsionaalsesse raamistikku.

4.   RÕHUTAB, ET

| — | Euroopa Rahvusraamatukogude Direktorite Konverents (CENL; the Conference of European National Librarians) on teinud Euroopa tasandil hädavajalikku tööd:






  — | Euroopa Raamatukogu (TEL) organiseerimisel ja loomisel, kusjuures nimetatud raamatukogu avaks juurdepääsu rahvusraamatukogude kollektiivsetele ressurssidele üle Euroopa; |
| --- | --- | --- |

—

Euroopa Rahvusraamatukogude Direktorite Konverents (CENL; the Conference of European National Librarians) on teinud Euroopa tasandil hädavajalikku tööd:

—

Euroopa Raamatukogu (TEL) organiseerimisel ja loomisel, kusjuures nimetatud raamatukogu avaks juurdepääsu rahvusraamatukogude kollektiivsetele ressurssidele üle Euroopa;

| — | selle töö jätkamisel Euroopa digitaalse raamatukogu loomiseks; |
| --- | --- |

—

selle töö jätkamisel Euroopa digitaalse raamatukogu loomiseks;

| — | projektide “MICHAEL” (2) ja “MICHAEL PLUS” raames tehakse tööd erinevate liikmesriikide muuseumite, raamatukogude ja arhiivide digitaalsete kollektsioonide kirjeldamiseks ja nendevaheliste linkide loomiseks ning nendele kollektsioonidele juurdepääsu tagamiseks; |
| --- | --- |

—

projektide “MICHAEL” (2) ja “MICHAEL PLUS” raames tehakse tööd erinevate liikmesriikide muuseumite, raamatukogude ja arhiivide digitaalsete kollektsioonide kirjeldamiseks ja nendevaheliste linkide loomiseks ning nendele kollektsioonidele juurdepääsu tagamiseks;

| — | edasine töö peaks põhinema neile ja nendega seotud algatustele, liikudes eesmärgi poole saavutada tasakaalustatud koostöö raamatukogude, muuseumide ja arhiivide vahel; |
| --- | --- |

—

edasine töö peaks põhinema neile ja nendega seotud algatustele, liikudes eesmärgi poole saavutada tasakaalustatud koostöö raamatukogude, muuseumide ja arhiivide vahel;

| — | kuigi Euroopa digitaalne raamatukogu teeb algusest peale kõiki kultuurimaterjali kategooriaid (tekste, audiovisuaalseid materjale, muuseumiesemeid, arhiivimaterjale jne) hõlmavaid kontseptuaalseid ja tehnilisi ettevalmistusi, võib ta juba esimestel etappidel ära kasutada mitmekeelse tekstimaterjali kriitilise massi võimalusi; |
| --- | --- |

—

kuigi Euroopa digitaalne raamatukogu teeb algusest peale kõiki kultuurimaterjali kategooriaid (tekste, audiovisuaalseid materjale, muuseumiesemeid, arhiivimaterjale jne) hõlmavaid kontseptuaalseid ja tehnilisi ettevalmistusi, võib ta juba esimestel etappidel ära kasutada mitmekeelse tekstimaterjali kriitilise massi võimalusi;

| — | väga oluline on teha tööd infosisu digiteerimise, säilitamise ja kättesaadavuse valdkonnas, võttes täielikult arvesse intellektuaalomandit käsitlevaid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte. |
| --- | --- |

—

väga oluline on teha tööd infosisu digiteerimise, säilitamise ja kättesaadavuse valdkonnas, võttes täielikult arvesse intellektuaalomandit käsitlevaid ühenduse ja rahvusvahelisi õigusakte.

5.   VÕTAB TEADMISEKS

| — | komisjoni kavatsuse viia läbi uuringud kultuuri digiteerimise osas tehtud edusammude kohta Euroopa Liidus, digitaalressursside pikaajalise säilitamise sotsiaal-majandusliku mõju kohta ja avalike ressursside sotsiaal-majandusliku mõju kohta; |
| --- | --- |

—

komisjoni kavatsuse viia läbi uuringud kultuuri digiteerimise osas tehtud edusammude kohta Euroopa Liidus, digitaalressursside pikaajalise säilitamise sotsiaal-majandusliku mõju kohta ja avalike ressursside sotsiaal-majandusliku mõju kohta;

| — | komisjoni kavatsuse kaasrahastada digiteerimise ja digitaalse säilitamise oskuskeskuste võrgustikku uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi kaudu. |
| --- | --- |

—

komisjoni kavatsuse kaasrahastada digiteerimise ja digitaalse säilitamise oskuskeskuste võrgustikku uurimis- ja arendustegevuse seitsmenda raamprogrammi kaudu.

6.   KUTSUB LIIKMESRIIKE ÜLES

| — | käsitlema komisjoni soovituses määratletud kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamisega seotud küsimusi ning eelkõige käesolevates järeldustes esile tõstetud aspekte; |
| --- | --- |

—

käsitlema komisjoni soovituses määratletud kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamisega seotud küsimusi ning eelkõige käesolevates järeldustes esile tõstetud aspekte;

| — | kooskõlas lisas esitatud orienteeruva ajakavaga ja võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtepositsioone, esimeste sammudena:






  — | tugevdama digiteerimist ja digitaalset säilitamist käsitlevaid riiklikke strateegiaid ja eesmärke; |
| --- | --- | --- |

—

kooskõlas lisas esitatud orienteeruva ajakavaga ja võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtepositsioone, esimeste sammudena:

—

tugevdama digiteerimist ja digitaalset säilitamist käsitlevaid riiklikke strateegiaid ja eesmärke;

| — | osalema Euroopa hajutatud kultuuripärandile mitmekeelse ühise juurdepääsupunktina toimiva Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel; |
| --- | --- |

—

osalema Euroopa hajutatud kultuuripärandile mitmekeelse ühise juurdepääsupunktina toimiva Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel;

| — | parandama kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise raamtingimusi; |
| --- | --- |

—

parandama kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise raamtingimusi;

| — | tugevdama kooskõlastamist asjakohastes küsimustes liikmesriikides ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

—

tugevdama kooskõlastamist asjakohastes küsimustes liikmesriikides ja liikmesriikide vahel;

| — | aitama kaasa tõhusa ülevaate saamisele Euroopa tasandil tehtud edusammudest. |
| --- | --- |

—

aitama kaasa tõhusa ülevaate saamisele Euroopa tasandil tehtud edusammudest.

7.   KUTSUB KOMISJONI ÜLES

| — | kooskõlas lisas esitatud orienteeruva ajakavaga, esimeste sammudena:






  — | soodustama ja kooskõlastama tööd Euroopa hajutatud kultuuripärandile ühise mitmekeelse juurdepääsupunktina toimiva Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel; |
| --- | --- | --- |

—

kooskõlas lisas esitatud orienteeruva ajakavaga, esimeste sammudena:

—

soodustama ja kooskõlastama tööd Euroopa hajutatud kultuuripärandile ühise mitmekeelse juurdepääsupunktina toimiva Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel;

| — | aitama kaasa poliitika parandatud kooskõlastamisele kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise vallas eelkõige sellise liikmesriikide esindajate rühma loomise kaudu, mis jätkaks NRG kooskõlastustööd ühenduse institutsionaalses raamistikus, tagades järjepidevuse — sealhulgas tõhusa üleminekukorra — ning tuginedes saadud kogemustele ja teadmistele; |
| --- | --- |

—

aitama kaasa poliitika parandatud kooskõlastamisele kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise vallas eelkõige sellise liikmesriikide esindajate rühma loomise kaudu, mis jätkaks NRG kooskõlastustööd ühenduse institutsionaalses raamistikus, tagades järjepidevuse — sealhulgas tõhusa üleminekukorra — ning tuginedes saadud kogemustele ja teadmistele;

| — | käsitlema digiteerimise, sidusjuurdepääsu ja digitaalse säilitamise raamtingimusi; |
| --- | --- |

—

käsitlema digiteerimise, sidusjuurdepääsu ja digitaalse säilitamise raamtingimusi;

| — | hindama liikmesriikide üldiseid edusamme asjakohaste teemade osas, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtepositsioone; ning hindama üldiseid edusamme Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel ja andma nõukogule vastavalt aru. |
| --- | --- |

—

hindama liikmesriikide üldiseid edusamme asjakohaste teemade osas, võttes arvesse liikmesriikide erinevaid lähtepositsioone; ning hindama üldiseid edusamme Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel ja andma nõukogule vastavalt aru.

---

(1)  Dünaamiline tegevuskava kultuurilise ja teadusliku infosisu digiteerimise kooskõlastamise kohta ELis.

(2)  Mitmekeelne Euroopa kultuuripärandi loetelu.

---

LISA

ESMATÄHTSAD TEGEVUSED JA ORIENTEERUV AJAKAVA (1)

A.   Liikmesriikide tegevused ja eesmärgid

| 1. | Tugevdada digiteerimist ja digitaalset säilitamist käsitlevaid riiklikke strateegiaid ja eesmärke:






  kultuurimaterjali digiteerimise kavade ja riiklike strateegiate koostamine ja ajakohastamine | 2007 |
| --- | --- | --- |
| pikaajalist säilitamist ja hoiustamist käsitlevate riiklike strateegiate koostamine | 2008 keskpaik |
| kultuurimaterjali hoiustamiseks, digiteerimiseks ja sellele sidusjuurdepääsu tagamiseks kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide väljatöötamine ja seonduva rahastamiskava esitamine mitmeks aastaks | 2007 |
| avaliku ja erasektori poolt digiteerimise valdkonnas tehtava koostöö uurimine ning vajadusel sellise koostöö algatamine ja edendamine | 2007-2008 |

1.

Tugevdada digiteerimist ja digitaalset säilitamist käsitlevaid riiklikke strateegiaid ja eesmärke:

kultuurimaterjali digiteerimise kavade ja riiklike strateegiate koostamine ja ajakohastamine

2007

pikaajalist säilitamist ja hoiustamist käsitlevate riiklike strateegiate koostamine

2008 keskpaik

kultuurimaterjali hoiustamiseks, digiteerimiseks ja sellele sidusjuurdepääsu tagamiseks kvantitatiivsete ja kvalitatiivsete eesmärkide väljatöötamine ja seonduva rahastamiskava esitamine mitmeks aastaks

2007

avaliku ja erasektori poolt digiteerimise valdkonnas tehtava koostöö uurimine ning vajadusel sellise koostöö algatamine ja edendamine

2007-2008

| 2. | Tugevdada kooskõlastamist liikmesriikides ja liikmesriikide vahel:






  digiteerimistegevuseks riiklike kooskõlastusmehhanismide loomine kultuurilise infosisu valdkonnas, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil | 2007 |
| --- | --- | --- |
| teiste liikmesriikidega teabe vahetamine sünergiate loomiseks ning killustumise ja kattumise vältimiseks | 2007-2008 |
| digiteeritava materjali ühiste valikukriteeriumite väljatöötamine eesmärgiga saavutada Euroopa tasandil lisaväärtust | 2007 |

2.

Tugevdada kooskõlastamist liikmesriikides ja liikmesriikide vahel:

digiteerimistegevuseks riiklike kooskõlastusmehhanismide loomine kultuurilise infosisu valdkonnas, sealhulgas piirkondlikul ja kohalikul tasandil

2007

teiste liikmesriikidega teabe vahetamine sünergiate loomiseks ning killustumise ja kattumise vältimiseks

2007-2008

digiteeritava materjali ühiste valikukriteeriumite väljatöötamine eesmärgiga saavutada Euroopa tasandil lisaväärtust

2007

| 3. | Aidata kaasa Euroopa digitaalse raamatukogu loomisele:






  kultuuriasutustele teekaartide ja algatuste ettevalmistamine olemasolevate ja uute digiteeritud materjalide lisamiseks Euroopa digitaalsesse raamatukokku | 2007 |
| --- | --- | --- |
| materjalide eravaldajate julgustamine tegema oma autoriõigusega kaitstud materjalid ühise mitmekeelse juurdepääsupunkti kaudu otsitavaks ja kättesaadavaks | 2008-2009 |
| õiguste valdajate ja kultuuriasutuste, näiteks arhiivide, raamatukogude ja muuseumide vahelised lepingud või kollektiivlepingud, millega kultuuriasutused saavad tagada vastavalt lepingutingimustele sidusjuurdepääsu autoriõigusega kaitstud materjalidele | 2009 |

3.

Aidata kaasa Euroopa digitaalse raamatukogu loomisele:

kultuuriasutustele teekaartide ja algatuste ettevalmistamine olemasolevate ja uute digiteeritud materjalide lisamiseks Euroopa digitaalsesse raamatukokku

2007

materjalide eravaldajate julgustamine tegema oma autoriõigusega kaitstud materjalid ühise mitmekeelse juurdepääsupunkti kaudu otsitavaks ja kättesaadavaks

2008-2009

õiguste valdajate ja kultuuriasutuste, näiteks arhiivide, raamatukogude ja muuseumide vahelised lepingud või kollektiivlepingud, millega kultuuriasutused saavad tagada vastavalt lepingutingimustele sidusjuurdepääsu autoriõigusega kaitstud materjalidele

2009

| 4. | Aidata kaasa tõhusa ülevaate saamisele Euroopa tasandil tehtud edusammudest:






  riigi tasandil saavutatud tulemuste ja saadud kogemuste hindamine | 2008 kevad |
| --- | --- | --- |
| komisjoni teavitamine neist tulemustest ja kogemustest ning tema soovituses ja käesolevates järeldustes (kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta) sisalduvate erinevate elementide järelmeetmetest | 2008 kevad |

4.

Aidata kaasa tõhusa ülevaate saamisele Euroopa tasandil tehtud edusammudest:

riigi tasandil saavutatud tulemuste ja saadud kogemuste hindamine

2008 kevad

komisjoni teavitamine neist tulemustest ja kogemustest ning tema soovituses ja käesolevates järeldustes (kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise kohta) sisalduvate erinevate elementide järelmeetmetest

2008 kevad

| 5. | Parandada kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise raamtingimusi:







  meetmete kindlaksmääramine ja algatamine, et eemaldada kultuurimaterjali digiteerimist ja sellele sidusjuurdepääsu käsitlevates riiklikes õigusaktides sisalduvad takistused, muu hulgas uurimis- ja teadustöö võimaldamiseks või muuks otstarbeks vastavalt asjakohastele tingimustele | 2008 |
| --- | --- | --- |
| mehhanismide loomine digiteerimise ja sidusjuurdepääsu hõlbustamiseks omanikuta teostele ja nendele teostele, mille tiraaž on lõppenud või mida enam ei levitata, samas austades täiel määral infosisu omanike huve ja õigusi | 2008 |
| õigusliku või muu tõhusa raamistiku loomine digitaalse säilitamise toetamiseks; see peaks sisaldama digitaalse kultuurimaterjali hoiustamist seaduslikult volitatud asutustes, Interneti-dokumentide kokkukogumist arhiveerimise eesmärgil (web-harvesting) selliste asutuste poolt (võttes muu hulgas arvesse ühenduse andmekaitsealaseid õigusakte) ning samuti korduvat kopeerimist ja mujale viimist | 2009 |
| kultuuriasutuste julgustamine rakendama asjakohaseid digitaalse säilitamise tehnilisi standardeid digiteerimisega seotud organisatsiooni tööprotsessides | 2008 |

5.

Parandada kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise raamtingimusi:

meetmete kindlaksmääramine ja algatamine, et eemaldada kultuurimaterjali digiteerimist ja sellele sidusjuurdepääsu käsitlevates riiklikes õigusaktides sisalduvad takistused, muu hulgas uurimis- ja teadustöö võimaldamiseks või muuks otstarbeks vastavalt asjakohastele tingimustele

2008

mehhanismide loomine digiteerimise ja sidusjuurdepääsu hõlbustamiseks omanikuta teostele ja nendele teostele, mille tiraaž on lõppenud või mida enam ei levitata, samas austades täiel määral infosisu omanike huve ja õigusi

2008

õigusliku või muu tõhusa raamistiku loomine digitaalse säilitamise toetamiseks; see peaks sisaldama digitaalse kultuurimaterjali hoiustamist seaduslikult volitatud asutustes, Interneti-dokumentide kokkukogumist arhiveerimise eesmärgil (web-harvesting) selliste asutuste poolt (võttes muu hulgas arvesse ühenduse andmekaitsealaseid õigusakte) ning samuti korduvat kopeerimist ja mujale viimist

2009

kultuuriasutuste julgustamine rakendama asjakohaseid digitaalse säilitamise tehnilisi standardeid digiteerimisega seotud organisatsiooni tööprotsessides

2008

B.   Komisjoni tegevused ja eesmärgid

| 1. | Soodustada ja kooskõlastada tööd Euroopa digitaalse raamatukogu loomiseks:






  kultuurimaterjali levitamise eesmärgil mitmekeelse ühise juurdepääsupunkti loomiseks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamine ja soodustamine | alates 2007 |
| --- | --- | --- |
| koostalitlusvõime saavutamisega seotud standardeid käsitlevate küsimuste lahendamist ja mitmekeelse juurdepääsu tõhusat teostamist käsitleva töö kooskõlastamine ja soodustamine | 2007-2008 |
| foorumi loomine erasektori ja asjakohaste organisatsioonidega peetavateks aruteludeks, et piiritleda ühise juurdepääsupunkti jaoks materjali esitamise põhimõtted | 2007-2008 |
| rahaliste ja muude vahendite pakkumine tegevusteks Euroopa tasandil; Euroopa digiteerimise ja digitaalse säilitamise oskuskeskuste võrgustiku toetamine seitsmenda raamprogrammi raames nii, et võetakse täiel määral arvesse liikmesriikide erinevaid võimalusi ja kultuurilise infosisu erinevate liikide eripära; seitsmenda raamprogrammi raames selliste tehnoloogiate toetamine, mis edendavad ühisesse mitmekeelsesse juurdepääsupunkti integreerimiseks sobivaid innovaatilisi teenuseid | alates 2007 |

1.

Soodustada ja kooskõlastada tööd Euroopa digitaalse raamatukogu loomiseks:

kultuurimaterjali levitamise eesmärgil mitmekeelse ühise juurdepääsupunkti loomiseks tehtavate jõupingutuste kooskõlastamine ja soodustamine

alates 2007

koostalitlusvõime saavutamisega seotud standardeid käsitlevate küsimuste lahendamist ja mitmekeelse juurdepääsu tõhusat teostamist käsitleva töö kooskõlastamine ja soodustamine

2007-2008

foorumi loomine erasektori ja asjakohaste organisatsioonidega peetavateks aruteludeks, et piiritleda ühise juurdepääsupunkti jaoks materjali esitamise põhimõtted

2007-2008

rahaliste ja muude vahendite pakkumine tegevusteks Euroopa tasandil; Euroopa digiteerimise ja digitaalse säilitamise oskuskeskuste võrgustiku toetamine seitsmenda raamprogrammi raames nii, et võetakse täiel määral arvesse liikmesriikide erinevaid võimalusi ja kultuurilise infosisu erinevate liikide eripära; seitsmenda raamprogrammi raames selliste tehnoloogiate toetamine, mis edendavad ühisesse mitmekeelsesse juurdepääsupunkti integreerimiseks sobivaid innovaatilisi teenuseid

alates 2007

| 2. | Aidata kaasa poliitika paremale kooskõlastamisele kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise vallas:






  liikmesriikide tegevuste jälgimine ning liikmesriikidevahelise koostöö toetamine | alates 2007 |
| --- | --- | --- |
| liikmesriikide abistamine probleemide kindlaksmääramisel ja kitsaskohtade jälgimisel ning vajadusel digiteerimise protsessi käivitamiseks võetavate meetmete soovitamine | 2008-2009 |
| liikmesriikide määratud ekspertidest koosneva rühma loomine, mis jätkaks NRG kooskõlastustööd ühenduse institutsionaalses raamistikus, tagades järjepidevuse — sealhulgas tõhusa üleminekukorra — ning tuginedes saadud kogemustele ja teadmistele | 2007 |

2.

Aidata kaasa poliitika paremale kooskõlastamisele kultuurimaterjali digiteerimise, sellele sidusjuurdepääsu tagamise ja digitaalse säilitamise vallas:

liikmesriikide tegevuste jälgimine ning liikmesriikidevahelise koostöö toetamine

alates 2007

liikmesriikide abistamine probleemide kindlaksmääramisel ja kitsaskohtade jälgimisel ning vajadusel digiteerimise protsessi käivitamiseks võetavate meetmete soovitamine

2008-2009

liikmesriikide määratud ekspertidest koosneva rühma loomine, mis jätkaks NRG kooskõlastustööd ühenduse institutsionaalses raamistikus, tagades järjepidevuse — sealhulgas tõhusa üleminekukorra — ning tuginedes saadud kogemustele ja teadmistele

2007

| 3. | Käsitleda raamtingimusi:






  lahenduste soovitamine teatavatele eriõigusi käsitlevatele küsimustele (näiteks omanikuta teosed ja need teosed, mille tiraaž on lõppenud), samas austades täiel määral infosisu omanike huve ja õigusi, ning nende lahenduste tõhususe tagamine piiriüleses kontekstis | 2008-2009 |
| --- | --- | --- |
| määratletud kitsaskohtade alusel ettepanekute tegemine parandusmeetmete võtmiseks Euroopa tasandil, kui “paindlik kooskõlastamine” ei vii oodatud tulemusteni | 2008-2009 |

3.

Käsitleda raamtingimusi:

lahenduste soovitamine teatavatele eriõigusi käsitlevatele küsimustele (näiteks omanikuta teosed ja need teosed, mille tiraaž on lõppenud), samas austades täiel määral infosisu omanike huve ja õigusi, ning nende lahenduste tõhususe tagamine piiriüleses kontekstis

2008-2009

määratletud kitsaskohtade alusel ettepanekute tegemine parandusmeetmete võtmiseks Euroopa tasandil, kui “paindlik kooskõlastamine” ei vii oodatud tulemusteni

2008-2009

| 4. | Hinnata üldiseid edusamme Euroopa tasandil:






  liikmesriikide edusammude ja Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel tehtavate edusammude jälgimine, kasutades nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid näitajaid, mis põhinevad nii riiklikul kui Euroopa tasandil kogutud teabele | alates 2007 |
| --- | --- | --- |
| aruande esitamine liikmesriikide edusammude ja ühise mitmekeelse juurdepääsupunkti osas tehtud edusammude kohta; aruandes hinnatakse eelkõige seda, mil määral on “paindlik kooskõlastamine” olnud edukas | 2008 |

4.

Hinnata üldiseid edusamme Euroopa tasandil:

liikmesriikide edusammude ja Euroopa digitaalse raamatukogu loomisel tehtavate edusammude jälgimine, kasutades nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid näitajaid, mis põhinevad nii riiklikul kui Euroopa tasandil kogutud teabele

alates 2007

aruande esitamine liikmesriikide edusammude ja ühise mitmekeelse juurdepääsupunkti osas tehtud edusammude kohta; aruandes hinnatakse eelkõige seda, mil määral on “paindlik kooskõlastamine” olnud edukas

2008

---

(1)  Tegevusi ja eesmärke sisaldavas ajakavas esitatakse liikmesriikide ja komisjoni eesmärgid, kuid ta ei ole siduv.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/6 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/6

---

Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate resolutsioon, milles käsitletakse ühiste eesmärkide elluviimist noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas, pidades silmas noorte Euroopa kodanikuaktiivsuse kujundamist

(2006/C 297/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU JA NÕUKOGUS KOKKU TULNUD LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis oma 27. juuni 2002. aasta resolutsiooniga (1) vastu avatud koordinatsioonimeetodi, mis on Euroopa noortevaldkonna koostöö uus raamistik, ning kinnitas komisjoni 2001. aasta novembri valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” esiletoodud noortevaldkonna neli temaatilist prioriteetset valdkonda, milleks on osalus, teavitus, vabatahtlik tegevus ning noorte parem mõistmine ja tundmine; |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis oma 27. juuni 2002. aasta resolutsiooniga (1) vastu avatud koordinatsioonimeetodi, mis on Euroopa noortevaldkonna koostöö uus raamistik, ning kinnitas komisjoni 2001. aasta novembri valges raamatus “Uus hoog Euroopa noortele” esiletoodud noortevaldkonna neli temaatilist prioriteetset valdkonda, milleks on osalus, teavitus, vabatahtlik tegevus ning noorte parem mõistmine ja tundmine;

| (2) | Nõukogu võttis oma 25. novembri 2003. aasta resolutsiooniga (2) vastu avatud koordinatsioonimeetodi raames noorte osaluse ja teavitamise ühised eesmärgid ning leppis kokku, et koostab 2005. aasta lõpuks nimetatud eesmärkide rakendamist käsitleva aruande; |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis oma 25. novembri 2003. aasta resolutsiooniga (2) vastu avatud koordinatsioonimeetodi raames noorte osaluse ja teavitamise ühised eesmärgid ning leppis kokku, et koostab 2005. aasta lõpuks nimetatud eesmärkide rakendamist käsitleva aruande;

| (3) | Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis asetleidnud kohtumisel (3) võeti vastu Euroopa noortepakt, mis on üheks Lissaboni eesmärkide elluviimist toetavatest vahenditest; |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Ülemkogu 2005. aasta märtsis asetleidnud kohtumisel (3) võeti vastu Euroopa noortepakt, mis on üheks Lissaboni eesmärkide elluviimist toetavatest vahenditest;

| (4) | Nõukogu leppis oma 24. mai 2005. aasta resolutsiooniga (4) (noorsooteabe valdkonna ühiste eesmärkide täitmise kohta) kokku, et tähelepanu pööratakse noortele suunatud teabestruktuuride võrgustumise suurendamisele ning noorsooteabega tegelevate töötajate pidevale koolitusele; |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu leppis oma 24. mai 2005. aasta resolutsiooniga (4) (noorsooteabe valdkonna ühiste eesmärkide täitmise kohta) kokku, et tähelepanu pööratakse noortele suunatud teabestruktuuride võrgustumise suurendamisele ning noorsooteabega tegelevate töötajate pidevale koolitusele;

| (5) | Nõukogu leppis oma 24. mai 2005. aasta resolutsiooniga (5) (noorte osaluse suurendamise kohta esindusdemokraatia mehhanismides) kokku, et kohtub 2006. aastal, et vaadata läbi antud eesmärgi osas tehtud edusammud, tuginedes osalemise prioriteeti käsitlevatele siseriiklikele aruannetele; |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu leppis oma 24. mai 2005. aasta resolutsiooniga (5) (noorte osaluse suurendamise kohta esindusdemokraatia mehhanismides) kokku, et kohtub 2006. aastal, et vaadata läbi antud eesmärgi osas tehtud edusammud, tuginedes osalemise prioriteeti käsitlevatele siseriiklikele aruannetele;

| (6) | Nõukogu leppis oma 24. mai 2005. aasta resolutsiooniga (6) (Euroopa noortevaldkonna koostöö raames läbiviidavate tegevuste hindamise kohta) kokku meetmed, mida kasutatakse avatud koordinatsioonimeetodi rakendamiskorra edasiarendamiseks; |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu leppis oma 24. mai 2005. aasta resolutsiooniga (6) (Euroopa noortevaldkonna koostöö raames läbiviidavate tegevuste hindamise kohta) kokku meetmed, mida kasutatakse avatud koordinatsioonimeetodi rakendamiskorra edasiarendamiseks;

| (7) | Nõukogu kutsus oma 15. novembri 2005. aasta resolutsiooniga (7) (Euroopa noorte probleemide lahendamise kohta) komisjoni üles arendama struktureeritud dialoogi ning kutsus komisjoni ja liikmesriike üles andma 2009. aastal hinnangut Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistikule; |
| --- | --- |

(7)

Nõukogu kutsus oma 15. novembri 2005. aasta resolutsiooniga (7) (Euroopa noorte probleemide lahendamise kohta) komisjoni üles arendama struktureeritud dialoogi ning kutsus komisjoni ja liikmesriike üles andma 2009. aastal hinnangut Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistikule;

| (8) | Komisjon tegi oma 20. juuli 2006. aasta teatises (8) ettepaneku kinnitada ühiste eesmärkide asjakohasust ja kehtivust noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas ning kohandada ja tõhustada heakskiidetud tegevussuundade elluviimist. Komisjon tegi samuti ettepaneku konkreetsete sammude osas, mille abil saab struktureerida noortega peetavat dialoogi ja tugevdada avatud koordinatsioonimeetodi juhtimist, |
| --- | --- |

(8)

Komisjon tegi oma 20. juuli 2006. aasta teatises (8) ettepaneku kinnitada ühiste eesmärkide asjakohasust ja kehtivust noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas ning kohandada ja tõhustada heakskiidetud tegevussuundade elluviimist. Komisjon tegi samuti ettepaneku konkreetsete sammude osas, mille abil saab struktureerida noortega peetavat dialoogi ja tugevdada avatud koordinatsioonimeetodi juhtimist,

märkides, et:

| 1. | Euroopa Noorte Informatsiooni ja Nõustamisagentuur sätestab oma Euroopa noorteteabe hartas mitmed suunised, mis käsitlevad miinimumstandardeid ja kvaliteedimeetmeid, mis võivad olla osa noortepoliitika osaks oleva noorte teavituse laiaulatuslikust, sidusast ja kooskõlastatud lähenemisviisist; |
| --- | --- |

1.

Euroopa Noorte Informatsiooni ja Nõustamisagentuur sätestab oma Euroopa noorteteabe hartas mitmed suunised, mis käsitlevad miinimumstandardeid ja kvaliteedimeetmeid, mis võivad olla osa noortepoliitika osaks oleva noorte teavituse laiaulatuslikust, sidusast ja kooskõlastatud lähenemisviisist;

| 2. | Euroopa Nõukogu rõhutas oma noorte kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiskondlikus elus osalemise muudetud Euroopa hartas, et väga oluline on luua tingimused tõelise dialoogi ja koostöö toimumiseks noorte ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vahel ning võimaldada noortel ja nende esindajatel aktiivselt osaleda neid mõjutavate poliitikate väljatöötamisel ja elluviimisel, |
| --- | --- |

2.

Euroopa Nõukogu rõhutas oma noorte kohaliku ja piirkondliku tasandi ühiskondlikus elus osalemise muudetud Euroopa hartas, et väga oluline on luua tingimused tõelise dialoogi ja koostöö toimumiseks noorte ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste vahel ning võimaldada noortel ja nende esindajatel aktiivselt osaleda neid mõjutavate poliitikate väljatöötamisel ja elluviimisel,

RÕHUTAVAD, ET:

| 1. | EÜ noorsoo- ja põlvkondade poliitika peaks kajastama Euroopa rahvastikus noorte osakaalu vähenemisest tulenevaid sotsiaalmajanduslikke ja kultuurilisi väljakutseid; |
| --- | --- |

1.

EÜ noorsoo- ja põlvkondade poliitika peaks kajastama Euroopa rahvastikus noorte osakaalu vähenemisest tulenevaid sotsiaalmajanduslikke ja kultuurilisi väljakutseid;

| 2. | valdkondadevaheline noorsoopoliitika omab suurt tähtsust Lissaboni strateegia majanduskasvu, tööhõive ja kodakondsuspoliitika eesmärkide tõhusal rakendamisel; |
| --- | --- |

2.

valdkondadevaheline noorsoopoliitika omab suurt tähtsust Lissaboni strateegia majanduskasvu, tööhõive ja kodakondsuspoliitika eesmärkide tõhusal rakendamisel;

| 3. | noorte osaluse ja teavitamise ühised prioriteedid on hoogustanud riikide noorsoopoliitikat ning on jätkuvalt olulised noortes, eelkõige piiratud võimalustega noortes, kodanikuaktiivsuse edendamisel; |
| --- | --- |

3.

noorte osaluse ja teavitamise ühised prioriteedid on hoogustanud riikide noorsoopoliitikat ning on jätkuvalt olulised noortes, eelkõige piiratud võimalustega noortes, kodanikuaktiivsuse edendamisel;

| 4. | noorteorganisatsioonidel on võtmeroll noorte osaluse soodustamisel ja edendamisel ning noorte täieliku potentsiaali kasutamise toetamisel; |
| --- | --- |

4.

noorteorganisatsioonidel on võtmeroll noorte osaluse soodustamisel ja edendamisel ning noorte täieliku potentsiaali kasutamise toetamisel;

| 5. | noorsoopoliitika arendamiseks on vaja kaasata noori, noorsootöös ja noorteorganisatsioonides tegutsevaid inimesi, ning noortevaldkonnas töötavaid teadlasi — võttes arvesse nende pädevusvaldkondi — poliitikakujundamise alastesse aruteludesse nendes küsimustes, mis mõjutavad noori; |
| --- | --- |

5.

noorsoopoliitika arendamiseks on vaja kaasata noori, noorsootöös ja noorteorganisatsioonides tegutsevaid inimesi, ning noortevaldkonnas töötavaid teadlasi — võttes arvesse nende pädevusvaldkondi — poliitikakujundamise alastesse aruteludesse nendes küsimustes, mis mõjutavad noori;

| 6. | kodanikuaktiivsuse põhimõtet peaks laiendama nii, et see sisaldaks lisaks selle sotsiaalsetele ja poliitilistele mõõtmetele ka selle kultuurilisi, majanduslikke ja arenevaid tehnilisi aspekte; |
| --- | --- |

6.

kodanikuaktiivsuse põhimõtet peaks laiendama nii, et see sisaldaks lisaks selle sotsiaalsetele ja poliitilistele mõõtmetele ka selle kultuurilisi, majanduslikke ja arenevaid tehnilisi aspekte;

| 7. | kodanikuaktiivsuse olemasolevaid erinevaid vorme tuleks käsitleda, kui võimalust tugevdada demokraatiat ja tuua poliitilisse päevakorda uusi teemasid; |
| --- | --- |

7.

kodanikuaktiivsuse olemasolevaid erinevaid vorme tuleks käsitleda, kui võimalust tugevdada demokraatiat ja tuua poliitilisse päevakorda uusi teemasid;

| 8. | noortevaldkonna avatud koordinatsioonimeetodit tuleks tugevdada, et noorsoopoliitika riiklike programmide ja strateegiate väljatöötamise käigus paremini rakendada ühiseid eesmärke. |
| --- | --- |

8.

noortevaldkonna avatud koordinatsioonimeetodit tuleks tugevdada, et noorsoopoliitika riiklike programmide ja strateegiate väljatöötamise käigus paremini rakendada ühiseid eesmärke.

LEPIVAD KOKKU, ET:

| 1. | kinnitatakse 2003. aastal vastuvõetud noorte osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide asjakohasust ja kehtivust; |
| --- | --- |

1.

kinnitatakse 2003. aastal vastuvõetud noorte osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide asjakohasust ja kehtivust;

| 2. | kohandatakse ja täiustatakse noorte osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide osas vastuvõetud tegevussuundasid, mis on kirjeldatud lisas; |
| --- | --- |

2.

kohandatakse ja täiustatakse noorte osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide osas vastuvõetud tegevussuundasid, mis on kirjeldatud lisas;

| 3. | paremini tuleks struktureerida ja edasi arendada foorumeid, mida kasutatakse noorte, noorsootöös ja noorteorganisatsioonides tegutsevate inimeste, ning noortevaldkonnas töötavate teadlastega peetavaks dialoogiks ja aruteluks, tehes seda alates kohalikust tasandist kuni üleeuroopalise tasandini; |
| --- | --- |

3.

paremini tuleks struktureerida ja edasi arendada foorumeid, mida kasutatakse noorte, noorsootöös ja noorteorganisatsioonides tegutsevate inimeste, ning noortevaldkonnas töötavate teadlastega peetavaks dialoogiks ja aruteluks, tehes seda alates kohalikust tasandist kuni üleeuroopalise tasandini;

| 4. | arvesse tuleks võtta noorte seisukohti ja probleeme, tehes seda nii alt kui ülalt algatatud dialoogiprotsessi kaudu, et tagada noorte endi poolt oluliseks peetavate eluaspektide kaasamine; |
| --- | --- |

4.

arvesse tuleks võtta noorte seisukohti ja probleeme, tehes seda nii alt kui ülalt algatatud dialoogiprotsessi kaudu, et tagada noorte endi poolt oluliseks peetavate eluaspektide kaasamine;

| 5. | asjakohaste tasandite poliitika kujundamisel tuleks kindlasti arvesse võtta ka nimetatud struktureeritud dialoogi ja selle tulemusi; |
| --- | --- |

5.

asjakohaste tasandite poliitika kujundamisel tuleks kindlasti arvesse võtta ka nimetatud struktureeritud dialoogi ja selle tulemusi;

| 6. | asutada tuleks mitteametlik foorum, mis koosneb noorte, nõukogu praeguse eesistujariigi ja tulevaste eesistujariikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajatest ning mis peaks kokku tulema korrapäraselt, et tagada noortevaldkonna meetmete sidusus ja järjepidevus; |
| --- | --- |

6.

asutada tuleks mitteametlik foorum, mis koosneb noorte, nõukogu praeguse eesistujariigi ja tulevaste eesistujariikide, Euroopa Parlamendi ja komisjoni esindajatest ning mis peaks kokku tulema korrapäraselt, et tagada noortevaldkonna meetmete sidusus ja järjepidevus;

| 7. | noorte Euroopa kodanikutunde suurendamiseks tuleks ära kasutada teisi algatusi, nagu näiteks komisjoni koostatud demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava (9); |
| --- | --- |

7.

noorte Euroopa kodanikutunde suurendamiseks tuleks ära kasutada teisi algatusi, nagu näiteks komisjoni koostatud demokraatia, dialoogi ja diskussiooni D-kava (9);

| 8. | prioriteetsed küsimused, mida nimetatud struktureeritud dialoogi raames kuni aastani 2009 arutatakse, on sotsiaalne kaasatus ja mitmekesisus 2007. aastal, kultuuridevaheline dialoog 2008. aastal ning jätkuva noorsooalase koostöö perspektiivid 2009. aastal. Nimetatud küsimusi tuleks arutada paralleelselt prioriteetse teemadega, mida käsitletakse noorte avatud koordinatsioonimeetodi ja Euroopa noortepakti raames ning koos noortevaldkonnas kokkulepitud horisontaalsete prioriteetidega, nagu näiteks võitlus diskrimineerimise vastu ja tervishoid. Eesistujariigid määratlevad täpsemalt nimetatud teemasid kooskõlas oma töökavadega. |
| --- | --- |

8.

prioriteetsed küsimused, mida nimetatud struktureeritud dialoogi raames kuni aastani 2009 arutatakse, on sotsiaalne kaasatus ja mitmekesisus 2007. aastal, kultuuridevaheline dialoog 2008. aastal ning jätkuva noorsooalase koostöö perspektiivid 2009. aastal. Nimetatud küsimusi tuleks arutada paralleelselt prioriteetse teemadega, mida käsitletakse noorte avatud koordinatsioonimeetodi ja Euroopa noortepakti raames ning koos noortevaldkonnas kokkulepitud horisontaalsete prioriteetidega, nagu näiteks võitlus diskrimineerimise vastu ja tervishoid. Eesistujariigid määratlevad täpsemalt nimetatud teemasid kooskõlas oma töökavadega.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE ÜLES:

| 1. | valima 2007. aasta märtsi lõpuks välja need osaluse ja teavitamise valdkonna tegevussuunad, millele nad tahavad keskenduda, ning määratlema tegevussuundade rakendamise konkreetsed meetmed ja/või tegevuskavad; |
| --- | --- |

1.

valima 2007. aasta märtsi lõpuks välja need osaluse ja teavitamise valdkonna tegevussuunad, millele nad tahavad keskenduda, ning määratlema tegevussuundade rakendamise konkreetsed meetmed ja/või tegevuskavad;

| 2. | looma ettevalmistavad ja jätkutegevuse mehhanismid, mis tagavad ühiste eesmärkide tõhusa rakendamise koostöös asjakohaste osalejatega, muu hulgas noorte, noorteorganisatsioonide, noortevaldkonnas töötavate teadlaste ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega; |
| --- | --- |

2.

looma ettevalmistavad ja jätkutegevuse mehhanismid, mis tagavad ühiste eesmärkide tõhusa rakendamise koostöös asjakohaste osalejatega, muu hulgas noorte, noorteorganisatsioonide, noortevaldkonnas töötavate teadlaste ning kohalike ja piirkondlike ametiasutustega;

| 3. | edendama kohalikes ja piirkondlikes ametiasutustes, noorteorganisatsioonides ja noorte seas osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide rakendamist ning tegema kohalike ja piirkondlike ametiasutustega tihedat koostööd, et tagada nimetatud eesmärkide võimalikult täieulatuslik rakendamine; |
| --- | --- |

3.

edendama kohalikes ja piirkondlikes ametiasutustes, noorteorganisatsioonides ja noorte seas osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide rakendamist ning tegema kohalike ja piirkondlike ametiasutustega tihedat koostööd, et tagada nimetatud eesmärkide võimalikult täieulatuslik rakendamine;

| 4. | märkima, noorte parema mõistmise ja tundmise ühiseid eesmärke käsitlevate aruannete esitamisel 2008. aasta lõpus, kuidas on rakendatud noorte osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide heakskiidetud tegevussuundasid. |
| --- | --- |

4.

märkima, noorte parema mõistmise ja tundmise ühiseid eesmärke käsitlevate aruannete esitamisel 2008. aasta lõpus, kuidas on rakendatud noorte osaluse ja teavitamise ühiste eesmärkide heakskiidetud tegevussuundasid.

VÕTAVAD TEADMISEKS, ET KOMISJON KAVATSEB:

| 1. | käivitada eurobaromeetri uuringu noorte kohta; |
| --- | --- |

1.

käivitada eurobaromeetri uuringu noorte kohta;

| 2. | mobiliseerida Euroopa noorsooteabevõrke (10) struktureeritud dialoogi toetamiseks; |
| --- | --- |

2.

mobiliseerida Euroopa noorsooteabevõrke (10) struktureeritud dialoogi toetamiseks;

| 3. | edasi arendada Euroopa noorteportaali; |
| --- | --- |

3.

edasi arendada Euroopa noorteportaali;

| 4. | korraldada koos osalevate riikide asjakohaste partneritega korrapäraselt Euroopa noortenädalat, kus osalevad volinikud ja teiste Euroopa institutsioonide esindajad, millele võimaluse korral eelnevad konsultatsioonid Euroopa noorteportaalis; |
| --- | --- |

4.

korraldada koos osalevate riikide asjakohaste partneritega korrapäraselt Euroopa noortenädalat, kus osalevad volinikud ja teiste Euroopa institutsioonide esindajad, millele võimaluse korral eelnevad konsultatsioonid Euroopa noorteportaalis;

| 5. | korraldada kohtumisi noortega, kes üldjuhul ei puutu kokku Euroopa institutsioonidega. |
| --- | --- |

5.

korraldada kohtumisi noortega, kes üldjuhul ei puutu kokku Euroopa institutsioonidega.

KUTSUVAD LIIKMESRIIKE JA KOMISJONI ÜLES:

| 1. | tagama, et avatud koordinatsioonimeetodi protsess jääb avatuks ja läbipaistvaks ning et nimetatud protsessi tulemusel saadud teavet kasutatakse kõige paremal viisil; |
| --- | --- |

1.

tagama, et avatud koordinatsioonimeetodi protsess jääb avatuks ja läbipaistvaks ning et nimetatud protsessi tulemusel saadud teavet kasutatakse kõige paremal viisil;

| 2. | arendama ja toetama jätkuvat ja struktureeritud dialoogi, mille eesmärgiks on tagada noorte ja teiste noorsootöö valdkonna asjakohaste osalejate õigeaegne ja tõhus panus poliitikakujundamisse noortele olulistes küsimustes; |
| --- | --- |

2.

arendama ja toetama jätkuvat ja struktureeritud dialoogi, mille eesmärgiks on tagada noorte ja teiste noorsootöö valdkonna asjakohaste osalejate õigeaegne ja tõhus panus poliitikakujundamisse noortele olulistes küsimustes;

| 3. | tegema nimetatud struktureeritud dialoogi arendamisel koostööd asjakohaste osalejatega, muu hulgas kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning haridusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

3.

tegema nimetatud struktureeritud dialoogi arendamisel koostööd asjakohaste osalejatega, muu hulgas kohalike ja piirkondlike ametiasutustega ning haridusasutuste ja valitsusväliste organisatsioonidega;

| 4. | tagama, et struktureeritud dialoog ühendab noorsooküsimustega otseselt või kaudselt seotuid inimesi, mille tulemusena töötatakse välja sidusam ja sektoriteülene lähenemisviis antud küsimustele; |
| --- | --- |

4.

tagama, et struktureeritud dialoog ühendab noorsooküsimustega otseselt või kaudselt seotuid inimesi, mille tulemusena töötatakse välja sidusam ja sektoriteülene lähenemisviis antud küsimustele;

| 5. | soodustama laiahaardelist lähenemisviisi nimetatud dialoogile, mis hõlmab noori, kes on kaasatud erinevates ja uuenduslikes kodanikuaktiivsuse vormides, organiseerumata noori ja piiratud võimalustega noori ning looma tingimusi kõikide noorte võrdseks osalemiseks; |
| --- | --- |

5.

soodustama laiahaardelist lähenemisviisi nimetatud dialoogile, mis hõlmab noori, kes on kaasatud erinevates ja uuenduslikes kodanikuaktiivsuse vormides, organiseerumata noori ja piiratud võimalustega noori ning looma tingimusi kõikide noorte võrdseks osalemiseks;

| 6. | toetama vajaduse korral noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas vastastikuse õppimise alaseid tegevusi, mis hõlmavad ka neid Euroopa riike, mis ei ole ELi liikmesriigid; |
| --- | --- |

6.

toetama vajaduse korral noorte osaluse ja teavitamise valdkonnas vastastikuse õppimise alaseid tegevusi, mis hõlmavad ka neid Euroopa riike, mis ei ole ELi liikmesriigid;

| 7. | looma vabatahtlikkuse alusel Euroopa tasandil töörühma noorte osaluse ja teavitamise alaste ühiste eesmärkide rakendamise mõjude hindamise indikaatorite arutamiseks. Komisjoni palutakse esitada nõukogule aruanne töörühma saavutatud tulemuste kohta; |
| --- | --- |

7.

looma vabatahtlikkuse alusel Euroopa tasandil töörühma noorte osaluse ja teavitamise alaste ühiste eesmärkide rakendamise mõjude hindamise indikaatorite arutamiseks. Komisjoni palutakse esitada nõukogule aruanne töörühma saavutatud tulemuste kohta;

| 8. | kasutama parimal viisil programmi “Aktiivsed noored” 2007 — 2013 struktureeritud dialoogi toetamiseks; |
| --- | --- |

8.

kasutama parimal viisil programmi “Aktiivsed noored” 2007 — 2013 struktureeritud dialoogi toetamiseks;

| 9. | arutama liikmesriikide ja üleeuroopalisel tasandil nimetatud struktureeritud dialoogi rakendamist ja tegema seda 2009. aastal asetleidva Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistiku hindamise kontekstis. |
| --- | --- |

9.

arutama liikmesriikide ja üleeuroopalisel tasandil nimetatud struktureeritud dialoogi rakendamist ja tegema seda 2009. aastal asetleidva Euroopa noortevaldkonna koostöö raamistiku hindamise kontekstis.

---

(1)  EÜT C 168, 13.7.2002, lk 2.

(2)  ELT C 295, 5.12.2003, lk 6.

(3)  7619/1/05. Järeldus 37.

(4)  ELT C 141, 10.6.2005, lk 5.

(5)  ELT C 141, 10.6.2005, lk 3.

(6)  ELT C 141, 10.6.2005, lk 1.

(7)  ELT C 292, 24.11.2005, lk 5.

(8)  11957/06.

(9)  14775/05 ja 9393/06.

(10)  Nagu näiteks ERYICA, EURODESK ja EYCA.

---

LISA

MEETMED NOORTE OSALUSE JA TEAVITAMISE ÜHISTE EESMÄRKIDE RAKENDAMISE TUGEVDAMISEKS

Sõltuvalt iga liikmesriigi tingimustest ja prioriteetidest, ning ilma et see piiraks liikmesriikide riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste erinevaid ülesandeid, võivad tegevussuunad sisaldada järgnevas mittetäielikus loetelus sisalduvaid tegevusi:

TEAVITAMINE

1.   Noorte juurdepääs teabeteenustele

| a) | luua ja edendada — eelkõige teabeteenuste parema kooskõlastamise kaudu oma territooriumil — sidusaid, kõikehõlmavaid ja noortele suunatud teavitusstrateegiaid, mis käsitlevad kõiki olulisi noori puudutavaid küsimusi; |
| --- | --- |

a)

luua ja edendada — eelkõige teabeteenuste parema kooskõlastamise kaudu oma territooriumil — sidusaid, kõikehõlmavaid ja noortele suunatud teavitusstrateegiaid, mis käsitlevad kõiki olulisi noori puudutavaid küsimusi;

| b) | töötada välja veebipõhised teabe- ja nõustamisteenused ning teised noorte teavitamise uuenduslikud lähenemisviisid, nagu näiteks noorte teavitamise mobiilsed üksused, et hõlbustada piiratud võimalustega noorte ligipääsu teabele. |
| --- | --- |

b)

töötada välja veebipõhised teabe- ja nõustamisteenused ning teised noorte teavitamise uuenduslikud lähenemisviisid, nagu näiteks noorte teavitamise mobiilsed üksused, et hõlbustada piiratud võimalustega noorte ligipääsu teabele.

2.   Kvaliteetne teave

| c) | osutada haridust ja koolitusvõimalusi isikutele, kes on vastutavad noorte teavitamise eest; |
| --- | --- |

c)

osutada haridust ja koolitusvõimalusi isikutele, kes on vastutavad noorte teavitamise eest;

| d) | arendada edasi individuaalseid teabe- ja nõustamisteenuseid; |
| --- | --- |

d)

arendada edasi individuaalseid teabe- ja nõustamisteenuseid;

| e) | arendada noorte teabe- ja nõustamisteenuseid, mis vastavad noorte endi vajadustele ning kasutada neid teabekanaleid, mida noored kõige sagedamini kasutavad; |
| --- | --- |

e)

arendada noorte teabe- ja nõustamisteenuseid, mis vastavad noorte endi vajadustele ning kasutada neid teabekanaleid, mida noored kõige sagedamini kasutavad;

| f) | kasutada parimal viisil olemasolevaid suuniseid kvaliteedi miinimumstandardite kohta ja/või välja töötada kvaliteedistandardid, et tagada kõrgekvaliteediline teave; |
| --- | --- |

f)

kasutada parimal viisil olemasolevaid suuniseid kvaliteedi miinimumstandardite kohta ja/või välja töötada kvaliteedistandardid, et tagada kõrgekvaliteediline teave;

| g) | parandada teabe kvaliteedi hindamist; |
| --- | --- |

g)

parandada teabe kvaliteedi hindamist;

| h) | püüda tagada, et noortevaldkonnas teostatud teadusuuringute tulemused on arusaadaval ja kasutajasõbralikul viisil kättesaadavad. |
| --- | --- |

h)

püüda tagada, et noortevaldkonnas teostatud teadusuuringute tulemused on arusaadaval ja kasutajasõbralikul viisil kättesaadavad.

3.   Noorte osalus teavitustegevuses

| i) | julgustada noorteorganisatsioone levitama teavet nende keskse rolli kohta kodanikuühiskonna ehitamisel; |
| --- | --- |

i)

julgustada noorteorganisatsioone levitama teavet nende keskse rolli kohta kodanikuühiskonna ehitamisel;

| j) | suurendada noorte osalust riiklike teabestrateegiate väljatöötamises ja hindamises; |
| --- | --- |

j)

suurendada noorte osalust riiklike teabestrateegiate väljatöötamises ja hindamises;

| k) | julgustada noori osalema neile suunatud ja neile huvipakkuva teabe kogumisel, koostamisel ja levitamisel ning sellega seonduvates nõustamistegevustes. |
| --- | --- |

k)

julgustada noori osalema neile suunatud ja neile huvipakkuva teabe kogumisel, koostamisel ja levitamisel ning sellega seonduvates nõustamistegevustes.

OSALUS

1.   Noorte osalus kodanikuühiskonnas

| a) | luua sobivad tingimused noorteorganisatsioonide ja noorte algatusrühmade tegutsemiseks, näiteks osutades neile kas rahalist abi või tegevuseks vajalikke vahendeid; |
| --- | --- |

a)

luua sobivad tingimused noorteorganisatsioonide ja noorte algatusrühmade tegutsemiseks, näiteks osutades neile kas rahalist abi või tegevuseks vajalikke vahendeid;

| b) | julgustada kõigile noortele laiaulatuslike ja võrdsete osalusvõimaluste osutamist; |
| --- | --- |

b)

julgustada kõigile noortele laiaulatuslike ja võrdsete osalusvõimaluste osutamist;

| c) | julgustada noori ja noorteorganisatsioone looma ülemaailmseid partnerlusi; |
| --- | --- |

c)

julgustada noori ja noorteorganisatsioone looma ülemaailmseid partnerlusi;

| d) | määratleda uued osalusvormid ja toetada neid tugevdavaid katseprojekte; |
| --- | --- |

d)

määratleda uued osalusvormid ja toetada neid tugevdavaid katseprojekte;

| e) | edendada struktureeritud dialoogi noortega neile huvipakkuvates küsimustes ning kaasata konsultatsiooniprotsessi nii riiklikud noortenõukogud kui noored, kes on kaasatud kodanikuaktiivsuse uutesse vormidesse, nagu näiteks võrgustikesse ja algatusrühmadesse; |
| --- | --- |

e)

edendada struktureeritud dialoogi noortega neile huvipakkuvates küsimustes ning kaasata konsultatsiooniprotsessi nii riiklikud noortenõukogud kui noored, kes on kaasatud kodanikuaktiivsuse uutesse vormidesse, nagu näiteks võrgustikesse ja algatusrühmadesse;

| f) | toetada kohalike osalusstruktuuride, nagu näiteks noortenõukogude, mis süsteemselt kaasavad noori kohalikesse poliitikakujundamise organitesse ning mobiliseerivad piirkondlike ja kohalike ametiasutuste toetust, arendamist ja nendevaheliste võrkude loomist; |
| --- | --- |

f)

toetada kohalike osalusstruktuuride, nagu näiteks noortenõukogude, mis süsteemselt kaasavad noori kohalikesse poliitikakujundamise organitesse ning mobiliseerivad piirkondlike ja kohalike ametiasutuste toetust, arendamist ja nendevaheliste võrkude loomist;

| g) | tagada, et noortega konsulteeritakse süstemaatiliselt küsimustes, mis neile huvi pakuvad, ning julgustada kohalike noortealgatuste arengut ja rakendamist; |
| --- | --- |

g)

tagada, et noortega konsulteeritakse süstemaatiliselt küsimustes, mis neile huvi pakuvad, ning julgustada kohalike noortealgatuste arengut ja rakendamist;

| h) | luua valdkondadevahelisi poliitikaid riiklikul tasandil ja kaasata noored nende rakendamisse; |
| --- | --- |

h)

luua valdkondadevahelisi poliitikaid riiklikul tasandil ja kaasata noored nende rakendamisse;

| i) | uurida veebipõhiste ühenduste loomise võimalusi; |
| --- | --- |

i)

uurida veebipõhiste ühenduste loomise võimalusi;

| j) | arendada vahendeid osaluse edendamiseks, nagu näiteks osalusmehhanismide juhised või interaktiivsed poliitikaosaluse foorumid internetis. |
| --- | --- |

j)

arendada vahendeid osaluse edendamiseks, nagu näiteks osalusmehhanismide juhised või interaktiivsed poliitikaosaluse foorumid internetis.

2.   Suurem noorte osalus esindusdemokraatia süsteemis

| k) | välja töötada praktilisi meetmeid noorte osaluse suurendamiseks esindusdemokraatia institutsioonides, austades samas väärtusi nagu inimväärikus, vabadus, demokraatia ja võrdsus; |
| --- | --- |

k)

välja töötada praktilisi meetmeid noorte osaluse suurendamiseks esindusdemokraatia institutsioonides, austades samas väärtusi nagu inimväärikus, vabadus, demokraatia ja võrdsus;

| l) | kasutada paremini ära infotehnoloogiat, et hõlbustada noorte osalemist kohaliku, riikliku, piirkondliku ja üleeuroopalise tasandi valimistel; |
| --- | --- |

l)

kasutada paremini ära infotehnoloogiat, et hõlbustada noorte osalemist kohaliku, riikliku, piirkondliku ja üleeuroopalise tasandi valimistel;

| m) | vajaduse korral kaaluda valimisõigusliku vanuse vähendamist käsitleva mõttevahetuse pidamist ja kasutada täiel määral ära mõnedes liikmesriikides omandatud kogemusi. |
| --- | --- |

m)

vajaduse korral kaaluda valimisõigusliku vanuse vähendamist käsitleva mõttevahetuse pidamist ja kasutada täiel määral ära mõnedes liikmesriikides omandatud kogemusi.

3.   Erinevate osaluse õppimise vormide toetamine

| n) | luua sünergia haridusvaldkonnas rakendatavate meetmetega. Euroopa tasandil saaks seda saavutada läbi tihedamate sidemete hariduse ja koolituse avatud koordinatsioonimeetodiga. Liikmesriigid peaksid välja töötama asjakohased meetmed riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, näiteks kodanikuaktiivsuse kujundamise algatused koolides; |
| --- | --- |

n)

luua sünergia haridusvaldkonnas rakendatavate meetmetega. Euroopa tasandil saaks seda saavutada läbi tihedamate sidemete hariduse ja koolituse avatud koordinatsioonimeetodiga. Liikmesriigid peaksid välja töötama asjakohased meetmed riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, näiteks kodanikuaktiivsuse kujundamise algatused koolides;

| o) | osutada noortele mitteformaalseid õppevõimalusi, mis suurendavad nende osalust kodanikuühiskonna arendamises ning tugevdavad kooli sidemeid kodanikuühiskonna, noorteorganisatsioonide ja kohaliku tasandi noorsootööga. Erilist tähelepanu tuleks pöörata piiratud võimalustega noortele; |
| --- | --- |

o)

osutada noortele mitteformaalseid õppevõimalusi, mis suurendavad nende osalust kodanikuühiskonna arendamises ning tugevdavad kooli sidemeid kodanikuühiskonna, noorteorganisatsioonide ja kohaliku tasandi noorsootööga. Erilist tähelepanu tuleks pöörata piiratud võimalustega noortele;

| p) | töötada välja, hinnata ja levitada parimaid tavasid demokraatiahariduse ja noorte osaluse valdkondades. |
| --- | --- |

p)

töötada välja, hinnata ja levitada parimaid tavasid demokraatiahariduse ja noorte osaluse valdkondades.

---

Komisjon

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/11 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/11

---

Euro vahetuskurss (1)

6. detsember 2006

(2006/C 297/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3274 |
| JPY | Jaapani jeen | 152,66 |
| DKK | Taani kroon | 7,4561 |
| GBP | Inglise nael | 0,67540 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,0757 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5888 |
| ISK | Islandi kroon | 91,74 |
| NOK | Norra kroon | 8,1350 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5781 |
| CZK | Tšehhi kroon | 28,015 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 255,40 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,6984 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8111 |
| RON | Rumeenia leu | 3,4368 |
| SIT | Sloveenia talaar | 239,66 |
| SKK | Slovakkia kroon | 35,465 |
| TRY | Türgi liir | 1,9201 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6892 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5177 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,3129 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,9429 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0447 |
| KRW | Korea won | 1 216,16 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,4459 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,3848 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3569 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 105,89 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7116 |
| PHP | Filipiini peeso | 65,713 |
| RUB | Vene rubla | 34,8160 |
| THB | Tai baht | 47,342 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3274

JPY

Jaapani jeen

152,66

DKK

Taani kroon

7,4561

GBP

Inglise nael

0,67540

SEK

Rootsi kroon

9,0757

CHF

Šveitsi frank

1,5888

ISK

Islandi kroon

91,74

NOK

Norra kroon

8,1350

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5781

CZK

Tšehhi kroon

28,015

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

255,40

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,6984

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8111

RON

Rumeenia leu

3,4368

SIT

Sloveenia talaar

239,66

SKK

Slovakkia kroon

35,465

TRY

Türgi liir

1,9201

AUD

Austraalia dollar

1,6892

CAD

Kanada dollar

1,5177

HKD

Hong Kongi dollar

10,3129

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,9429

SGD

Singapuri dollar

2,0447

KRW

Korea won

1 216,16

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,4459

CNY

Hiina jüaan

10,3848

HRK

Horvaatia kuna

7,3569

IDR

Indoneesia ruupia

12 105,89

MYR

Malaisia ringit

4,7116

PHP

Filipiini peeso

65,713

RUB

Vene rubla

34,8160

THB

Tai baht

47,342

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/12 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/12

---

Teade, mis käsitleb ühenduses kehtivate dumpingu- ja subsiidiumivastaste meetmete ning kaitsemeetmete kohaldamist ning nende meetmete võimalikku läbivaatamist pärast Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia vastuvõtmisega seotud laienemist

(2006/C 297/04)

1. jaanuaril 2007 toimuva laienemise järel hakatakse automaatselt praegu kehtivaid dumpingu- ja subsiidiumivastaseid meetmeid ja kaitsemeetmeid kohaldama impordi suhtes kahekümne seitsme liikmelisse laienenud ühendusse. Seega kohaldatakse neid meetmeid ka impordi suhtes kahte uude liikmesriiki (1). Laienemise ajal on menetluses paljud enne 1. jaanuari 2007 algatatud uurimised. Kui sellised uurimised peaksid tingima meetmete võtmise, kohaldatakse neid meetmeid ühetaoliselt/samuti impordi suhtes ühenduse kahekümne seitsmesse liikmesriiki.

Komisjon teatab, et on valmis dumpingu- ja subsiidiumivastaseid meetmeid ja kaitsemeetmeid läbi vaatama vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (2) artikli 11 lõikele 3, määruse (EÜ) nr 2026/97 (3) artiklile 19 ning määruse (EÜ) nr 3285/94 (4) artiklile 23, juhul kui mõni asjaosaline seda taotleb ning esitab tõendid, et meetmed peaksid uusi liikmesriike hõlmavale teabele põhinedes praegustest oluliselt erinema. Sellega seoses tuleks märkida, et laienemine iseenesest, ilma selliste tõenditeta, ei ole piisav põhjus läbivaatamise algatamiseks. Huvitatud isikutel palutakse külastada kaubanduse peadirektoraadi kaubanduskaitse ja laienemise teemalist veebisaiti aadressil:

http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/tdi_enlarg/index_en.htm, kust on võimalik leida põhjalikumat teavet ning üksikasju abiteenistuse kohta.

---

(1)  Bulgaaria Vabariik ja Rumeenia.

(2)  Viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12. 2005, lk. 17).

(3)  Viimati muudetud nõukogu 8. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3. 2004, lk 12).

(4)  Viimati muudetud nõukogu 13. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2200/2004 (ELT L 374, 22.12. 2004, lk 1).

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/13 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/13

---

TEATIS IMPORTIJATELE

Montenegrost pärit toodete importimine ühendusse

(2006/C 297/05)

20. jaanuaril 2004. aastal Euroopa Liidu Teatajas C 14 lk 2 avaldatud teatises importijatele soovitas komisjon ettevõtjatel, kes esitavad päritolu kohta dokumentaalsed tõendid, et tagada kõigile Serbiast ja Montenegrost pärit toodetele sooduskohtlemine, võtta kõik vajalikud ettevaatusabinõud, sest kõnealuste kaupade lubamisega vabasse ringlusse võib kaasneda tollivõlg. Teatis põhines kahtlustel, et sooduskorra alusel Serbiast ja Montenegrost imporditud toodete päritolustaatust oleks tulnud ühenduse õiguse alusel tegelikult ja nõuetekohaselt kontrollida. Teatist ei kohaldatud Kosovo suhtes, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244.

Nõukogu 14. novembri 2005. aasta määrusega (EÜ) 1946/2005 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2000, millega kehtestatakse erandlikud kaubandusmeetmed Euroopa Liidu stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis osalevate või sellega seotud riikide ja territooriumide suhtes) võeti alates 1. jaanuarist 2006 seoses autonoomsete kaubandusmeetmetega vastavalt kolmele eraldi tolliterritooriumile kasutusele kolm eraldi päritolustaatust: Serbia päritolustaatus, Montenegro päritolustaatus ja Kosovo päritolustaatus. Kõnealune eristamine jääb kehtima pärast eelmise aasta maikuu otsust Montenegro sõltumatuse kohta.

Komisjoni talituste poolt Serbias ja Montenegros korraldatud järelevalvemissiooni põhijäreldustest nähtub, et Serbias on olemas tolliasutuste jaoks vajalikud tegurid, et toodete eksportimisel ühendusse ja muudesse Balkani riikidesse nõuetekohaselt hallata ja kontrollida sooduskorda. Montenegros on siiski vaja tõhustada õiguslikke aspekte ja päritolustaatuse kontrollimistavasid.

Kuna sooduskorra nõuetekohase toimimise tingimused Serbias on taastatud, tühistatakse Serbia puhul Serbiast ja Montenegrost toodete importimist ühendusse käsitlev teatis importijatele. Kõnealune teatis kehtib aga edasi Montenegrost toodete importimise puhul ühendusse. Teatist ei kohaldatud Kosovo suhtes, nagu see on määratletud ÜRO Julgeolekunõukogu 10. juuni 1999. aasta resolutsiooniga nr 1244.

Seepärast soovitatakse ühenduse ettevõtjatel, kes esitavad päritolu kohta dokumentaalsed tõendid, et tagada kõigile Montenegrost pärit toodetele sooduskohtlemine, võtta kõik vajalikud ettevaatusabinõud, sest kõnealuste kaupade lubamisega vabasse ringlusse võib kaasneda tollivõlg.

Käesoleva tekstiga asendatakse tekst, mis on avaldatud 20. jaanuaril 2004. aastal Euroopa Liidu Teatajas C 14, lk 2.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/14

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/06)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12.10.2006 |
| --- | --- |
| Abi number | N 53/06 |
| Liikmesriik | Belgia |
| Piirkond | Flandria |
| Nimetus | „Proefproject van het Vlaamse Gewest voor subsidies voor het vervoer van containers via binnenvaart en estuaire vaart van en naar de Vlaamse kusthavens”. |
| Õiguslik alus | Besluit van de Vlaamse regering tot toekenning van een toelage voor het transport via binnenvaart en estuaire vaart van de Vlaamse kusthavens naar het hinterland |
| Meetme liik | abikava |
| Eesmärk | — | saavutada üleminek maanteeveolt siseveekogudel toimuvale transpordile; |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12.10.2006

Abi number

N 53/06

Liikmesriik

Belgia

Piirkond

Flandria

Nimetus

„Proefproject van het Vlaamse Gewest voor subsidies voor het vervoer van containers via binnenvaart en estuaire vaart van en naar de Vlaamse kusthavens”.

Õiguslik alus

Besluit van de Vlaamse regering tot toekenning van een toelage voor het transport via binnenvaart en estuaire vaart van de Vlaamse kusthavens naar het hinterland

Meetme liik

abikava

Eesmärk

—

saavutada üleminek maanteeveolt siseveekogudel toimuvale transpordile;

| — | hüvitada väliskulud, mida maanteveoga ei kaasne; |
| --- | --- |

—

hüvitada väliskulud, mida maanteveoga ei kaasne;

| — | saavutada käivitusperioodi lõppedes piisavalt aktiivne kaubaliiklus, et konteinerite liinivedu Flaami rannikuäärsete sadamate ja sisemaa vahel saaks korraldada ilma riigipoolse sekkumiseta. |
| --- | --- |

—

saavutada käivitusperioodi lõppedes piisavalt aktiivne kaubaliiklus, et konteinerite liinivedu Flaami rannikuäärsete sadamate ja sisemaa vahel saaks korraldada ilma riigipoolse sekkumiseta.

Abi vorm

otsetoetus

Eelarve

6 240 776 EUR kolmeks aastaks.

Osatähtsus

Suudmealal kasutatavate laevade ehitamiseks ja ümberehitamiseks 20 % kogukuludest. Stardiabiks 1,14 % ja 3,16 % transpordi kogukuludest TEU konteineri kohta, mille sihtkohaks on vastavalt Flandria ja Reini piirkond.

Kestus (periood)

2006-2008

Majandusharud

Siseeveetransport

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Flandria piirkond ettevõtte Waterwegen en Zeekanaal S.A. kaudu.

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.9.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 223/06 |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Piirkond | Martinique'i piirkond |
| Nimetus | Régime d'aides sociales à caractère individuel au profit de certaines catégories de passagers des liaisons aériennes régulières entre la Martinique et la métropole, en application de l'article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer |
| Õiguslik alus | Article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer; décret no 2004-100 du 30 janvier 2004 relatif à la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; arrêté du 7 février 2006 fixant pour l'année 2006 la répartition de la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1012 du 15 juin 2004 portant dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1711 du 6 octobre 2004 portant autorisation de signer des conventions avec les agences de voyage dans le cadre de la mise en place du dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 05-1742 du 25 octobre 2005 portant modification du dispositif d'aide au voyage aérien |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Parandada Martinique'i elanike liikumisvõimalusi saare ja Prantsusmaa vahel. |
| Abi vorm | Hüvitatakse 50 % edasi-tagasi lennupileti maksumusest. |
| Eelarve | Ligikaudu 5 miljonit EUR aastas. |
| Osatähtsus | 50% edasi-tagasi lennupileti maksumusest |
| Kestus | 10 aastat |
| Majandusharud | Õhutransport |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Conseil régional de la Martinique — Hôtel de Région — Plateau Roy-Cluny |
| Rue Defferre — BP 601 F-97200 |
| Fort-de-France |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.9.2006

Abi nr

N 223/06

Liikmesriik

Prantsusmaa

Piirkond

Martinique'i piirkond

Nimetus

Régime d'aides sociales à caractère individuel au profit de certaines catégories de passagers des liaisons aériennes régulières entre la Martinique et la métropole, en application de l'article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer

Õiguslik alus

Article 60 de la loi no 2003-660 du 21 juillet 2003 de programme pour l'outre-mer; décret no 2004-100 du 30 janvier 2004 relatif à la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; arrêté du 7 février 2006 fixant pour l'année 2006 la répartition de la dotation de continuité territoriale instituée par l'article 60 de la loi de programme pour l'outre-mer; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1012 du 15 juin 2004 portant dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 04-1711 du 6 octobre 2004 portant autorisation de signer des conventions avec les agences de voyage dans le cadre de la mise en place du dispositif de continuité territoriale; délibération du conseil régional de la Martinique no 05-1742 du 25 octobre 2005 portant modification du dispositif d'aide au voyage aérien

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Parandada Martinique'i elanike liikumisvõimalusi saare ja Prantsusmaa vahel.

Abi vorm

Hüvitatakse 50 % edasi-tagasi lennupileti maksumusest.

Eelarve

Ligikaudu 5 miljonit EUR aastas.

Osatähtsus

50% edasi-tagasi lennupileti maksumusest

Kestus

10 aastat

Majandusharud

Õhutransport

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Conseil régional de la Martinique — Hôtel de Région — Plateau Roy-Cluny

Rue Defferre — BP 601 F-97200

Fort-de-France

Muu teave

Aruanne

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.7.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 279/06 |
| Liikmesriik | Slovakkia |
| Nimetus | SEN Films s.r.o. |
| Õiguslik alus | a) | Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov, |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.7.2006

Abi nr

N 279/06

Liikmesriik

Slovakkia

Nimetus

SEN Films s.r.o.

Õiguslik alus

a)

Zákon č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov,

| b) | Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 - § 4 ods. 1, písm. d), |
| --- | --- |

b)

Zákon č. 231/1999 Z. z. o štátnej pomoci v znení zákona č. 203/2004 - § 4 ods. 1, písm. d),

| c) | Výnos MK SR - 12947/05-110/30493 zo 16. novembra 2005 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR |
| --- | --- |

c)

Výnos MK SR - 12947/05-110/30493 zo 16. novembra 2005 o poskytovaní dotácií v pôsobnosti MK SR

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Kultuuri edendamine

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 9 mln SKK; Kavandatud abi kogusumma: 30,6 mln SKK

Abi osatähtsus

29,4 %

Kestus

31. detsember 2006

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky, Námestie SNP č. 33, SK-813 31 Bratislava 1

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 12.10.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 348/2006 |
| Liikmesriik | Holland |
| Nimetus | Overgangsbudget voor de liberalisatie van de markt voor inburgeringscursussen voor recente immigranten |
| Õiguslik alus | Artikel 60 Wetsvoorstel
  Ministeriële Regeling
  Kamerstukken 2005-2006 30308 nr. 2 & 3. |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 2007: 62 mln EUR, 2008: 40 mln EUR, 2009: 20 mln EUR; Kavandatud abi kogusumma: 122 mln EUR |
| Kestus | 1. jaanuar 2007 - 31. detsember 2009 |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap |
| Postbus 16375, 2500 BJ Den Haag, Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

12.10.2006

Abi nr

N 348/2006

Liikmesriik

Holland

Nimetus

Overgangsbudget voor de liberalisatie van de markt voor inburgeringscursussen voor recente immigranten

Õiguslik alus

Artikel 60 Wetsvoorstel

Ministeriële Regeling

Kamerstukken 2005-2006 30308 nr. 2 & 3.

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 2007: 62 mln EUR, 2008: 40 mln EUR, 2009: 20 mln EUR; Kavandatud abi kogusumma: 122 mln EUR

Kestus

1. jaanuar 2007 - 31. detsember 2009

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerie van Onderwijs, Cultuur en Wetenschap

Postbus 16375, 2500 BJ Den Haag, Nederland

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.9.2006 |
| --- | --- |
| Abi number | N 387/06 |
| Liikmesriik | Slovaki Vabariik |
| Piirkond | Nitriansky kraj |
| Nimetus | Renty (t. j. odškodnenia za pracovné úrazy a choroby z povolania) pre Hornonitrianske bane Prievidza, a.s. Prievidza |
| Õiguslik alus | Článok 7 nariadenia Rady (ES) č. 1407/2002 o štátnej pomoci pre uhoľný priemysel v kombinácii s číslom 1 písm. f) prílohy k nariadeniu |
| Meetme liik | individuaalne abi |
| Eesmärk | hüvitis üleläinud kohustuste täitjale |
| Abi vorm | otsetoetus |
| Eelarve | 39,9 miljonit SKK |
| Kestus | 1.1.2005–31.12.2005 |
| Majandusharud | söetööstus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.9.2006

Abi number

N 387/06

Liikmesriik

Slovaki Vabariik

Piirkond

Nitriansky kraj

Nimetus

Renty (t. j. odškodnenia za pracovné úrazy a choroby z povolania) pre Hornonitrianske bane Prievidza, a.s. Prievidza

Õiguslik alus

Článok 7 nariadenia Rady (ES) č. 1407/2002 o štátnej pomoci pre uhoľný priemysel v kombinácii s číslom 1 písm. f) prílohy k nariadeniu

Meetme liik

individuaalne abi

Eesmärk

hüvitis üleläinud kohustuste täitjale

Abi vorm

otsetoetus

Eelarve

39,9 miljonit SKK

Kestus

1.1.2005–31.12.2005

Majandusharud

söetööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 7.6.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 622/2005 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Nimetus | Steunregeling voor de aanpassing van het Europese signaleringssysteem (ETCS) in series goederenlocomotieven |
| Õiguslik alus | Regeling, houdende bepalingen voor de subsidiëring van ombouw en typekeuring van ETCS in goederenlocomotieven |
| Eesmärk | Rahalise abi andmine Euroopa rongijuhtimissüsteemi kohaldamiseks nende seeriate kaubavedurites, mis hakkavad sõitma uuel Betuwe liinil. |
| Eelarve | 15 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | 50 % abikõlblikest kuludest |
| Kestus | 2006 — 2007 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

7.6.2006

Abi nr

N 622/2005

Liikmesriik

Madalmaad

Nimetus

Steunregeling voor de aanpassing van het Europese signaleringssysteem (ETCS) in series goederenlocomotieven

Õiguslik alus

Regeling, houdende bepalingen voor de subsidiëring van ombouw en typekeuring van ETCS in goederenlocomotieven

Eesmärk

Rahalise abi andmine Euroopa rongijuhtimissüsteemi kohaldamiseks nende seeriate kaubavedurites, mis hakkavad sõitma uuel Betuwe liinil.

Eelarve

15 miljonit EUR

Abi osatähtsus

50 % abikõlblikest kuludest

Kestus

2006 — 2007

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.9.2006 |
| --- | --- |
| Abi nr | NN 9/2006 |
| Liikmesriik | Slovakkia Vabariik |
| Nimetus | Riigiabi söetööstusele |
| Õiguslik alus | Zákon č. 461/2003 |
| Eesmärk | Kaevanduste sulgemine |
| Eelarve | 191 miljonit SKK |
| Kestus | 2004 kuni 2010 |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.9.2006

Abi nr

NN 9/2006

Liikmesriik

Slovakkia Vabariik

Nimetus

Riigiabi söetööstusele

Õiguslik alus

Zákon č. 461/2003

Eesmärk

Kaevanduste sulgemine

Eelarve

191 miljonit SKK

Kestus

2004 kuni 2010

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.4.2004 |
| --- | --- |
| Abi nr | N. 54/2001 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Provincia autonoma di Trento |
| Nimetus | Provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci |
| Õiguslik alus | Deliberazione della giunta provinciale n. 6749 del 12 giugno 1998, concernente provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci — anni 1999 e 2000 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Valdkondlik arendustegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 10,9 mln EUR; Kavandatud abi kogusumma: 21,8 mln EUR |
| Abi osatähtsus | 45 % |
| Kestus | 1. jaanuar 1999 — 31. detsember 2000 |
| Majandusharud | Meelelahutus, kultuur ja sport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Provincia autonoma di Trento — Piazza Dante 15, I-38100 Trento |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.4.2004

Abi nr

N. 54/2001

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Provincia autonoma di Trento

Nimetus

Provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci

Õiguslik alus

Deliberazione della giunta provinciale n. 6749 del 12 giugno 1998, concernente provvidenze per gli impianti a fune e le piste da sci — anni 1999 e 2000

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Valdkondlik arendustegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 10,9 mln EUR; Kavandatud abi kogusumma: 21,8 mln EUR

Abi osatähtsus

45 %

Kestus

1. jaanuar 1999 — 31. detsember 2000

Majandusharud

Meelelahutus, kultuur ja sport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Provincia autonoma di Trento — Piazza Dante 15, I-38100 Trento

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/19

---

RIIGIABI — PRANTSUSMAA

Riigiabi C 47/2006 (ex N 648/2005) — Videomängude loomise suhtes kohaldatav maksusoodustus

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/07)

Käesolevale kokkuvõttele lisatud autentses keeles 22. november 2006 aasta kirjas teatas komisjon Prantsusmaale oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus seoses eespool nimetatud abimeetmega.

Huvitatud pooled võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mida puudutava menetluse komisjon alustab, ühe kuu jooksul käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgneval aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Registry |
| SPA 3, 6/5 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Registry

SPA 3, 6/5

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Prantsusmaale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, märkides selle põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

1.   MEETME KIRJELDUS

Prantsusmaa ametiasutused teatasid 20. detsembril 2005 eelnõust, mis käsitleb videomängu loomise suhtes kohaldatavat maksusoodustust.

Maksusoodustust võivad saada videomängude arendamisega tegelevad stuudiod, olenemata sellest, kas tegu on sõltumatu tarkvaraettevõtja või filiaaliga. Maksusoodustus hõlmab arvuti- või konsoolimänge, mobiiltelefoni- või võrgumänge, hariduslikku või harivate mängude tarkvara ning samuti kultuuriteemalisi CD-ROMe, kui need vastavad teatavatele tingimustele.

Mitte mingil juhul ei anta maksusoodustust pornograafilise või väga vägivaldse sisuga mängudele. Samuti peab videomäng maksusoodustuse saamiseks vastama ühele järgmistest kultuurialastest kriteeriumidest:

| 1. | Videomäng kujutab endast juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandust ja põhineb prantsuskeelsel stsenaariumil. |
| --- | --- |

1.

Videomäng kujutab endast juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandust ja põhineb prantsuskeelsel stsenaariumil.

| 2. | Videomäng on “kvaliteetne, originaalne ja aitab kaasa Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja loomingu väljendamisele videomängude valdkonnas”. Nende tingimuste hindamiseks “uuritakse sisu, stsenaariumi, mängitavuse, menüüs liikumise, interaktiivsuse, kujunduse, helipildi ja graafika kvaliteeti ja originaalsust”. |
| --- | --- |

2.

Videomäng on “kvaliteetne, originaalne ja aitab kaasa Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja loomingu väljendamisele videomängude valdkonnas”. Nende tingimuste hindamiseks “uuritakse sisu, stsenaariumi, mängitavuse, menüüs liikumise, interaktiivsuse, kujunduse, helipildi ja graafika kvaliteeti ja originaalsust”.

Lisaks peab olema täidetud Euroopa kultuuri kriteerium, mida mõõdetakse kategooriateks ja rubriikideks jagatud punktiskaalal vastavalt sellele, kas mäng pärineb Euroopa Liidu liikmesriigist, ning mille alusel tehakse kindlaks, kas videomäng on Euroopa päritolu ja võib seega saada maksusoodustust. Punktiskaalas ei võeta arvesse kulude tekkimise asukohta.

Abikõlblike kulude hulka kuuluvad videomängu loomisega seotud personalikulud (palgad ja sotsiaalkindlustus), heakskiidetud videomängude loomisega otseselt seotud kinnisvara, välja arvatud hoonete kulumi katmiseks eraldatud vahendid ja muud tegevuskulud, mille suuruseks on kehtestatud 75 % personalikuludest.

Selliselt määratletud kulude baasi suhtes kohaldatav maksusoodustusmäär on 20 % abikõlblikest kulude baasist. Kui majandusaasta jooksul saadava maksusoodustuse summa ületab tasutavaid makse, makstakse ülejääk ettevõtjale tagasi. Meetme esialgseks eelarveks hinnatakse 30–60 miljonit EURi aastas. Kava kohaselt kestab meede kuni 31. detsembrini 2008.

2.   MEETMETE HINDAMINE

Kõnealuse maksusoodustusega antakse teatavatele videomängude tootmisega tegelevatele ettevõtjatele maksude vähendamise teel ja seega riigi vahenditest valikuline eelis. Lisaks toimub selles majandusharus liikmesriikide vahel kaubavahetus. Seepärast on teatatud meede EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses riigiabi.

Esiteks peab komisjonil olema võimalik veenduda, et meede ei sisalda sätteid, mis oleksid EÜ asutamislepinguga vastuolus valdkondades, mis ei ole seotud riigiabiga. Näib, et abikõlblike kuludena saab üksnes arvestada maksusoodustust saava ettevõtja kulumi katteks eraldatud vahendeid ja personalikulusid. Samal ajal ei ole selge, kas ja kuidas võetakse arvesse allettevõtjate kulusid, kes võivad asuda muudes liikmesriikides. Komisjon ei saa seega olla kindel, et meede ei ole kulude tekkimise asukoha tõttu diskrimineeriv. Samuti ei ole selge, kas kõnealust maksusoodustust võivad saada Euroopa ettevõtjate filiaalid, mis asuvad püsivalt Prantsusmaal, olenemata nende õiguslikust vormist.

Prantsusmaa ametiasutused leiavad, et teatatud meede on kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega, kuna see kuulub EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktis d osutatud erandi kohaldamisalasse. Selleks et meede vastaks nimetatud artikli alusel riigiabi eeskirjadele, peab ta edendama kultuuri proportsionaalsel ja vajalikul määral.

Komisjon ei välista siiski, et teatavad videomängud võivad kujutada endast kultuuritooteid EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses. Videomängude kuulumine kultuuritoodete hulka sõltub nende sisust ja valikukriteeriumidest, mida Prantsusmaa ametiasutused kasutavad.

Esimese kultuurialase kriteeriumina on Prantsusmaa ametiasutused välja pakkunud, et videomäng peaks kujutama endast juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandust. Mõned näited videomängudest, mis Prantsusmaa ametiasutuste väitel vastavad sellele kriteeriumile, näivad siiski osutavat, et selline määratlus on väga lai ega taga piisaval määral, et ka tegelikult valitakse välja videomängud, mis on juba olemasoleva, Euroopa kultuuripärandisse kuuluva teose mugandus. Euroopa kultuuripärandi määratlust tuleks seega täpsustada.

Teiseks on videomäng abikõlblik juhul, kui ta on “kvaliteetne, originaalne ja aitab kaasa Euroopa kultuurilise mitmekesisuse ja loomingu väljendamisele videomängude valdkonnas”. Sellele kultuurialasele kriteeriumile on samuti võimalik anda lai tõlgendus, mis hõlmaks näiteks simulatsiooni- ja spordimänge, mille kultuuriline sisu on vaieldav. Lisaks võidakse “kvaliteetsuse ja originaalsuse” kriteeriumi kasutada pigem selleks, et valida välja videomängud, mis on meelelahutuslikud ja hea animatsiooniga, mitte tõeliselt kultuuriga seotud.

Seetõttu ei ole komisjon praeguses etapis kindel, kas teatatud meede võimaldab valida välja üksnes videomänge, mis on ka tegelikult kultuurilised, ja vastab seega kultuuri edendamise eesmärgile EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses.

Selleks et kõnealuses abimeetmes määratletud videomängude tootmise edendamist saaks lugeda kultuuriliseks eesmärgiks artikli 87 lõike 3 punkti d tähenduses, peab meede oleme kavandatud nii, et see tagab kultuuri edendamise; see peab eelkõige olema sobiv vahend selle eesmärgi saavutamiseks, mõjuma piisava stiimulina ja olema proportsionaalne. Praeguses etapis leiab komisjon, et Prantsusmaa ametiasutused ei ole esitanud piisavaid andmeid, mis võimaldaksid teha kindlaks, kas meetmel on piisavalt stimuleeriv mõju. Proportsionaalsuse küsimuses märgib komisjon, et kulude pealt arvestatav 20 % maksusoodustus on mõistlik tingimusel, et kõik abikõlblikud kulud määratletakse nõuetekohaselt ja võetakse arvesse ainult tegelikke tootmiskulusid.

Muude tegevuskulude (välja arvatud personalikulud ja kinnisvara kulumi katteks eraldatud vahendid) suuruseks on kehtestatud 75 % personalikuludest. Komisjon kahtleb, kas sellise arvutusviisi kasutamine muude tegevuskulude puhul võimaldab teha kindlaks, kui palju abi saav ettevõtja kulutab tegelikult videomängude loomisele, ning kas see on seega kooskõlas ühenduse riigiabi eeskirjadega.

Lisaks peavad teatatud meetmest tulenevad konkurentsimoonutused ja selle mõju kaubandusele olema piiratud, et abi mõju oleks kokkuvõttes positiivne ja kokkusobiv ühisturuga. Kuna maksusoodustusega vähendatakse Prantsusmaal asuvate videomängusektori ettevõtjate tootmiskulusid, võib see tugevdada nende seisundit, võrreldes teiste Euroopa konkurentidega, eriti Ühendkuningriigis ja Saksamaal. Prantsusmaa ametiasutused ei ole esitanud täpsemaid andmeid kõnealuse meetme mõju kohta ühendusesisesele konkurentsile.

Kõigil eespool nimetatud põhjustel kahtleb komisjon praeguses etapis, kas teatatud meede on kooskõlas ühisturuga vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile d. Komisjon kahtleb ka selles, kas meedet saab lugeda kooskõlas olevaks muude asutamislepingu sätete või teiseste õigusaktide alusel.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib saajalt nõuda igasuguse ebaseadusliku abi tagastamist.

KIRJA TEKST

“Par la présente, la Commission a l'honneur d'informer la France qu'après avoir examiné les informations fournies par vos autorités sur la réforme citée en objet, elle a décidé d'ouvrir la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.

1.   PROCÉDURE

| 1. | Le 20 décembre 2005, les autorités françaises ont notifié la présente mesure d'aide. |
| --- | --- |

1.

Le 20 décembre 2005, les autorités françaises ont notifié la présente mesure d'aide.

| 2. | Par lettre datée du 25 janvier 2006, la Commission a demandé des informations supplémentaires, qui ont été fournies par courrier daté du 15 février 2006. |
| --- | --- |

2.

Par lettre datée du 25 janvier 2006, la Commission a demandé des informations supplémentaires, qui ont été fournies par courrier daté du 15 février 2006.

| 3. | Le 3 mai 2006, une réunion a eu lieu entre les services de la Commission et les autorités françaises. À la suite de cette réunion, les autorités françaises ont apporté des changements à cette mesure, dont elles ont informé la Commission par lettre en date du 12 juin 2006. |
| --- | --- |

3.

Le 3 mai 2006, une réunion a eu lieu entre les services de la Commission et les autorités françaises. À la suite de cette réunion, les autorités françaises ont apporté des changements à cette mesure, dont elles ont informé la Commission par lettre en date du 12 juin 2006.

| 4. | Sur la base de ces changements, la Commission a demandé des informations supplémentaires par lettre datée du 1er août 2006, à laquelle les autorités françaises ont répondu, après une demande d'extension de délai, par courrier daté du 18 septembre 2006. |
| --- | --- |

4.

Sur la base de ces changements, la Commission a demandé des informations supplémentaires par lettre datée du 1er août 2006, à laquelle les autorités françaises ont répondu, après une demande d'extension de délai, par courrier daté du 18 septembre 2006.

2.   DESCRIPTION DE LA MESURE

2.1.   Contexte de la mesure

| 5. | D'après les autorités françaises, la France est historiquement un pays de création de jeux vidéo. Actuellement trois sociétés françaises figurent au rang des tout premiers éditeurs mondiaux: Ubisoft, Atari et Vivendi Universal Games. Outre ces trois éditeurs, près d'une soixantaine de studios de développement indépendants, généralement de taille petite (5-10 personnes) à moyenne (50-60 personnes) participent en France à la création de jeux sur le territoire. |
| --- | --- |

5.

D'après les autorités françaises, la France est historiquement un pays de création de jeux vidéo. Actuellement trois sociétés françaises figurent au rang des tout premiers éditeurs mondiaux: Ubisoft, Atari et Vivendi Universal Games. Outre ces trois éditeurs, près d'une soixantaine de studios de développement indépendants, généralement de taille petite (5-10 personnes) à moyenne (50-60 personnes) participent en France à la création de jeux sur le territoire.

| 6. | Les autorités françaises soulignent par ailleurs que le jeu vidéo s'est affirmé comme “un mode créatif d'expression capable de véhiculer des valeurs sociales, culturelles voire artistiques”. Cela serait particulièrement vrai en France. Selon les autorités françaises, il y a en effet une tradition et un savoir-faire français du jeu vidéo, qui sont tournés vers la création originale et où le graphisme et la jouabilité (“gameplay”) s'inspirent tout à la fois du cinéma et de la bande dessinée. Le jeu vidéo français se distingue aussi par l'importance des jeux à contenu directement culturel ou ludo-éducatif. |
| --- | --- |

6.

Les autorités françaises soulignent par ailleurs que le jeu vidéo s'est affirmé comme “un mode créatif d'expression capable de véhiculer des valeurs sociales, culturelles voire artistiques”. Cela serait particulièrement vrai en France. Selon les autorités françaises, il y a en effet une tradition et un savoir-faire français du jeu vidéo, qui sont tournés vers la création originale et où le graphisme et la jouabilité (“gameplay”) s'inspirent tout à la fois du cinéma et de la bande dessinée. Le jeu vidéo français se distingue aussi par l'importance des jeux à contenu directement culturel ou ludo-éducatif.

| 7. | Or, selon les autorités françaises, l'environnement économique mondial menace les conditions de la création du jeu vidéo en France. La première raison serait d'ordre technologique: la particularité du jeu vidéo est d'être soumise à un cycle technologique court, marqué par le renouvellement tous les cinq ou six ans des consoles de jeu. L'introduction de nouvelles technologies rend chaque cycle de production plus coûteux et plus complexe puisqu'il faut à chaque fois réinventer la chaîne de production. Le dernier changement de consoles au début des années 2000 a ainsi abouti à des budgets de développement des nouveaux produits très supérieurs à ceux de la génération précédente. Or un nouveau cycle industriel est en court, avec les mêmes conséquences économiques pour les producteurs de jeux vidéos. |
| --- | --- |

7.

Or, selon les autorités françaises, l'environnement économique mondial menace les conditions de la création du jeu vidéo en France. La première raison serait d'ordre technologique: la particularité du jeu vidéo est d'être soumise à un cycle technologique court, marqué par le renouvellement tous les cinq ou six ans des consoles de jeu. L'introduction de nouvelles technologies rend chaque cycle de production plus coûteux et plus complexe puisqu'il faut à chaque fois réinventer la chaîne de production. Le dernier changement de consoles au début des années 2000 a ainsi abouti à des budgets de développement des nouveaux produits très supérieurs à ceux de la génération précédente. Or un nouveau cycle industriel est en court, avec les mêmes conséquences économiques pour les producteurs de jeux vidéos.

| 8. | En outre, si les éditeurs français de jeux vidéo sont parmi les premiers au rang mondial, les studios européens et notamment français quant à eux souffrent, selon les autorités françaises, d'un manque de compétitivité par rapport aux autres pays, notamment le Canada Ainsi, pour un même projet, l'écart de coût de développement peut atteindre 33 % entre la France et les États-Unis et 90 % par rapport au Canada. En effet, le Québec a mis en place un crédit d'impôt sur les dépenses de jeux vidéo (37,5 % sur les dépenses de production éligibles), dont semble bénéficier d'ailleurs Ubisoft, qui a installé une filiale dans ce pays. |
| --- | --- |

8.

En outre, si les éditeurs français de jeux vidéo sont parmi les premiers au rang mondial, les studios européens et notamment français quant à eux souffrent, selon les autorités françaises, d'un manque de compétitivité par rapport aux autres pays, notamment le Canada Ainsi, pour un même projet, l'écart de coût de développement peut atteindre 33 % entre la France et les États-Unis et 90 % par rapport au Canada. En effet, le Québec a mis en place un crédit d'impôt sur les dépenses de jeux vidéo (37,5 % sur les dépenses de production éligibles), dont semble bénéficier d'ailleurs Ubisoft, qui a installé une filiale dans ce pays.

| 9. | La concomitance de ces facteurs aurait ainsi provoqué un effondrement du tissu productif français, dont les effectifs seraient en baisse de 50 % depuis 2000. Ainsi une vingtaine de sociétés françaises ont cessé leurs activités entre 2001 et 2004. Cette situation mettrait en péril le secteur de la création de jeux vidéo européenne et française dont la dimension culturelle est essentielle, selon les autorités françaises. Face à ces difficultés, les autorités françaises proposent de mettre en place un mécanisme de soutien à la création de jeux vidéo ayant une dimension culturelle. |
| --- | --- |

9.

La concomitance de ces facteurs aurait ainsi provoqué un effondrement du tissu productif français, dont les effectifs seraient en baisse de 50 % depuis 2000. Ainsi une vingtaine de sociétés françaises ont cessé leurs activités entre 2001 et 2004. Cette situation mettrait en péril le secteur de la création de jeux vidéo européenne et française dont la dimension culturelle est essentielle, selon les autorités françaises. Face à ces difficultés, les autorités françaises proposent de mettre en place un mécanisme de soutien à la création de jeux vidéo ayant une dimension culturelle.

2.2.   Modalités de la mesure

| 10. | La base juridique de la mesure est un projet d'article de loi instaurant un crédit d'impôt pour dépenses dans la création de jeux vidéo, à insérer dans la loi de finances pour 2006. |
| --- | --- |

10.

La base juridique de la mesure est un projet d'article de loi instaurant un crédit d'impôt pour dépenses dans la création de jeux vidéo, à insérer dans la loi de finances pour 2006.

a)   Entreprises et jeux vidéo éligibles

| 11. | Les entreprises éligibles sont celles qui produisent les jeux vidéos, à savoir les studios de développement, indépendants ou filiales d'éditeurs. |
| --- | --- |

11.

Les entreprises éligibles sont celles qui produisent les jeux vidéos, à savoir les studios de développement, indépendants ou filiales d'éditeurs.

| 12. | Les jeux éligibles sont définis comme les logiciels de loisir mis à la disposition du public sur support physique ou en ligne et intégrant des éléments de création artistique et technologique. Ceci recouvre non seulement le jeu vidéo pour PC ou console, mais aussi le jeu mobile, le jeu en ligne multi-joueurs ou non, le logiciel éducatif ou ludo-éducatif et le CD-Rom culturel si il intègre une interactivité et une créativité suffisante. Un montant minimum de 150 000 EUR de coûts de développement a été fixé pour exclure les jeux qui n'ont pas vocation à une commercialisation significative. De plus, pour être admis au bénéfice du crédit d'impôt, les jeux vidéo devront remplir un certain nombre de critères. |
| --- | --- |

12.

Les jeux éligibles sont définis comme les logiciels de loisir mis à la disposition du public sur support physique ou en ligne et intégrant des éléments de création artistique et technologique. Ceci recouvre non seulement le jeu vidéo pour PC ou console, mais aussi le jeu mobile, le jeu en ligne multi-joueurs ou non, le logiciel éducatif ou ludo-éducatif et le CD-Rom culturel si il intègre une interactivité et une créativité suffisante. Un montant minimum de 150 000 EUR de coûts de développement a été fixé pour exclure les jeux qui n'ont pas vocation à une commercialisation significative. De plus, pour être admis au bénéfice du crédit d'impôt, les jeux vidéo devront remplir un certain nombre de critères.

| 13. | Le premier critère sera négatif: seront exclus du bénéfice du crédit d'impôt les jeux vidéo comportant des séquences à caractère pornographique ou de très grande violence. |
| --- | --- |

13.

Le premier critère sera négatif: seront exclus du bénéfice du crédit d'impôt les jeux vidéo comportant des séquences à caractère pornographique ou de très grande violence.

| 14. | Les jeux vidéo éligibles devront par ailleurs avoir une dimension culturelle. Pour ce faire, les jeux vidéo devront satisfaire l'un de deux critères suivants:






  a) | Soit ils développent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français. |
| --- | --- | --- |

14.

Les jeux vidéo éligibles devront par ailleurs avoir une dimension culturelle. Pour ce faire, les jeux vidéo devront satisfaire l'un de deux critères suivants:

a)

Soit ils développent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français.

| b) | Soit ils développent un concept original. Ce critère a été ultérieurement précisé par les autorités françaises: les jeux vidéo sont éligibles sur la base du second critère culturel si ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce critère comprendra “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”. |
| --- | --- |

b)

Soit ils développent un concept original. Ce critère a été ultérieurement précisé par les autorités françaises: les jeux vidéo sont éligibles sur la base du second critère culturel si ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce critère comprendra “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”.

| 15. | S'ajoutera enfin un critère “culturel” européen: un barème de points répartis par catégories et affectés par postes en fonction de la qualité de ressortissant d'un État membre de l'Union européenne déterminera le caractère européen des jeux vidéo et donc leur admissibilité au bénéfice du crédit d'impôt. Sont pris en compte pour le barème non seulement les collaborateurs directement engagés par le producteur de jeu, mais aussi ceux rattachés aux éventuelles entreprises sous-traitantes chargées des opérations de fabrication. Le calcul de ce barème est aussi fait indépendamment de la localisation des dépenses: ainsi les dépenses effectuées auprès d'entreprises sous-traitantes établies en Europe seront éligibles. |
| --- | --- |

15.

S'ajoutera enfin un critère “culturel” européen: un barème de points répartis par catégories et affectés par postes en fonction de la qualité de ressortissant d'un État membre de l'Union européenne déterminera le caractère européen des jeux vidéo et donc leur admissibilité au bénéfice du crédit d'impôt. Sont pris en compte pour le barème non seulement les collaborateurs directement engagés par le producteur de jeu, mais aussi ceux rattachés aux éventuelles entreprises sous-traitantes chargées des opérations de fabrication. Le calcul de ce barème est aussi fait indépendamment de la localisation des dépenses: ainsi les dépenses effectuées auprès d'entreprises sous-traitantes établies en Europe seront éligibles.

b)   Dépenses éligibles

| 16. | Les dépenses éligibles sont définies de façon à correspondre aux dépenses de conception et de création. En sont notamment exclues les dépenses de débogage et de tests avals. Elles recouvrent par contre:






  a) | les charges de personnel (rémunération et charges sociales) afférentes:






  — | au réalisateur, à l'adjoint du réalisateur, au directeur artistique, au directeur technique; |
| --- | --- | --- | --- |

16.

Les dépenses éligibles sont définies de façon à correspondre aux dépenses de conception et de création. En sont notamment exclues les dépenses de débogage et de tests avals. Elles recouvrent par contre:

a)

les charges de personnel (rémunération et charges sociales) afférentes:

—

au réalisateur, à l'adjoint du réalisateur, au directeur artistique, au directeur technique;

| — | aux personnes chargées du scénario et des dialogues, du design et de la conception des niveaux de jeu; |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées du scénario et des dialogues, du design et de la conception des niveaux de jeu;

| — | aux personnes chargées de la programmation; |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées de la programmation;

| — | aux personnes chargées du graphisme et de l'animation; |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées du graphisme et de l'animation;

| — | aux personnes chargées de l'environnement sonore. |
| --- | --- |

—

aux personnes chargées de l'environnement sonore.

| b) | Les dotations aux amortissements des immobilisations, autres que les immeubles, affectées directement à la création de jeux vidéo agréés; |
| --- | --- |

b)

Les dotations aux amortissements des immobilisations, autres que les immeubles, affectées directement à la création de jeux vidéo agréés;

| c) | Les autres dépenses de fonctionnement, établies de façon forfaitaire à 75 % des dépenses de personnel. |
| --- | --- |

c)

Les autres dépenses de fonctionnement, établies de façon forfaitaire à 75 % des dépenses de personnel.

| 17. | Les subventions publiques perçues par les entreprises à raison de dépenses ouvrant droit au crédit d'impôt viendront en diminution de la base de calcul du crédit d'impôt. |
| --- | --- |

17.

Les subventions publiques perçues par les entreprises à raison de dépenses ouvrant droit au crédit d'impôt viendront en diminution de la base de calcul du crédit d'impôt.

c)   Mécanisme d'application du crédit d'impôt

| 18. | C'est à l'assiette de dépenses ainsi définies qu'est appliqué le taux de crédit d'impôt. Le taux du crédit d'impôt est de 20 % de l'assiette des dépenses éligibles. |
| --- | --- |

18.

C'est à l'assiette de dépenses ainsi définies qu'est appliqué le taux de crédit d'impôt. Le taux du crédit d'impôt est de 20 % de l'assiette des dépenses éligibles.

| 19. | Les autorités françaises se proposent par ailleurs d'instituer un plafond par entreprise dans un souci de maîtriser le coût fiscal de la mesure. Dans l'état actuel du projet, les autorités françaises se proposent de fixer ce plafond à 3 millions EUR. Le budget annuel prévisionnel pour ce dispositif est chiffré entre 30 millions EUR et 60 millions EUR. |
| --- | --- |

19.

Les autorités françaises se proposent par ailleurs d'instituer un plafond par entreprise dans un souci de maîtriser le coût fiscal de la mesure. Dans l'état actuel du projet, les autorités françaises se proposent de fixer ce plafond à 3 millions EUR. Le budget annuel prévisionnel pour ce dispositif est chiffré entre 30 millions EUR et 60 millions EUR.

| 20. | Un mécanisme d'agrément est par ailleurs mis en place afin de vérifier les critères de sélection des jeux vidéo. Cette évaluation sera effectuée par un comité d'experts composé de représentants des administrations françaises et de personnalités qualifiées, qui n'appartiendront pas forcément au monde du jeu vidéo, mais qui pourront aussi représenter d'autres disciplines culturelles. Ce groupe d'experts vérifiera l'éligibilité de l'entreprise, du jeu, la nature des dépenses, et le respect des critères culturels énumérés ci-dessus. Ce comité émettra un avis sur la base duquel le Ministère de la Culture et de la Communication émettra son agrément. |
| --- | --- |

20.

Un mécanisme d'agrément est par ailleurs mis en place afin de vérifier les critères de sélection des jeux vidéo. Cette évaluation sera effectuée par un comité d'experts composé de représentants des administrations françaises et de personnalités qualifiées, qui n'appartiendront pas forcément au monde du jeu vidéo, mais qui pourront aussi représenter d'autres disciplines culturelles. Ce groupe d'experts vérifiera l'éligibilité de l'entreprise, du jeu, la nature des dépenses, et le respect des critères culturels énumérés ci-dessus. Ce comité émettra un avis sur la base duquel le Ministère de la Culture et de la Communication émettra son agrément.

| 21. | Les modalités de versement sont les suivantes: le crédit d'impôt est imputé sur l'impôt sur les sociétés dû au titre du premier exercice clos à compter de la date d'agrément provisoire qui est donné au démarrage du projet, puis sur l'impôt sur les sociétés dû au titre de chaque exercice au cours desquelles les dépenses éligibles ont été engagées. L'agrément définitif est délivré lors de la livraison à l'éditeur. Si l'agrément définitif n'est pas délivré dans un délai de 24 mois à compter de la date de délivrance de l'agrément provisoire, l'entreprise doit reverser le crédit d'impôt qu'elle a utilisé. Enfin, lorsque le montant de la réduction d'impôt au titre d'un exercice excède le montant de l'impôt dû, l'excédent est restitué à l'entreprise. |
| --- | --- |

21.

Les modalités de versement sont les suivantes: le crédit d'impôt est imputé sur l'impôt sur les sociétés dû au titre du premier exercice clos à compter de la date d'agrément provisoire qui est donné au démarrage du projet, puis sur l'impôt sur les sociétés dû au titre de chaque exercice au cours desquelles les dépenses éligibles ont été engagées. L'agrément définitif est délivré lors de la livraison à l'éditeur. Si l'agrément définitif n'est pas délivré dans un délai de 24 mois à compter de la date de délivrance de l'agrément provisoire, l'entreprise doit reverser le crédit d'impôt qu'elle a utilisé. Enfin, lorsque le montant de la réduction d'impôt au titre d'un exercice excède le montant de l'impôt dû, l'excédent est restitué à l'entreprise.

| 22. | Le dispositif est initialement prévu pour durer jusqu'au 31 décembre 2008. |
| --- | --- |

22.

Le dispositif est initialement prévu pour durer jusqu'au 31 décembre 2008.

3.   ÉVALUATION DE LA MESURE

3.1.   Qualification des mesures

| 23. | L'article 87 paragraphe 1 du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”. |
| --- | --- |

23.

L'article 87 paragraphe 1 du traité CE dispose: “Sauf dérogations prévues par ledit traité, sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions”.

| 24. | La mesure visée par la présente décision consiste en un crédit d'impôt qui vient en déduction de l'impôt sur les sociétés normalement dû par les bénéficiaires. Le caractère de ressource étatique de cette mesure ne fait donc aucun doute. |
| --- | --- |

24.

La mesure visée par la présente décision consiste en un crédit d'impôt qui vient en déduction de l'impôt sur les sociétés normalement dû par les bénéficiaires. Le caractère de ressource étatique de cette mesure ne fait donc aucun doute.

| 25. | Cette mesure vise à réduire les coûts de production des entreprises bénéficiaires et constitue clairement un avantage qui est par ailleurs sélectif dans la mesure où seul le secteur de production de jeux vidéo peut en bénéficier. Cette mesure constitue donc un avantage sélectif susceptible de créer une distorsion de concurrence au sens de l'Article 87(1) CE. |
| --- | --- |

25.

Cette mesure vise à réduire les coûts de production des entreprises bénéficiaires et constitue clairement un avantage qui est par ailleurs sélectif dans la mesure où seul le secteur de production de jeux vidéo peut en bénéficier. Cette mesure constitue donc un avantage sélectif susceptible de créer une distorsion de concurrence au sens de l'Article 87(1) CE.

| 26. | Par ailleurs, selon les informations sur les parts de marchés fournies par les autorités françaises, et qui ne sont disponibles que pour les éditeurs de jeux vidéo, les trois grands éditeurs français de jeux vidéo, à savoir Ubisoft, Atari et VUGames représentaient respectivement 6,4 %, 3,5 % et 4,4 % des parts de marchés des éditeurs de jeux vidéo en 2005 dans l'ensemble formé par le Royaume-Uni, l'Allemagne, la France, l'Espagne et l'Italie. Les studios établis en France, à qui la mesure est destinée, ne représentent qu'une proportion limitée du chiffre d'affaire de ces éditeurs (25 % pour Ubisoft, 10 % pour Atari et 2 % pour VUGames). Ils n'en représentent donc pas moins une proportion non négligeable de la part de marché de ces éditeurs dans les cinq pays européens mentionnés ci-dessus. À l'évidence, le marché des jeux vidéo n'est donc pas un marché national. L'on peut donc considérer que le crédit d'impôt est susceptible d'affecter les échanges entre États Membres. |
| --- | --- |

26.

Par ailleurs, selon les informations sur les parts de marchés fournies par les autorités françaises, et qui ne sont disponibles que pour les éditeurs de jeux vidéo, les trois grands éditeurs français de jeux vidéo, à savoir Ubisoft, Atari et VUGames représentaient respectivement 6,4 %, 3,5 % et 4,4 % des parts de marchés des éditeurs de jeux vidéo en 2005 dans l'ensemble formé par le Royaume-Uni, l'Allemagne, la France, l'Espagne et l'Italie. Les studios établis en France, à qui la mesure est destinée, ne représentent qu'une proportion limitée du chiffre d'affaire de ces éditeurs (25 % pour Ubisoft, 10 % pour Atari et 2 % pour VUGames). Ils n'en représentent donc pas moins une proportion non négligeable de la part de marché de ces éditeurs dans les cinq pays européens mentionnés ci-dessus. À l'évidence, le marché des jeux vidéo n'est donc pas un marché national. L'on peut donc considérer que le crédit d'impôt est susceptible d'affecter les échanges entre États Membres.

| 27. | Eu égard à ces considérations, il convient de conclure que ces financements constituent des aides d'État au sens du traité. |
| --- | --- |

27.

Eu égard à ces considérations, il convient de conclure que ces financements constituent des aides d'État au sens du traité.

3.2.   Compatibilité des mesures

3.2.1.   Position des autorités françaises

| 28. | Les autorités françaises considèrent que la dérogation visée à l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE s'applique à la mesure notifiée. Cet article précise que peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun les aides destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges et de la concurrence dans la Communauté dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Pour établir que les jeux vidéo éligibles au bénéfice de ce crédit d'impôt constituent des objets culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE, les autorités françaises avancent les arguments suivants:






  a) | Ces jeux vidéo sont conçus sur la base d'un scénario en langue française, ce qui est un véhicule des modes de pensée associés à l'usage de cette langue. |
| --- | --- | --- |

28.

Les autorités françaises considèrent que la dérogation visée à l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE s'applique à la mesure notifiée. Cet article précise que peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun les aides destinées à promouvoir la culture et la conservation du patrimoine, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges et de la concurrence dans la Communauté dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Pour établir que les jeux vidéo éligibles au bénéfice de ce crédit d'impôt constituent des objets culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE, les autorités françaises avancent les arguments suivants:

a)

Ces jeux vidéo sont conçus sur la base d'un scénario en langue française, ce qui est un véhicule des modes de pensée associés à l'usage de cette langue.

| b) | Les jeux vidéo sont une création artistique et technologique. La part des dépenses artistiques devient en effet majoritaire dans la conception du jeu, au détriment des dépenses de programmation qui ne représentent plus qu'un tiers des coûts d'un projet. En effet, une grande partie de ces dépenses porte sur la substance du jeu, à savoir la qualité de l'interaction, autrement dit la jouabilité (“gameplay”). Cet élément essentiel relève de la dimension culturelle, à savoir le talent artistique. |
| --- | --- |

b)

Les jeux vidéo sont une création artistique et technologique. La part des dépenses artistiques devient en effet majoritaire dans la conception du jeu, au détriment des dépenses de programmation qui ne représentent plus qu'un tiers des coûts d'un projet. En effet, une grande partie de ces dépenses porte sur la substance du jeu, à savoir la qualité de l'interaction, autrement dit la jouabilité (“gameplay”). Cet élément essentiel relève de la dimension culturelle, à savoir le talent artistique.

| c) | La dimension culturelle des jeux vidéo transparaît aussi dans les relations complémentaires que ce média a tissées avec le cinéma et qui se manifestent à travers l'utilisation de certaines techniques cinématographiques dans les jeux vidéo (telles que les techniques d'animation), à travers le fait qu'un nombre croissant de jeux vidéo s'inspirent du cinéma et que les jeux vidéos reprennent les modes de narration utilisés au cinéma. |
| --- | --- |

c)

La dimension culturelle des jeux vidéo transparaît aussi dans les relations complémentaires que ce média a tissées avec le cinéma et qui se manifestent à travers l'utilisation de certaines techniques cinématographiques dans les jeux vidéo (telles que les techniques d'animation), à travers le fait qu'un nombre croissant de jeux vidéo s'inspirent du cinéma et que les jeux vidéos reprennent les modes de narration utilisés au cinéma.

| d) | Cette dimension culturelle du jeu vidéo explique par ailleurs la réflexion actuellement en cours en France autour du statut des auteurs dans le jeu vidéo, réflexion qui va dans le sens de la protection des droits de propriété artistique de certains fonctions créatives telles que la réalisation du scénario interactif, la conception graphique et la création de la composition musicale originale. |
| --- | --- |

d)

Cette dimension culturelle du jeu vidéo explique par ailleurs la réflexion actuellement en cours en France autour du statut des auteurs dans le jeu vidéo, réflexion qui va dans le sens de la protection des droits de propriété artistique de certains fonctions créatives telles que la réalisation du scénario interactif, la conception graphique et la création de la composition musicale originale.

| e) | Les autorités françaises soutiennent que la Commission a soutenu cette industrie à travers le programme MEDIA. |
| --- | --- |

e)

Les autorités françaises soutiennent que la Commission a soutenu cette industrie à travers le programme MEDIA.

| f) | En outre, le caractère culturel des jeux vidéo éligibles serait garanti par les critères de sélection décrits au point 14. |
| --- | --- |

f)

En outre, le caractère culturel des jeux vidéo éligibles serait garanti par les critères de sélection décrits au point 14.

| 29. | De plus, les autorités françaises soutiennent par ailleurs que, conformément à la Communication de la Commission sur l'application des règles relatives aux aides d'État aux mesures relevant de la fiscalité directe des entreprises de 1998, ce crédit d'impôt respecte les principes de légalité générale et notamment les principes du Traité interdisant toute discrimination en fonction de la nationalité et assurant la liberté d'établissement, la libre circulation des marchandises et la libre prestation des services. À ce titre, les autorités françaises soulignent qu'aucune discrimination n'est faite entre collaborateurs nationaux et européens. Toutes les entreprises établies en France, quelque soit leur nationalité, peuvent aussi être bénéficiaires du dispositif. |
| --- | --- |

29.

De plus, les autorités françaises soutiennent par ailleurs que, conformément à la Communication de la Commission sur l'application des règles relatives aux aides d'État aux mesures relevant de la fiscalité directe des entreprises de 1998, ce crédit d'impôt respecte les principes de légalité générale et notamment les principes du Traité interdisant toute discrimination en fonction de la nationalité et assurant la liberté d'établissement, la libre circulation des marchandises et la libre prestation des services. À ce titre, les autorités françaises soulignent qu'aucune discrimination n'est faite entre collaborateurs nationaux et européens. Toutes les entreprises établies en France, quelque soit leur nationalité, peuvent aussi être bénéficiaires du dispositif.

| 30. | Enfin, les autorités françaises considèrent que la mesure notifiée n'altère pas les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Tout d'abord, la mesure proposée n'est pas discriminatoire, puisqu'elle permet d'associer les talents de tous les États membres de l'Union, sans traitement différencié en fonction des nationalités. Ensuite, les autorités françaises soutiennent que l'intérêt commun réside dans l'existence et le soutien à une production culturelle de jeux vidéo. Ainsi, même si le Royaume Uni et l'Allemagne ont aussi une industrie du jeux vidéo, la concurrence est aujourd'hui essentiellement extra-communautaire et provient des États-Unis, du Canada, de la Corée du Sud et du Japon. Ainsi, l'impact de la mesure devrait s'apprécier au regard de cette concurrence extra-communautaire. |
| --- | --- |

30.

Enfin, les autorités françaises considèrent que la mesure notifiée n'altère pas les échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Tout d'abord, la mesure proposée n'est pas discriminatoire, puisqu'elle permet d'associer les talents de tous les États membres de l'Union, sans traitement différencié en fonction des nationalités. Ensuite, les autorités françaises soutiennent que l'intérêt commun réside dans l'existence et le soutien à une production culturelle de jeux vidéo. Ainsi, même si le Royaume Uni et l'Allemagne ont aussi une industrie du jeux vidéo, la concurrence est aujourd'hui essentiellement extra-communautaire et provient des États-Unis, du Canada, de la Corée du Sud et du Japon. Ainsi, l'impact de la mesure devrait s'apprécier au regard de cette concurrence extra-communautaire.

3.2.2.   Position de la Commission

| 31. | En premier lieu, et en application du principe établi par la Cour dans l'arrêt Matra (1), la Commission doit s'assurer que les conditions d'accès au crédit d'impôt ne contiennent pas de clauses contraires aux dispositions du traité CE dans des domaines autres que les aides d'État, et notamment qu'elles ne comprennent aucune discrimination en raison de la nationalité. |
| --- | --- |

31.

En premier lieu, et en application du principe établi par la Cour dans l'arrêt Matra (1), la Commission doit s'assurer que les conditions d'accès au crédit d'impôt ne contiennent pas de clauses contraires aux dispositions du traité CE dans des domaines autres que les aides d'État, et notamment qu'elles ne comprennent aucune discrimination en raison de la nationalité.

| 32. | Sur ce point, il convient de noter que la mesure ne paraît contenir aucune restriction quant à la nationalité des personnels employés. Par contre, seules les dotations aux amortissements et les charges de personnels salariés de l'entreprise bénéficiaire du crédit d'impôt semblent être pris en compte dans les coûts éligibles. Il n'apparaît pas clairement si et comment sont pris en compte dans les coûts éligibles les coûts d'entreprises sous-traitantes, qui peuvent être situées dans d'autres États Membres. La Commission ne peut donc à ce stade conclure que la mesure n'introduit aucune discrimination sur la base de la localisation des coûts. |
| --- | --- |

32.

Sur ce point, il convient de noter que la mesure ne paraît contenir aucune restriction quant à la nationalité des personnels employés. Par contre, seules les dotations aux amortissements et les charges de personnels salariés de l'entreprise bénéficiaire du crédit d'impôt semblent être pris en compte dans les coûts éligibles. Il n'apparaît pas clairement si et comment sont pris en compte dans les coûts éligibles les coûts d'entreprises sous-traitantes, qui peuvent être situées dans d'autres États Membres. La Commission ne peut donc à ce stade conclure que la mesure n'introduit aucune discrimination sur la base de la localisation des coûts.

| 33. | Du plus, le fait que les studios de production de jeux vidéo éligibles doivent être établis en France est, compte tenu des règles françaises d'imposition, inhérent à la condition de l'assujettissement en France aux fins de l'impôt sur les sociétés et serait donc justifié par la nature fiscale de la mesure d'aide qui est un crédit d'impôt. Il reste néanmoins à vérifier que les établissements stables français d'entreprises européennes pourraient elles aussi bénéficier du crédit d'impôt quelque soit leur forme juridique. |
| --- | --- |

33.

Du plus, le fait que les studios de production de jeux vidéo éligibles doivent être établis en France est, compte tenu des règles françaises d'imposition, inhérent à la condition de l'assujettissement en France aux fins de l'impôt sur les sociétés et serait donc justifié par la nature fiscale de la mesure d'aide qui est un crédit d'impôt. Il reste néanmoins à vérifier que les établissements stables français d'entreprises européennes pourraient elles aussi bénéficier du crédit d'impôt quelque soit leur forme juridique.

| 34. | En conclusion, à ce stade, la Commission ne peut conclure que la mesure d'aide ne comporte aucune infraction aux autres dispositions du Traité CE. |
| --- | --- |

34.

En conclusion, à ce stade, la Commission ne peut conclure que la mesure d'aide ne comporte aucune infraction aux autres dispositions du Traité CE.

| 35. | Concernant ensuite la question de la compatibilité de la mesure avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d), la Commission souhaite rappeler à titre préliminaire que cette dérogation doit, comme toute dérogation à la règle générale énoncée à l'article 87 paragraphe 1, être interprétée de façon restrictive. |
| --- | --- |

35.

Concernant ensuite la question de la compatibilité de la mesure avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d), la Commission souhaite rappeler à titre préliminaire que cette dérogation doit, comme toute dérogation à la règle générale énoncée à l'article 87 paragraphe 1, être interprétée de façon restrictive.

| 36. | Afin d'être compatible sur la base de cet article, une mesure d'aide doit remplir un objectif de promotion de la culture de façon proportionnelle et nécessaire. Elle doit en particulier être évaluée sur la base des questions suivantes:






  1. | La mesure vise-t-elle à un réel objectif de promotion de la culture? |
| --- | --- | --- |

36.

Afin d'être compatible sur la base de cet article, une mesure d'aide doit remplir un objectif de promotion de la culture de façon proportionnelle et nécessaire. Elle doit en particulier être évaluée sur la base des questions suivantes:

1.

La mesure vise-t-elle à un réel objectif de promotion de la culture?

| 2. | Est-elle conçue de façon à remplir cet objectif culturel? En particulier:






  a) | Est-elle un instrument approprié ou existent-ils d'autres instruments mieux appropriés? |
| --- | --- | --- |

2.

Est-elle conçue de façon à remplir cet objectif culturel? En particulier:

a)

Est-elle un instrument approprié ou existent-ils d'autres instruments mieux appropriés?

| b) | A-t-elle un effet incitatif suffisant? |
| --- | --- |

b)

A-t-elle un effet incitatif suffisant?

| c) | Est-elle proportionnelle? Est-ce que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide? |
| --- | --- |

c)

Est-elle proportionnelle? Est-ce que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide?

| 3. | Est-ce que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce sont limités, de telle manière que le bilan global de l'aide est positif? |
| --- | --- |

3.

Est-ce que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce sont limités, de telle manière que le bilan global de l'aide est positif?

1)   Existence d'un objectif culturel

| 37. | Les jeux vidéo sont des produits audiovisuels pour lesquels il existe un marché international en pleine expansion, avec une forte concurrence internationale, ainsi que potentiellement des marchés plus locaux. |
| --- | --- |

37.

Les jeux vidéo sont des produits audiovisuels pour lesquels il existe un marché international en pleine expansion, avec une forte concurrence internationale, ainsi que potentiellement des marchés plus locaux.

| 38. | La production de jeux vidéo fait certes appel à des talents créatifs mais cela ne signifie pas nécessairement que ce sont des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d). Certains éléments de créativité interviennent en effet dans la production de nombreux produits qui ne sauraient à l'évidence rentrer dans le champ d'application de cet article (e.g.: design d'automobiles). |
| --- | --- |

38.

La production de jeux vidéo fait certes appel à des talents créatifs mais cela ne signifie pas nécessairement que ce sont des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d). Certains éléments de créativité interviennent en effet dans la production de nombreux produits qui ne sauraient à l'évidence rentrer dans le champ d'application de cet article (e.g.: design d'automobiles).

| 39. | Toutefois, la Commission a eu l'occasion de déclarer compatibles sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE des mesures de soutien à la création de certains produits audiovisuels sélectionnés sur la base de critères précis visant à identifier ceux qui ont un contenu culturel. Ainsi, dans sa décision du 16 mai 2006 dans le cas no N45/2006 Crédit d'impôt en faveur de la production phonographique, la Commission a conclu que le soutien à la création d'œuvres musicales remplissant certains critères visait à promouvoir la culture. De la même manière, à ce stade, la Commission n'exclut pas que certains jeux vidéo puissent constituer des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du Traité CE. Leur caractère culturel dépendrait de leur contenu et donc en premier lieu des critères de sélection des jeux éligibles utilisés par les autorités françaises. |
| --- | --- |

39.

Toutefois, la Commission a eu l'occasion de déclarer compatibles sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE des mesures de soutien à la création de certains produits audiovisuels sélectionnés sur la base de critères précis visant à identifier ceux qui ont un contenu culturel. Ainsi, dans sa décision du 16 mai 2006 dans le cas no N45/2006 Crédit d'impôt en faveur de la production phonographique, la Commission a conclu que le soutien à la création d'œuvres musicales remplissant certains critères visait à promouvoir la culture. De la même manière, à ce stade, la Commission n'exclut pas que certains jeux vidéo puissent constituer des produits culturels au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du Traité CE. Leur caractère culturel dépendrait de leur contenu et donc en premier lieu des critères de sélection des jeux éligibles utilisés par les autorités françaises.

| 40. | Le premier critère culturel proposé par les autorités françaises pour sélectionner les jeux vidéo éligibles est que ces jeux constituent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français. Or certains des exemples fournis par les autorités françaises de jeux vidéo qui rempliraient ce critère semblent indiquer que ce dernier pourrait être appliqué d'une façon très large, qui ne fournirait pas toutes les garanties nécessaires pour assurer que les jeux vidéo sélectionnés constituent effectivement une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen. Ainsi, parmi les exemples cités, figure le jeu vidéo “Caméra Café: Le Jeu”, basé sur un programme télévisuel français dont l'appartenance au patrimoine culturel européen n'apparaît pas clairement à ce stade. Le concept de patrimoine culturel européen devrait donc être précisé. |
| --- | --- |

40.

Le premier critère culturel proposé par les autorités françaises pour sélectionner les jeux vidéo éligibles est que ces jeux constituent une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen à partir d'un scénario écrit en français. Or certains des exemples fournis par les autorités françaises de jeux vidéo qui rempliraient ce critère semblent indiquer que ce dernier pourrait être appliqué d'une façon très large, qui ne fournirait pas toutes les garanties nécessaires pour assurer que les jeux vidéo sélectionnés constituent effectivement une adaptation d'une œuvre pré-existante du patrimoine culturel européen. Ainsi, parmi les exemples cités, figure le jeu vidéo “Caméra Café: Le Jeu”, basé sur un programme télévisuel français dont l'appartenance au patrimoine culturel européen n'apparaît pas clairement à ce stade. Le concept de patrimoine culturel européen devrait donc être précisé.

| 41. | Les jeux vidéo sont aussi éligibles s'ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce deuxième critère culturel inclut “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”. Le contenu de ce critère est lui aussi sujet à une interprétation potentiellement large. Il n'est ainsi pas exclu que, sur la base de ce critère, soient éligibles des jeux de simulation, ou des jeux sportifs, par exemple basés sur les courses automobiles, dont le contenu culturel n'apparaît pas clairement à ce stade. Ainsi, ce critère de “qualité et d'originalité du concept” pourrait être utilisé plutôt pour sélectionner de bons jeux vidéo, en termes de divertissement ou d'animation, que des jeux vidéo en effet culturels. |
| --- | --- |

41.

Les jeux vidéo sont aussi éligibles s'ils remplissent “un critère de qualité et d'originalité du concept et de contribution à l'expression de la diversité culturelle et de la création européennes en matière de jeu vidéo”. L'appréciation de ce deuxième critère culturel inclut “l'examen de la qualité et de l'originalité du contenu, du scénario, de la jouabilité, de la navigation, de l'interactivité et des composantes visuelles, sonores et graphiques”. Le contenu de ce critère est lui aussi sujet à une interprétation potentiellement large. Il n'est ainsi pas exclu que, sur la base de ce critère, soient éligibles des jeux de simulation, ou des jeux sportifs, par exemple basés sur les courses automobiles, dont le contenu culturel n'apparaît pas clairement à ce stade. Ainsi, ce critère de “qualité et d'originalité du concept” pourrait être utilisé plutôt pour sélectionner de bons jeux vidéo, en termes de divertissement ou d'animation, que des jeux vidéo en effet culturels.

| 42. | Une évaluation, par exemple basée sur la production des dernières années, du pourcentage de jeux vidéo qui seraient éligibles sur la base de ces deux critères permettrait aussi de mieux évaluer leur caractère sélectif. Ainsi, par exemple, si la mesure aboutissait à soutenir la production d'une large proportion de jeux vidéo, il pourrait alors apparaître qu'elle est détournée de son objectif avoué de promotion de la culture, et qu'elle pourrait alors avoir plus un objectif industriel de soutien à un secteur subissant une forte concurrence internationale et une phase de mutation technologique. |
| --- | --- |

42.

Une évaluation, par exemple basée sur la production des dernières années, du pourcentage de jeux vidéo qui seraient éligibles sur la base de ces deux critères permettrait aussi de mieux évaluer leur caractère sélectif. Ainsi, par exemple, si la mesure aboutissait à soutenir la production d'une large proportion de jeux vidéo, il pourrait alors apparaître qu'elle est détournée de son objectif avoué de promotion de la culture, et qu'elle pourrait alors avoir plus un objectif industriel de soutien à un secteur subissant une forte concurrence internationale et une phase de mutation technologique.

| 43. | Il conviendrait enfin d'expliciter le critère qui vise à exclure du bénéfice du crédit d'impôt les jeux de “très grande violence”. |
| --- | --- |

43.

Il conviendrait enfin d'expliciter le critère qui vise à exclure du bénéfice du crédit d'impôt les jeux de “très grande violence”.

| 44. | Pour les raisons décrites ci-dessus, à ce stade, la Commission a des doutes que les critères proposés par les autorités françaises permettent d'identifier uniquement des jeux vidéo qui sont en effet des produits culturels et que la mesure a donc réellement pour seul objectif la promotion de la culture au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE. |
| --- | --- |

44.

Pour les raisons décrites ci-dessus, à ce stade, la Commission a des doutes que les critères proposés par les autorités françaises permettent d'identifier uniquement des jeux vidéo qui sont en effet des produits culturels et que la mesure a donc réellement pour seul objectif la promotion de la culture au sens de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE.

2)   Est-ce que la mesure est conçue de façon à remplir cet objectif culturel?

| 45. | À supposer que la promotion de la production des jeux vidéo tels que définis sur la base de cette mesure d'aide soit un objectif culturel au sens de l'article 87 paragraphe 3 d), il convient de s'assurer que la mesure est conçue de façon à remplir cet objectif. |
| --- | --- |

45.

À supposer que la promotion de la production des jeux vidéo tels que définis sur la base de cette mesure d'aide soit un objectif culturel au sens de l'article 87 paragraphe 3 d), il convient de s'assurer que la mesure est conçue de façon à remplir cet objectif.

| 46. | Dans un contexte où les producteurs de jeux vidéo doivent faire face à des coûts croissants, un crédit d'impôt assis sur les coûts de production de ces jeux vidéo peut être vu comme un instrument approprié pour encourager la production de ces jeux. Les autorités françaises n'ont toutefois par fourni d'informations démontrant qu'aucun autre instrument ne permettrait d'aboutir au même objectif. |
| --- | --- |

46.

Dans un contexte où les producteurs de jeux vidéo doivent faire face à des coûts croissants, un crédit d'impôt assis sur les coûts de production de ces jeux vidéo peut être vu comme un instrument approprié pour encourager la production de ces jeux. Les autorités françaises n'ont toutefois par fourni d'informations démontrant qu'aucun autre instrument ne permettrait d'aboutir au même objectif.

| 47. | Les autorités françaises n'ont pas non plus fourni d'éléments visant à prouver que la mesure a un effet incitatif suffisant et notamment qu'elle est nécessaire pour la production de jeux vidéo ayant un caractère culturel. |
| --- | --- |

47.

Les autorités françaises n'ont pas non plus fourni d'éléments visant à prouver que la mesure a un effet incitatif suffisant et notamment qu'elle est nécessaire pour la production de jeux vidéo ayant un caractère culturel.

| 48. | Enfin, la mesure doit être proportionnelle. Il convient en particulier de s'assurer que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide. À ce titre, la Commission note que le taux du crédit d'impôt est de 20 % des dépenses éligibles, ce qui semble à première vue et à ce stade raisonnable et en ligne avec les taux déjà acceptés par la Commission dans les cas similaires de promotion de produits culturels (2). Il convient néanmoins de s'assurer que les coûts éligibles sont correctement définis et que seuls les coûts de production réellement supportés sont pris en compte. |
| --- | --- |

48.

Enfin, la mesure doit être proportionnelle. Il convient en particulier de s'assurer que le même résultat ne pourrait être obtenu avec moins d'aide. À ce titre, la Commission note que le taux du crédit d'impôt est de 20 % des dépenses éligibles, ce qui semble à première vue et à ce stade raisonnable et en ligne avec les taux déjà acceptés par la Commission dans les cas similaires de promotion de produits culturels (2). Il convient néanmoins de s'assurer que les coûts éligibles sont correctement définis et que seuls les coûts de production réellement supportés sont pris en compte.

| 49. | Or, les “autres dépenses de fonctionnement” (hors charges de personnel et dotations aux amortissements des immobilisations) sont établies forfaitairement à 75 % des dépenses de personnel. La Commission doute que ce calcul des “autres dépenses de fonctionnement” permette de déterminer les coûts réellement supportés pour la création des jeux vidéo par les entreprises éligibles et soit donc conforme aux règles communautaires en matière d'aide d'État. Les autorités françaises ont expliqué qu'elles ont retenu ce mode de calcul des coûts éligibles par analogie avec le dispositif français du crédit d'impôt recherche. Selon les autorités françaises, la Commission a eu connaissance de cette mesure et elle n'aurait pas émis d'objection sur ce mode de calcul. |
| --- | --- |

49.

Or, les “autres dépenses de fonctionnement” (hors charges de personnel et dotations aux amortissements des immobilisations) sont établies forfaitairement à 75 % des dépenses de personnel. La Commission doute que ce calcul des “autres dépenses de fonctionnement” permette de déterminer les coûts réellement supportés pour la création des jeux vidéo par les entreprises éligibles et soit donc conforme aux règles communautaires en matière d'aide d'État. Les autorités françaises ont expliqué qu'elles ont retenu ce mode de calcul des coûts éligibles par analogie avec le dispositif français du crédit d'impôt recherche. Selon les autorités françaises, la Commission a eu connaissance de cette mesure et elle n'aurait pas émis d'objection sur ce mode de calcul.

| 50. | Or il s'avère que le crédit d'impôt recherche est une mesure générale. La Commission n'a donc pas eu par conséquent à se prononcer sur ses modalités d'application et en particulier sur la conformité de ce mode de calcul des coûts éligibles au regard des règles communautaires en matière d'aide d'État. |
| --- | --- |

50.

Or il s'avère que le crédit d'impôt recherche est une mesure générale. La Commission n'a donc pas eu par conséquent à se prononcer sur ses modalités d'application et en particulier sur la conformité de ce mode de calcul des coûts éligibles au regard des règles communautaires en matière d'aide d'État.

| 51. | À ce stade, la Commission a des doutes quant à la conformité du calcul des coûts éligibles avec les règles communautaires en matière d'aides d'État. |
| --- | --- |

51.

À ce stade, la Commission a des doutes quant à la conformité du calcul des coûts éligibles avec les règles communautaires en matière d'aides d'État.

3)   Est-ce que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce sont limités, de telle manière que le bilan global de l'aide est positif?

| 52. | Si les principaux concurrents dans le domaine des jeux vidéo proviennent d'Amérique du Nord et d'Asie, il existe aussi des producteurs de jeux vidéo dans le autres États membres et en particulier au Royaume Uni et en Allemagne. Ainsi le Royaume-Uni compte environ 160 studios indépendants, et un éditeur national, SCi Games. Quant à l'Allemagne, elle compte une cinquantaine de studios indépendants. |
| --- | --- |

52.

Si les principaux concurrents dans le domaine des jeux vidéo proviennent d'Amérique du Nord et d'Asie, il existe aussi des producteurs de jeux vidéo dans le autres États membres et en particulier au Royaume Uni et en Allemagne. Ainsi le Royaume-Uni compte environ 160 studios indépendants, et un éditeur national, SCi Games. Quant à l'Allemagne, elle compte une cinquantaine de studios indépendants.

| 53. | Ainsi, en réduisant les coûts de production des entreprises de ce secteur établies en France, ce crédit d'impôt est susceptible de renforcer leur position par rapport à leurs concurrents européens. Les autorités françaises n'ont fourni aucune information précise sur l'impact de cette mesure sur la concurrence intra-communautaire. |
| --- | --- |

53.

Ainsi, en réduisant les coûts de production des entreprises de ce secteur établies en France, ce crédit d'impôt est susceptible de renforcer leur position par rapport à leurs concurrents européens. Les autorités françaises n'ont fourni aucune information précise sur l'impact de cette mesure sur la concurrence intra-communautaire.

| 54. | À ce stade, la Commission doute donc que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce de la mesure sont suffisamment limités de telle manière que le bilan global de l'aide est positif. |
| --- | --- |

54.

À ce stade, la Commission doute donc que les distorsions de concurrence et les effets sur le commerce de la mesure sont suffisamment limités de telle manière que le bilan global de l'aide est positif.

Conclusion

| 55. | Pour l'ensemble de ces raisons, à ce stade, la Commission a des doutes que la mesure notifiée soit compatible avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE. La Commission a par ailleurs des doutes que la mesure puisse être compatible sur la base d'autres dispositions. L'article 87 paragraphe 2 n'est clairement pas applicable. L'article 87 paragraphe 3 a) concerne les aides pour les régions assistées, or la présente mesure n'est pas limitée à ces régions. Elle ne constitue pas non plus une projet important d'intérêt européen au sens de l'article 87 paragraphe b). Selon l'article 87 paragraphe 3 c), les aides qui visent à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions peuvent être compatibles avec le marché commun lorsqu'elle n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Les autorités françaises n'ont pas avancé d'arguments permettant de conclure que la mesure notifiée vise au développement de certaines activités au sens de l'article 87 paragraphe 3 c). La Commission note toutefois qu'il n'est pas exclu que cette mesure, qui concerne le développement de nouveaux produits, puisse dans une certaine mesure tomber dans le champ d'application de l'encadrement communautaire des aides d'État à la recherche et au développement (3). Les autorités françaises n'ont toutefois pas fourni les informations nécessaires permettant de vérifier l'éventuelle conformité de la mesure notifiée avec cet encadrement. |
| --- | --- |

55.

Pour l'ensemble de ces raisons, à ce stade, la Commission a des doutes que la mesure notifiée soit compatible avec le marché commun sur la base de l'article 87 paragraphe 3 d) du traité CE. La Commission a par ailleurs des doutes que la mesure puisse être compatible sur la base d'autres dispositions. L'article 87 paragraphe 2 n'est clairement pas applicable. L'article 87 paragraphe 3 a) concerne les aides pour les régions assistées, or la présente mesure n'est pas limitée à ces régions. Elle ne constitue pas non plus une projet important d'intérêt européen au sens de l'article 87 paragraphe b). Selon l'article 87 paragraphe 3 c), les aides qui visent à faciliter le développement de certaines activités ou de certaines régions peuvent être compatibles avec le marché commun lorsqu'elle n'altèrent pas les conditions des échanges dans une mesure contraire à l'intérêt commun. Les autorités françaises n'ont pas avancé d'arguments permettant de conclure que la mesure notifiée vise au développement de certaines activités au sens de l'article 87 paragraphe 3 c). La Commission note toutefois qu'il n'est pas exclu que cette mesure, qui concerne le développement de nouveaux produits, puisse dans une certaine mesure tomber dans le champ d'application de l'encadrement communautaire des aides d'État à la recherche et au développement (3). Les autorités françaises n'ont toutefois pas fourni les informations nécessaires permettant de vérifier l'éventuelle conformité de la mesure notifiée avec cet encadrement.

| 56. | En conséquence, la Commission requiert l'avis de la France et des parties intéressées sur la mesure notifiée. |
| --- | --- |

56.

En conséquence, la Commission requiert l'avis de la France et des parties intéressées sur la mesure notifiée.

4.   CONCLUSION

Compte tenu des considérations qui précèdent, la Commission a des doutes à ce stade que la mesure en cause soit compatible avec le marché commun. Par conséquent, conformément à l'article 6 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil du 22 mars 1999 portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE, la Commission invite la France, dans le cadre de la procédure prévue à l'article 88, paragraphe 2, du traité CE, à présenter ses observations et à fournir toute information utile pour l'évaluation des mesures dans un délai d'un mois à compter de la date de réception de la présente.

La Commission rappelle à la France l'effet suspensif de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et se réfère à l'article 14 du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil qui prévoit que toute aide illégale pourra faire l'objet d'une récupération auprès de son bénéficiaire.

Par la présente, la Commission avise la France qu'elle informera les intéressés par la publication de la présente lettre et d'un résumé de celle-ci au Journal officiel de l'Union européenne. Elle informera également les intéressés dans les pays de l'AELE signataires de l'accord EEE par la publication d'une communication dans le supplément EEE du Journal officiel, ainsi que l'autorité de surveillance de l'AELE en leur envoyant une copie de la présente.”

---

(1)  Matra v. Commission (Aff. C-225/91), Rec. 1993, I -3203.

1

(2)  Voir par exemple décision de la Commission du 16 mai 2006 dans le cas no N45/2006 crédit d'impôt en faveur de la production phonographique.

2

o

(3)  JO C 45 du 17.2.1996, p. 5.

3

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/27

---

RIIGIABI — ROOTSI

Riigiabi C 46/2006 (ex N 347/2006) — ELi heitkogustega kauplemise süsteemi reguleerimisalasse kuuluvates käitistes tarbitava kütuse suhtes kohaldatavast CO2 maksust vabastamine

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/08)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 8. novembri 2006. aasta kirjas teatas komisjon Rootsile oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abiga EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid Registry |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid Registry

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Rootsile. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, täpsustades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTE

1.   KIRJELDUS

Elektrienergia ja muude energiatoodete tarbimise suhtes kohaldatav ühenduse madalaim maksustamistase on kindlaks määratud energia maksustamise direktiivis (2003/96/EÜ). Rootsis vastab madalaimale maksustamistasemele kaks maksu: energiamaks ja süsinikdioksiidi maks. Kohaldatakse erinevaid maksumäärasid, kõrgemat maksumäära majapidamiste ning teenindus- ja kaugküttesektori suhtes (100 % energiamaks ja 100 % süsinikdioksiidi maks) ning madalamat määra kütuse suhtes, mida kasutatakse tööstustegevuse tootmisprotsessides, ning kütuse suhtes, mida kasutatakse elektri- ja küttejaamades soojuse tootmiseks (0 % energiamaks ja 21 % süsinikdioksiidi maks). Lisaks kohaldatakse vähendatud maksumäära energiamahukas tööstuses osalevate tootmisettevõtjate suhtes juhul, kui nende poolt tootmises kasutatava fossiilkütuse väärtus ületab 0,8 % toodetud kaupade müügiväärtusest. Maksuvähendused kütuse suhtes, mida kasutatakse tootvas tööstuses, ja kütuse suhtes, mida kasutatakse elektri- ja küttejaamades, on varem saanud riigiabina heakskiitmise. Vastavalt ühenduse saastekvootidega kauplemise direktiivile 2003/87/EÜ jõustus ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteem 1. jaanuaril 2005. Saastekvootidega kauplemise direktiivis käsitletakse teatavaid energeetikaküsimusi ja tööstustootmist ning sellega kohustatakse ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvates käitistes käitajaid tagastama heitmetele vastaval hulgal kvoote. Saastekvoodid jaotatakse käitajatele tasuta iga kauplemisperioodi alguses või käitajad ostavad need oksjonil ja/või turul. Esimesel kauplemisperioodil, mis algas 1. jaanuaril 2005 ja kestab kuni 2007. aasta detsembrini, otsustas Rootsi jaotada kõik saastekvoodid tasuta.

Teatatud meede käsitleb ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvate käitiste kasutatava kütuse suhtes maksuvabastuse kohaldamist. Erinevate ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvate tootmis- ja energiasektori käitiste suhtes kavandatakse järgmiseid erinevaid maksuvabastuse määrasid:

| — | tööstustegevuse tootmisprotsessis kasutatava kütuse ja teatavate ülitõhusate elektri ja küttejaamade soojuse tootmiseks kasutatava kütuse suhtes kohaldatakse täielikku vabastust nii CO2 maksust kui energiamaksust; |
| --- | --- |

—

tööstustegevuse tootmisprotsessis kasutatava kütuse ja teatavate ülitõhusate elektri ja küttejaamade soojuse tootmiseks kasutatava kütuse suhtes kohaldatakse täielikku vabastust nii CO2 maksust kui energiamaksust;

| — | muudes elektri- ja küttejaamades kasutatava kütuse suhtes kohaldatakse täielikku energiamaksust vabastust ja 7 % CO2 maksu määra; |
| --- | --- |

—

muudes elektri- ja küttejaamades kasutatava kütuse suhtes kohaldatakse täielikku energiamaksust vabastust ja 7 % CO2 maksu määra;

| — | muudes ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvates käitistes (s.t küttejaamad) kasutava kütuse suhtes kohaldatakse jätkuvalt täielikku energiamaksumäära ja 86 % CO2 maksu määra. |
| --- | --- |

—

muudes ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvates käitistes (s.t küttejaamad) kasutava kütuse suhtes kohaldatakse jätkuvalt täielikku energiamaksumäära ja 86 % CO2 maksu määra.

Teatatud meede võib viia olukorrani, kus eespool nimetatud kolmest kategooriast esimese puhul ei kohaldata kasutatava kütuse suhtes üldse energiamaksu energiamaksustamise direktiivi tähenduses. Mitte ülitõhusates elektri- ja küttejaamades soojuse tootmiseks kasutatava kütuse ja kaugküttejaamades kasutatava kütuse suhtes kohaldatavad maksumäärad oleksid aga siiski kooskõlas energiamaksustamise direktiivis sätestatud maksu alammääradega.

Teatatud meetme eesmärk on vältida topeltmaksustamist, mis Rootsi ametiasutuste väitel on juhtunud seoses ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kasutuselevõtmisega. Seega soovib Rootsi panustada kogu ELi hõlmava kulusäästliku kliimapoliitika toimimisse. Rootsi kliimapoliitika üleüldine põhimõte on reguleerida CO2 heitmete vähendamist ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvates käitistes ainult kõnealuse süsteemi kaudu ning järk-järgult CO2 maks kaotada. Teatatud meede on esimeseks sammuks kõnealuse maksu kaotamisel ja ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvates käitistes kasutatava kütuse suhtes kohaldatavast CO2 maksust täielik vabastamine kavatsetakse saavutada järk-järgult, vastavalt riigieelarve võimalustele. Abikava alusel saavad abi ettevõtjad, olenemata suurusest ja piirkonnast, kes on tegevad ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamisalasse kuuluvates käitistes. Abisaajate hinnanguline arv on 101-500. Kavandatav eelarve on 358 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 38 miljonit EURi) aastas ja kokku 2258 miljonit Rootsi krooni (ligikaudu 239 miljonit EURi). Abikava kestuseks on 1. jaanuar 2007 kuni 31. detsember 2011.

2.   ESIALGNE HINNANG JA KOMISJONI KAHTLUSED

2.1   EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohase abi olemasolu

Teatatud maksuvabastus on abisaajatele majanduslikuks eeliseks, mis võimaldab neil vähendada tavaliselt tegevuseelarvest rahastatavaid kulusid. Võttes arvesse “süsteemi olemuse ja üldstruktuuri” määratlust (1), on kaheldav, et maksuvähendus oleks kõnealusel juhul õigustatud, ja kuna näib, et artikli 87 lõike 1 asjaomased kriteeriumid on täidetud, leiab komisjon käesolevas etapis, et kõnealust meedet tuleb käsitleda riigiabina.

2.2   Abi kokkusobivus ühisturuga

Komisjon kahtleb, kas Rootsi ametiasutuste esitatud maksuvabastusi saab heaks kiita keskkonnaabi suuniste põhjal. Punkti 51.1 alapunkti b ei kohaldata, kuna esitatud meetme alusel ettevõtjate poolt makstav maks jääks alla energiamaksu direktiiviga kehtestatud alammäära. Näib, et ka punkti 51.1 alapunkti a nõuded ei ole täidetud, kuna abi saavad ettevõtjad ei seo end vabatahtlikult kohustuste ega kokkulepetega.

Lisaks kahtleb komisjon selles, kas kavandatud maksuvabastused vastavad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c, viidates väidetavale vajadusele kaotada topeltmaksustamine. Komisjonil on käesolevas etapis kahtlused selle suhtes, kuidas topeltmaksustamine mõjutaks komisjoni analüüsi, ja selle suhtes, kas kõnealune asjaolu õigustaks CO2 maksust vabastamist vastavalt riigiabi eeskirjadele. Eelkõige kahtleb komisjon järgmistes punktides:

| — | energia maksustamise direktiiv ja ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteem on ühenduse õiguse kaks eri õigusakti. Kuigi mõlemal õigusaktil on osaliselt ühesugune poliitiline eesmärk, milleks on CO2 heitmete väliste kulude internaliseerimine, on neil erinevad lõppeesmärgid. See kehtib eelkõige madalaima maksustamistaseme kohta, mille peamine eesmärk on siseturu sujuv toimimine. Energia maksustamise direktiivi järgimiseks on liikmesriikidel siiski õigus kehtestada erinevaid makse, nagu näiteks CO2 maks, mille eesmärk võib olla sama, mis ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemil. Riikide lähenemisviisid on erinevad ja ainult mõnes liikmesriigis moodustab CO2 maks osa alammäärades sisalduvatest maksudest. Kui on kehtestatud CO2 maks selleks, et vastata energia maksustamise direktiivis sätestatud madalaima maksustamistaseme nõuetele, nagu seda on tehtud Rootsis, võib vabastus CO2 maksust moonutada konkurentsi siseturul, suurendades maksumäärade erinevusi piirkonnas, kus makse on ühtlustatud ühenduse tasandil eelkõige selleks, et tagada siseturu sujuv toimimine ja võrdsed konkurentsitingimused turul osalejatele; |
| --- | --- |

—

energia maksustamise direktiiv ja ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteem on ühenduse õiguse kaks eri õigusakti. Kuigi mõlemal õigusaktil on osaliselt ühesugune poliitiline eesmärk, milleks on CO2 heitmete väliste kulude internaliseerimine, on neil erinevad lõppeesmärgid. See kehtib eelkõige madalaima maksustamistaseme kohta, mille peamine eesmärk on siseturu sujuv toimimine. Energia maksustamise direktiivi järgimiseks on liikmesriikidel siiski õigus kehtestada erinevaid makse, nagu näiteks CO2 maks, mille eesmärk võib olla sama, mis ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemil. Riikide lähenemisviisid on erinevad ja ainult mõnes liikmesriigis moodustab CO2 maks osa alammäärades sisalduvatest maksudest. Kui on kehtestatud CO2 maks selleks, et vastata energia maksustamise direktiivis sätestatud madalaima maksustamistaseme nõuetele, nagu seda on tehtud Rootsis, võib vabastus CO2 maksust moonutada konkurentsi siseturul, suurendades maksumäärade erinevusi piirkonnas, kus makse on ühtlustatud ühenduse tasandil eelkõige selleks, et tagada siseturu sujuv toimimine ja võrdsed konkurentsitingimused turul osalejatele;

| — | lisaks leiab komisjon, et kui antakse keskkonnaalast riigiabi, tuleb arvesse võtta põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab. Kõikide ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate ettevõtjate CO2 maksust vabastamine ei pruugi olla õigustatud, kuna asjaolu, et kõnealusest maksust vabastatakse ettevõtjad, kes said saastekvoodid tasuta, võib minna vastuollu põhimõttega, mille kohaselt saastaja maksab. Teisalt, vabastades CO2 maksust ettevõtjad, kes on pidanud ostma saastekvoote lisaks, et katta oma täiendav saaste, võidakse minna vastuollu keskkonnaga seotud loogikaga — see võib võrduda abi andmisega äriühingutele, kes ei ole teinud investeeringuid ega alandanud oma saastetaset või isegi saastasid rohkem. |
| --- | --- |

—

lisaks leiab komisjon, et kui antakse keskkonnaalast riigiabi, tuleb arvesse võtta põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab. Kõikide ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate ettevõtjate CO2 maksust vabastamine ei pruugi olla õigustatud, kuna asjaolu, et kõnealusest maksust vabastatakse ettevõtjad, kes said saastekvoodid tasuta, võib minna vastuollu põhimõttega, mille kohaselt saastaja maksab. Teisalt, vabastades CO2 maksust ettevõtjad, kes on pidanud ostma saastekvoote lisaks, et katta oma täiendav saaste, võidakse minna vastuollu keskkonnaga seotud loogikaga — see võib võrduda abi andmisega äriühingutele, kes ei ole teinud investeeringuid ega alandanud oma saastetaset või isegi saastasid rohkem.

Komisjon peab lisaks veel hindama, mil määral moonutab topeltmaksustamine konkurentsi ja kas kõnealune väidetav moonutus on eelkõige Rootsi ettevõtjate kahjuks, nagu väidavad seda Rootsi ametiasutused. Komisjon peab veel põhjalikumalt uurima võimalust, et äriühingud võivad kanda suuremaid kulusid, kui CO2 maks, kui nad peavad ostma saastekvoote ning maksma samal ajal sama saastetaseme eest CO2 maksu. Teisalt juhul, kui saastekvoodid on jagatud tasuta ja CO2 maksu ei maksta, ei pruugita järgida põhimõtet, mille kohaselt saastaja maksab. Hinnates ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemis osalevate ettevõtjate üldiseid finantskohustusi võrreldes nende ettevõtjate kohustustega, kes kõnealuses süsteemis ei osale, peab võtma arvesse asjaolu, et liikmesriigid määravad heitkoguste kvootide kogusumma ja pidid esimesel kauplemisperioodil jagama ettevõtjatele vähemalt 95 % kvootidest tasuta.

Komisjon rõhutab, et ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi eesmärgiks on piirata CO2 heitkoguste hulka, luues süsteemis osalevatele ettevõtjatele majandusliku stiimuli selleks, et nad vähendaksid heitmete kogust, võttes arvesse heitkoguste üldist ranget ülemmäära. Selleks et hinnata, kas CO2 heitkoguste topeltmaksustamine moonutab konkurentsi, peab komisjon üksikasjalikult analüüsima finantsmõju, mida toob endaga kaasa ELi süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteemi kohaldamine Rootsis. Seoses sellega vajab komisjon täiendavat teavet meetmete kohta, mida Rootsi ametiasutused võivad kavandada selleks, et tõendada ja kindlaks määrata iga ettevõtja puhul eraldi võimaliku topeltmaksustamise suurusjärk ning tagada, et ainult need ettevõtjad, kes vähemalt osaliselt kannavad topeltmaksustamise koormust, vabastatakse kõnealusest maksust teatatud maksuvabastuste alusel.

Komisjon peab täiendavalt hindama, kas esitatud maksuvähendus on kooskõlas energia maksustamise direktiivi artikliga 17, ja seepärast palub ta Rootsil juba esitatud andmeid täiendada.

KIRJA TEKST

“Kommissionen önskar underrätta Sverige om att den, efter att ha granskat uppgifter som tillhandahållits av Era myndigheter om det ovannämnda stödet, har beslutat inleda det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 6 juni 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde de svenska myndigheterna den nedan beskrivna åtgärden till kommissionen. Genom en skrivelse av den 10 juli 2006 begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Sverige inkom med kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 11 september 2006 och den 18 september 2006, som registrerades hos kommissionen samma dagar. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 6 juni 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde de svenska myndigheterna den nedan beskrivna åtgärden till kommissionen. Genom en skrivelse av den 10 juli 2006 begärde kommissionen kompletterande upplysningar. Sverige inkom med kompletterande upplysningar genom skrivelser av den 11 september 2006 och den 18 september 2006, som registrerades hos kommissionen samma dagar.

2   DETALJERAD BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Bakgrund till den anmälda stödordningen

| (2) | Gemenskapens minimiskattenivåer för förbrukning av energiprodukter och elektricitet fastställs i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2) (nedan kallat energiskattedirektivet). I Sverige räknas två olika skatter in i minimiskattenivåerna enligt direktivet, nämligen en energiskatt och en koldioxidskatt. Olika nationella skattenivåer tillämpas, en högre nivå för hushållen och tjänste- och fjärrvärmesektorn (100 % energiskatt och 100 % koldioxidskatt) och en lägre nivå för bränsle som används i tillverkningsprocesser inom industrin och bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar (0 % energiskatt och 21 % koldioxidskatt). En extra skattenedsättning beviljas tillverkningsföretag inom energiintensiv industri om värdet på det fossila bränsle de använder inom produktionen överstiger 0,8 % av försäljningsvärdet på de varor som tillverkas. Den högsta skatten på sådant bränsle uppgår till 0,8 % av försäljningsvärdet plus 24 % av det skattebelopp som ursprungligen översteg sistnämnda belopp. Skattenedsättningarna för bränsle som används inom tillverkningsindustrin och för bränsle som används i kraftvärmeanläggningar har tidigare godkänts som statligt stöd enligt följande tabell:







  Förbrukningssektor | Aktuell situation | Godkännande av statligt stöd |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Tillverkningsindustri |

(2)

Gemenskapens minimiskattenivåer för förbrukning av energiprodukter och elektricitet fastställs i rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (2) (nedan kallat energiskattedirektivet). I Sverige räknas två olika skatter in i minimiskattenivåerna enligt direktivet, nämligen en energiskatt och en koldioxidskatt. Olika nationella skattenivåer tillämpas, en högre nivå för hushållen och tjänste- och fjärrvärmesektorn (100 % energiskatt och 100 % koldioxidskatt) och en lägre nivå för bränsle som används i tillverkningsprocesser inom industrin och bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar (0 % energiskatt och 21 % koldioxidskatt). En extra skattenedsättning beviljas tillverkningsföretag inom energiintensiv industri om värdet på det fossila bränsle de använder inom produktionen överstiger 0,8 % av försäljningsvärdet på de varor som tillverkas. Den högsta skatten på sådant bränsle uppgår till 0,8 % av försäljningsvärdet plus 24 % av det skattebelopp som ursprungligen översteg sistnämnda belopp. Skattenedsättningarna för bränsle som används inom tillverkningsindustrin och för bränsle som används i kraftvärmeanläggningar har tidigare godkänts som statligt stöd enligt följande tabell:

Förbrukningssektor

Aktuell situation

Godkännande av statligt stöd

1.

Tillverkningsindustri

| a) | Energiintensiv industri |
| --- | --- |

a)

Energiintensiv industri

0 % energiskatt; 21 % koldioxidskatt + extra nedsättning av koldioxidskatten enligt 0,8 %-regeln

N 588/2005 + N 595/2005; EU:s minimiskattenivåer iakttas

| b) | Icke energiintensiv industri |
| --- | --- |

b)

Icke energiintensiv industri

0 % energiskatt; 21 % koldioxidskatt

N 588/2005; EU:s minimiskattenivåer iakttas

| 2. | Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar |
| --- | --- |

2.

Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar

0 % energiskatt; 21 % koldioxidskatt

N 594/2005; EU:s minimiskattenivåer iakttas

| 3. | Fjärrvärmeproduktion och tjänstesektorn |
| --- | --- |

3.

Fjärrvärmeproduktion och tjänstesektorn

100 % energiskatt; 100 % koldioxidskatt

| (3) | I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/91/EG (3) (nedan kallat direktivet om handel med utsläppsrätter), trädde EU:s system för handel med utsläppsrätter (nedan kallat EU:s utsläppshandelssystem) i kraft den 1 januari 2005.Direktivet om handel med utsläppsrätter omfattar vissa energiverksamheter och viss industriproduktion. I direktivet krävs att de som driver anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem skall överlämna utsläppsrätter för sina utsläpp av växthusgaser. Utsläppsrätterna delas ut avgiftsfritt till operatören i början av varje handelsperiod eller köps av operatören på auktion och/eller på marknaden. Under den första handelsperioden, som började löpa i januari 2005 och pågår till december 2007, var medlemsstaterna skyldiga att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt (4). Sverige valde att dela ut alla utsläppsrätter avgiftsfritt. |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/91/EG (3) (nedan kallat direktivet om handel med utsläppsrätter), trädde EU:s system för handel med utsläppsrätter (nedan kallat EU:s utsläppshandelssystem) i kraft den 1 januari 2005.Direktivet om handel med utsläppsrätter omfattar vissa energiverksamheter och viss industriproduktion. I direktivet krävs att de som driver anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem skall överlämna utsläppsrätter för sina utsläpp av växthusgaser. Utsläppsrätterna delas ut avgiftsfritt till operatören i början av varje handelsperiod eller köps av operatören på auktion och/eller på marknaden. Under den första handelsperioden, som började löpa i januari 2005 och pågår till december 2007, var medlemsstaterna skyldiga att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt (4). Sverige valde att dela ut alla utsläppsrätter avgiftsfritt.

2.2   Den anmälda stödordningen

| (4) | Den anmälda stödordningen består av skattelättnader för bränsle som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Det föreslås att olika typer av sådana anläggningar inom tillverkningssektorn och energisektorn skall omfattas av följande skattelättnader:






  — | Bränsle som förbrukas i samband med tillverkningsprocesser inom industriell verksamhet och bränsle som förbrukas för värmeproduktion i vissa högeffektiva kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från både koldioxidskatt och energiskatt (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 21 procentenheter jämfört med dagens situation). De svenska myndigheterna har åtagit sig att tillämpa denna fullständiga befrielse endast på företag som uppfyller villkoren för energiintensiva företag enligt artikel 17.1 a i energiskattedirektivet. |
| --- | --- | --- |

(4)

Den anmälda stödordningen består av skattelättnader för bränsle som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Det föreslås att olika typer av sådana anläggningar inom tillverkningssektorn och energisektorn skall omfattas av följande skattelättnader:

—

Bränsle som förbrukas i samband med tillverkningsprocesser inom industriell verksamhet och bränsle som förbrukas för värmeproduktion i vissa högeffektiva kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från både koldioxidskatt och energiskatt (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 21 procentenheter jämfört med dagens situation). De svenska myndigheterna har åtagit sig att tillämpa denna fullständiga befrielse endast på företag som uppfyller villkoren för energiintensiva företag enligt artikel 17.1 a i energiskattedirektivet.

| — | Bränsle som förbrukas i andra kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från energiskatt och betala 7 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation). |
| --- | --- |

—

Bränsle som förbrukas i andra kraftvärmeanläggningar skulle helt befrias från energiskatt och betala 7 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation).

| — | Bränsle som förbrukas i andra anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, det vill säga värmeverk, skulle fortsätta betala full energiskatt och betala 86 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation). |
| --- | --- |

—

Bränsle som förbrukas i andra anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, det vill säga värmeverk, skulle fortsätta betala full energiskatt och betala 86 % av koldioxidskatten (en extra nedsättning av koldioxidskatten med 14 procentenheter jämfört med dagens situation).

| (5) | Den anmälda åtgärden skulle leda till en situation där bränslen i den första av de tre nämnda kategorierna inte skulle omfattas av någon energiskatt enligt energiskattedirektivet. De svenska myndigheterna har dock uppgivit att skattenivån för bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar som inte är högeffektiva och för bränslen som används i fjärrvärmeanläggningar kommer att följa minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket illustreras i följande tabell:













  Förbrukning | Tung eldningsolja, skatt/m3 | Kol, skatt/1 000 kg | Naturgas, skatt/1 000 m3 | Gasol, skatt/1 000 kg |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SEK | euro | SEK | euro | SEK | euro | SEK | euro |
| Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar: |
| Energiskatt | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Koldioxidskatt | 184 | 20 | 160 | 17 | 138 | 15 | 193 | 21 |
| Summa | 184 | 20 | 160 | 17 | 138 | 15 | 193 | 21 |
| Fjärrvärmeanläggningar: |
| Energiskatt | 739 | 79 | 315 | 34 | 239 | 26 | 145 | 16 |
| Koldioxidskatt | 2256 | 242 | 1963 | 211 | 1690 | 182 | 2373 | 255 |
| Summa | 2995 | 321 | 2278 | 245 | 1929 | 208 | 2518 | 271 |
| EU:s minimiskattenivå | 130 | 14 | 38 | 4 | 49 | 5 | 0 | 0 |

(5)

Den anmälda åtgärden skulle leda till en situation där bränslen i den första av de tre nämnda kategorierna inte skulle omfattas av någon energiskatt enligt energiskattedirektivet. De svenska myndigheterna har dock uppgivit att skattenivån för bränsle som används för värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar som inte är högeffektiva och för bränslen som används i fjärrvärmeanläggningar kommer att följa minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket illustreras i följande tabell:

Förbrukning

Tung eldningsolja, skatt/m3

Kol, skatt/1 000 kg

Naturgas, skatt/1 000 m3

Gasol, skatt/1 000 kg

SEK

euro

SEK

euro

SEK

euro

SEK

euro

Värmeproduktion i kraftvärmeanläggningar:

Energiskatt

0

0

0

0

0

0

0

0

Koldioxidskatt

184

20

160

17

138

15

193

21

Summa

184

20

160

17

138

15

193

21

Fjärrvärmeanläggningar:

Energiskatt

739

79

315

34

239

26

145

16

Koldioxidskatt

2256

242

1963

211

1690

182

2373

255

Summa

2995

321

2278

245

1929

208

2518

271

EU:s minimiskattenivå

130

14

38

4

49

5

0

0

| (6) | Anmälan i detta ärende omfattar de ovan beskrivna skattelättnaderna bara i den mån lättnaderna avser bränslen som används i anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, men där användningen av energiprodukter inte omfattas av första, andra och femte strecksatsen i artikel 2.4 b i energiskattedirektivet. Enligt de bestämmelserna gäller direktivet inte användningen av energiprodukter som används för andra ändamål än som motorbränslen eller som bränslen för uppvärmning, dubbel användning av energiprodukter och mineralogiska processer. |
| --- | --- |

(6)

Anmälan i detta ärende omfattar de ovan beskrivna skattelättnaderna bara i den mån lättnaderna avser bränslen som används i anläggningar som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, men där användningen av energiprodukter inte omfattas av första, andra och femte strecksatsen i artikel 2.4 b i energiskattedirektivet. Enligt de bestämmelserna gäller direktivet inte användningen av energiprodukter som används för andra ändamål än som motorbränslen eller som bränslen för uppvärmning, dubbel användning av energiprodukter och mineralogiska processer.

2.3   Syftet med den anmälda stödordningen

| (7) | Syftet med den anmälda stödordningen är att undvika de dubbla styrmedel som enligt de svenska myndigheterna uppkommit på grund av att EU:s utsläppshandelssystem införts. De svenska myndigheterna vill således bidra till en kostnadseffektiv klimatpolitik för EU som helhet. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med den anmälda stödordningen är att undvika de dubbla styrmedel som enligt de svenska myndigheterna uppkommit på grund av att EU:s utsläppshandelssystem införts. De svenska myndigheterna vill således bidra till en kostnadseffektiv klimatpolitik för EU som helhet.

| (8) | Det övergripande syftet med den svenska klimatpolitiken är att enbart med hjälp av EU:s utsläppshandelssystem reglera minskningen av koldioxidutsläpp från anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet och att så småningom avskaffa koldioxidskatten. Den anmälda stödordningen är det första steget mot att avskaffa koldioxidskatten. Enligt planerna skall befrielsen från koldioxidskatt på resten av det bränsle som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet införas successivt, när statsbudgeten tillåter det. |
| --- | --- |

(8)

Det övergripande syftet med den svenska klimatpolitiken är att enbart med hjälp av EU:s utsläppshandelssystem reglera minskningen av koldioxidutsläpp från anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet och att så småningom avskaffa koldioxidskatten. Den anmälda stödordningen är det första steget mot att avskaffa koldioxidskatten. Enligt planerna skall befrielsen från koldioxidskatt på resten av det bränsle som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet införas successivt, när statsbudgeten tillåter det.

2.4   Rättslig grund

| (9) | Den rättsliga grunden för de föreslagna skattenedsättningarna är ett förslag till lag om ändring i 6 a kap. 1 § 15–17 lagen (1994:1776) om skatt på energi. |
| --- | --- |

(9)

Den rättsliga grunden för de föreslagna skattenedsättningarna är ett förslag till lag om ändring i 6 a kap. 1 § 15–17 lagen (1994:1776) om skatt på energi.

2.5   Stödmottagare

| (10) | Stödmottagare är företag, av alla storlekar och i alla regioner, som bedriver verksamhet i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Stödmottagarna är verksamma inom följande sektorer: | Nace-kod |
| --- | --- | --- |

(10)

Stödmottagare är företag, av alla storlekar och i alla regioner, som bedriver verksamhet i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Stödmottagarna är verksamma inom följande sektorer:

Nace-kod

| | DA 15 – Livsmedels- och dryckesvaruframställning |
| --- | --- |

DA 15 – Livsmedels- och dryckesvaruframställning

| | DB 17 – Textilvarutillverkning |
| --- | --- |

DB 17 – Textilvarutillverkning

| | DD2 – Tillverkning av trä och varor av trä, kork, rotting o.d. utom möbler, Tillverkning av varor av halm och flätningsmaterial. |
| --- | --- |

DD2 – Tillverkning av trä och varor av trä, kork, rotting o.d. utom möbler, Tillverkning av varor av halm och flätningsmaterial.

| | DE21 – Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning. |
| --- | --- |

DE21 – Massa-, pappers- och pappersvarutillverkning.

| | DG24 – Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter |
| --- | --- |

DG24 – Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter

| | DH25 – Tillverkning av gummi- och plastvaror |
| --- | --- |

DH25 – Tillverkning av gummi- och plastvaror

| | DM34.1 – Tillverkning av motorfordon |
| --- | --- |

DM34.1 – Tillverkning av motorfordon

| | E – El-, gas- och vattenförsörjning |
| --- | --- |

E – El-, gas- och vattenförsörjning

| (11) | Antalet stödmottagare uppskattas till 101–500. |
| --- | --- |

(11)

Antalet stödmottagare uppskattas till 101–500.

2.6   Budget och varaktighet

| (12) | Den planerade årliga budgeten är 358 miljoner kronor (cirka 38 miljoner euro) och den totala budgeten 2 258 miljoner kronor (cirka 239 miljoner euro) (5). Den anmälda stödordningen löper från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011. |
| --- | --- |

(12)

Den planerade årliga budgeten är 358 miljoner kronor (cirka 38 miljoner euro) och den totala budgeten 2 258 miljoner kronor (cirka 239 miljoner euro) (5). Den anmälda stödordningen löper från den 1 januari 2007 till den 31 december 2011.

3.   PRELIMINÄR BEDÖMNING

3.1   Förekomst av statligt stöd enligt artikel 87.1 i EG-fördraget

| (13) | Selektiv nedsättning av skatter som tas ut av miljöskyddsskäl utgör i regel driftsstöd som omfattas av artikel 87 i EG-fördraget. Artikel 87 är tillämplig på stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(13)

Selektiv nedsättning av skatter som tas ut av miljöskyddsskäl utgör i regel driftsstöd som omfattas av artikel 87 i EG-fördraget. Artikel 87 är tillämplig på stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna.

| (14) | Den anmälda skattelättnaden utgör en ekonomisk förmån för stödmottagarna och befriar dem från kostnader som normalt belastar deras driftsbudget. Stödordningen leder till bortfall av skatteintäkter och finansieras således med statliga medel. |
| --- | --- |

(14)

Den anmälda skattelättnaden utgör en ekonomisk förmån för stödmottagarna och befriar dem från kostnader som normalt belastar deras driftsbudget. Stödordningen leder till bortfall av skatteintäkter och finansieras således med statliga medel.

| (15) | Skattelättnaden gäller bara företag som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. De svenska myndigheterna har hävdat att det ligger i den svenska klimatförändringsstrategins natur och logik att avskaffa koldioxidskatten för anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom den logiska ekonomiska grunden för den strategin är att tillämpa ett enda marknadsbaserat styrmedel i fall där fler styrmedel inte skulle leda till någon ytterligare minskning av utsläppen. Med hänsyn till definitionen av ‚systemets art och struktur‘, som fastställts i EG-domstolens rättspraxis (6) och antagits av kommissionen i dess meddelande av den 10 december 1998 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (7), tvivlar kommissionen emellertid på att skattenedsättningen skulle vara berättigad på den grunden. Kommissionen konstaterar vidare att nedsättningen inte gäller lika för alla anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom vissa av de berörda anläggningarna skulle fortsätta att betala 7 % respektive 86 % i koldioxidskatt. Kommissionen anser därför i det här skedet att stödet är selektivt. |
| --- | --- |

(15)

Skattelättnaden gäller bara företag som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem. De svenska myndigheterna har hävdat att det ligger i den svenska klimatförändringsstrategins natur och logik att avskaffa koldioxidskatten för anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom den logiska ekonomiska grunden för den strategin är att tillämpa ett enda marknadsbaserat styrmedel i fall där fler styrmedel inte skulle leda till någon ytterligare minskning av utsläppen. Med hänsyn till definitionen av ‚systemets art och struktur‘, som fastställts i EG-domstolens rättspraxis (6) och antagits av kommissionen i dess meddelande av den 10 december 1998 om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (7), tvivlar kommissionen emellertid på att skattenedsättningen skulle vara berättigad på den grunden. Kommissionen konstaterar vidare att nedsättningen inte gäller lika för alla anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet, eftersom vissa av de berörda anläggningarna skulle fortsätta att betala 7 % respektive 86 % i koldioxidskatt. Kommissionen anser därför i det här skedet att stödet är selektivt.

| (16) | De företag som gynnas av stödet är verksamma på marknader där det förekommer handel mellan medlemsstater. Det betyder att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Kommissionen anser därför i det här skedet att villkoren i artikel 87.1 i fördraget är uppfyllda. |
| --- | --- |

(16)

De företag som gynnas av stödet är verksamma på marknader där det förekommer handel mellan medlemsstater. Det betyder att stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen på den inre marknaden. Kommissionen anser därför i det här skedet att villkoren i artikel 87.1 i fördraget är uppfyllda.

3.2   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (17) | Statligt stöd enligt definitionen i artikel 87.1 anses oförenligt med den gemensamma marknaden om det inte omfattas av något av de undantag som anges i fördraget. Ett av undantagen är artikel 87.3 c, enligt vilket stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har antagit gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (8) (nedan kallade miljöstödsriktlinjerna) för att med hjälp av dem kunna bedöma om statligt stöd på miljöområdet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt den artikeln. |
| --- | --- |

(17)

Statligt stöd enligt definitionen i artikel 87.1 anses oförenligt med den gemensamma marknaden om det inte omfattas av något av de undantag som anges i fördraget. Ett av undantagen är artikel 87.3 c, enligt vilket stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner kan anses vara förenligt med den gemensamma marknaden, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen har antagit gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till skydd för miljön (8) (nedan kallade miljöstödsriktlinjerna) för att med hjälp av dem kunna bedöma om statligt stöd på miljöområdet är förenligt med den gemensamma marknaden enligt den artikeln.

3.2.1   Tillämpliga bestämmelser i miljöstödsriktlinjerna

| (18) | Avsnitt E.3.2 i miljöstödsriktlinjerna innehåller regler för bedömning av om driftsstöd i form av nedsättningar eller befrielser från miljöskatter är förenligt med den gemensamma marknaden. Enligt punkt 51.1 b i miljöstödsriktlinjerna kan en nedsättning av en miljöskatt som avser en harmoniserad gemenskapsskatt vara berättigad om det belopp företaget betalar efter nedsättningen fortfarande är högre än gemenskapens harmoniserade minimibelopp. |
| --- | --- |

(18)

Avsnitt E.3.2 i miljöstödsriktlinjerna innehåller regler för bedömning av om driftsstöd i form av nedsättningar eller befrielser från miljöskatter är förenligt med den gemensamma marknaden. Enligt punkt 51.1 b i miljöstödsriktlinjerna kan en nedsättning av en miljöskatt som avser en harmoniserad gemenskapsskatt vara berättigad om det belopp företaget betalar efter nedsättningen fortfarande är högre än gemenskapens harmoniserade minimibelopp.

| (19) | Enligt punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna kan också befrielser från miljöskatter som underskrider gemenskapens harmoniserade miniminivåer vara berättigade, om stödmottagarna har ingått frivilliga avtal genom vilka de åtar sig att uppnå miljöskyddsmål under den period för vilken befrielserna gäller. Medlemsstaterna måste noggrant kontrollera att företagen fullgör sina åtaganden, och avtalen måste innehålla föreskrifter om vilka straff som blir följden om åtagandena inte fullgörs. Den bestämmelsen är också tillämplig när en medlemsstat förenar en skattenedsättning med villkor som har samma effekt som sådana frivilliga avtal eller åtaganden. |
| --- | --- |

(19)

Enligt punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna kan också befrielser från miljöskatter som underskrider gemenskapens harmoniserade miniminivåer vara berättigade, om stödmottagarna har ingått frivilliga avtal genom vilka de åtar sig att uppnå miljöskyddsmål under den period för vilken befrielserna gäller. Medlemsstaterna måste noggrant kontrollera att företagen fullgör sina åtaganden, och avtalen måste innehålla föreskrifter om vilka straff som blir följden om åtagandena inte fullgörs. Den bestämmelsen är också tillämplig när en medlemsstat förenar en skattenedsättning med villkor som har samma effekt som sådana frivilliga avtal eller åtaganden.

| (20) | Punkt 51.1 i riktlinjerna är tillämplig på nya skatter men kan enligt punkt 51.2 också tillämpas på befintliga skatter, under förutsättning att skatten har en betydande positiv effekt när det gäller miljöskydd och att undantaget har blivit nödvändigt till följd av en betydande förändring av de ekonomiska betingelserna som försatte företagen i en särskilt svår konkurrenssituation. |
| --- | --- |

(20)

Punkt 51.1 i riktlinjerna är tillämplig på nya skatter men kan enligt punkt 51.2 också tillämpas på befintliga skatter, under förutsättning att skatten har en betydande positiv effekt när det gäller miljöskydd och att undantaget har blivit nödvändigt till följd av en betydande förändring av de ekonomiska betingelserna som försatte företagen i en särskilt svår konkurrenssituation.

3.2.2   Tillämpliga bestämmelser i energiskattedirektivet

| (21) | Undantag från harmoniserade miljöskatter kan bara godkännas enligt miljöstödsriktlinjerna om de också är tillåtna enligt det berörda harmoniseringsdirektivet. Den åtgärd som anmälts av Sverige kan således godkännas bara i den mån den är förenlig med energiskattedirektivet, genom vilket energibeskattningen har harmoniserats. |
| --- | --- |

(21)

Undantag från harmoniserade miljöskatter kan bara godkännas enligt miljöstödsriktlinjerna om de också är tillåtna enligt det berörda harmoniseringsdirektivet. Den åtgärd som anmälts av Sverige kan således godkännas bara i den mån den är förenlig med energiskattedirektivet, genom vilket energibeskattningen har harmoniserats.

| (22) | Enligt artikel 17.2 i energiskattedirektivet kan energiintensiva företag i den mening som avses i direktivet beviljas nedsättning av energiskatt ända ner till noll procent. I artikel 17.3 i samma direktiv tillåts skattenivåer ner till 50 % av direktivets miniminivåer för företag som inte är energiintensiva. Enligt artikel 17.4 tillåts en sådan nedsättning bara om stödmottagarna har ingått avtal eller genomfört system för handel med utsläppsrätter eller likvärdiga arrangemang, som leder till att miljömål uppnås, i stort sett motsvarande vad som skulle ha uppnåtts om gemenskapens vanliga minimiskattesatser hade iakttagits. |
| --- | --- |

(22)

Enligt artikel 17.2 i energiskattedirektivet kan energiintensiva företag i den mening som avses i direktivet beviljas nedsättning av energiskatt ända ner till noll procent. I artikel 17.3 i samma direktiv tillåts skattenivåer ner till 50 % av direktivets miniminivåer för företag som inte är energiintensiva. Enligt artikel 17.4 tillåts en sådan nedsättning bara om stödmottagarna har ingått avtal eller genomfört system för handel med utsläppsrätter eller likvärdiga arrangemang, som leder till att miljömål uppnås, i stort sett motsvarande vad som skulle ha uppnåtts om gemenskapens vanliga minimiskattesatser hade iakttagits.

3.2.3   Argument som anförts av de svenska myndigheterna

| (23) | De svenska myndigheterna har åberopat villkoret i artikel 17.4 i energiskattedirektivet och hävdat att förenligheten med detta kan bedömas genom att marginalkostnaderna för utsläppsminskningar som härrör från minimiskattesatserna respektive utsläppshandelssystemet jämförs. Eftersom marknadspriset för en utsläppsrättighet enligt de svenska myndigheterna är cirka 10 euro per ton koldioxid och gemenskapens genomsnittliga minimiskattesatser motsvarar en koldioxidskatt på omkring 5 euro per ton koldioxid, hävdar de svenska myndigheterna att marginalkostnaden för en utsläppsminskning är högre inom utsläppshandelssystemet jämfört med minimiskattesatserna, och att utsläppsminskningen inom utsläppshandelssystemet således är större än minskningen hade varit om minimiskattesatserna hade tillämpats. De svenska myndigheterna har dessutom gjort gällande att villkoren för en skattebefrielse i enlighet med artikel 17 i energiskattedirektivet är uppfyllda. |
| --- | --- |

(23)

De svenska myndigheterna har åberopat villkoret i artikel 17.4 i energiskattedirektivet och hävdat att förenligheten med detta kan bedömas genom att marginalkostnaderna för utsläppsminskningar som härrör från minimiskattesatserna respektive utsläppshandelssystemet jämförs. Eftersom marknadspriset för en utsläppsrättighet enligt de svenska myndigheterna är cirka 10 euro per ton koldioxid och gemenskapens genomsnittliga minimiskattesatser motsvarar en koldioxidskatt på omkring 5 euro per ton koldioxid, hävdar de svenska myndigheterna att marginalkostnaden för en utsläppsminskning är högre inom utsläppshandelssystemet jämfört med minimiskattesatserna, och att utsläppsminskningen inom utsläppshandelssystemet således är större än minskningen hade varit om minimiskattesatserna hade tillämpats. De svenska myndigheterna har dessutom gjort gällande att villkoren för en skattebefrielse i enlighet med artikel 17 i energiskattedirektivet är uppfyllda.

| (24) | Enligt de svenska myndigheterna omfattas en skattebefrielse för bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet av villkor som har samma effekt som frivilliga avtal i den mening som avses i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna. Enligt dem är den tillämpliga bestämmelsen inriktad på miljöeffekten och föreskriver inte på något sätt att villkoren måste vara frivilliga. De svenska myndigheterna hävdar att miljövinsten av EU:s utsläppshandelssystem är känd på förhand, vilket är en fördel jämfört med att använda skattestyrmedlet, och att det saknar betydelse att miljöskyddssyftet uppnås genom ett obligatoriskt EU-system snarare än genom ett frivilligt avtal mellan ett enskilt företag och en medlemsstat. |
| --- | --- |

(24)

Enligt de svenska myndigheterna omfattas en skattebefrielse för bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet av villkor som har samma effekt som frivilliga avtal i den mening som avses i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna. Enligt dem är den tillämpliga bestämmelsen inriktad på miljöeffekten och föreskriver inte på något sätt att villkoren måste vara frivilliga. De svenska myndigheterna hävdar att miljövinsten av EU:s utsläppshandelssystem är känd på förhand, vilket är en fördel jämfört med att använda skattestyrmedlet, och att det saknar betydelse att miljöskyddssyftet uppnås genom ett obligatoriskt EU-system snarare än genom ett frivilligt avtal mellan ett enskilt företag och en medlemsstat.

| (25) | Skulle kommissionen finna att den anmälda åtgärden inte kan godkännas med hänsyn till miljöstödsriktlinjerna, anser de svenska myndigheterna i alla händelser att den uppfyller villkoren för ett undantag enligt artikel 87.3 i EG-fördraget och därför är förenlig med den gemensamma marknaden genom direkt tillämpning av fördraget tillsammans med artikel 17 i energiskattedirektivet, eftersom den ekonomiska logiken och EU:s övergripande miljöskyddsmål talar mycket starkt för att en koldioxidskatt på bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet bör avskaffas. De svenska myndigheterna anser att de gällande miljöstödsriktlinjerna inte är fullt tillämpliga på åtgärder som vidtas i samband med EU:s utsläppshandelssystem, eftersom riktlinjerna antogs före direktivet om handel med utsläppsrätter. Att inte vidta åtgärder för att minimera samhällets kostnader för en gemensam tillämpning av EU:s utsläppshandelssystem och koldioxidskatten skulle enligt dem strida mot gemenskapens rättsuppfattning. Enligt de svenska myndigheterna leder de dubbla styrmedlen i form av samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel till ökade kostnader både för enskilda operatörer och för samhället, och det faktum att de dubbla styrmedlen åsamkar samhället kostnader bör kunna motivera ett avskaffande av koldioxidskatten. |
| --- | --- |

(25)

Skulle kommissionen finna att den anmälda åtgärden inte kan godkännas med hänsyn till miljöstödsriktlinjerna, anser de svenska myndigheterna i alla händelser att den uppfyller villkoren för ett undantag enligt artikel 87.3 i EG-fördraget och därför är förenlig med den gemensamma marknaden genom direkt tillämpning av fördraget tillsammans med artikel 17 i energiskattedirektivet, eftersom den ekonomiska logiken och EU:s övergripande miljöskyddsmål talar mycket starkt för att en koldioxidskatt på bränslen som används i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet bör avskaffas. De svenska myndigheterna anser att de gällande miljöstödsriktlinjerna inte är fullt tillämpliga på åtgärder som vidtas i samband med EU:s utsläppshandelssystem, eftersom riktlinjerna antogs före direktivet om handel med utsläppsrätter. Att inte vidta åtgärder för att minimera samhällets kostnader för en gemensam tillämpning av EU:s utsläppshandelssystem och koldioxidskatten skulle enligt dem strida mot gemenskapens rättsuppfattning. Enligt de svenska myndigheterna leder de dubbla styrmedlen i form av samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel till ökade kostnader både för enskilda operatörer och för samhället, och det faktum att de dubbla styrmedlen åsamkar samhället kostnader bör kunna motivera ett avskaffande av koldioxidskatten.

| (26) | De svenska myndigheterna gör gällande att alla marginalskatter, till exempel en koldioxidskatt eller någon annan indirekt skatt som beräknas utifrån mängden förbrukat bränsle, snedvrider priset på utsläppsrätterna och leder till att utsläppsminskningarna sprids ineffektivt över utsläppshandelssystemet. De gör därför gällande att eventuella övervinster som härrör från en fri fördelning av utsläppsrätter bör fångas in genom en schablonskatt för att undvika en sådan snedvridning av marginalbeteendet inom utsläppshandelssystemet. Den begränsning av koldioxidutsläppen som fastställs genom utsläppshandelssystemet åsamkar kostnader för de operatörer som deltar i systemet, för det första i form av extra kostnader för att köpa nödvändiga utsläppsrätter utöver fördelade utsläppsrätter och för det andra i form av högre elpriser på grund av den begränsning som fastställts för utsläpp från elproduktion som grundar sig på fossila bränslen och det faktum att en eventuell ökning av marginalkostnaden för elproduktion också påverkar marknadspriset på elektricitet. |
| --- | --- |

(26)

De svenska myndigheterna gör gällande att alla marginalskatter, till exempel en koldioxidskatt eller någon annan indirekt skatt som beräknas utifrån mängden förbrukat bränsle, snedvrider priset på utsläppsrätterna och leder till att utsläppsminskningarna sprids ineffektivt över utsläppshandelssystemet. De gör därför gällande att eventuella övervinster som härrör från en fri fördelning av utsläppsrätter bör fångas in genom en schablonskatt för att undvika en sådan snedvridning av marginalbeteendet inom utsläppshandelssystemet. Den begränsning av koldioxidutsläppen som fastställs genom utsläppshandelssystemet åsamkar kostnader för de operatörer som deltar i systemet, för det första i form av extra kostnader för att köpa nödvändiga utsläppsrätter utöver fördelade utsläppsrätter och för det andra i form av högre elpriser på grund av den begränsning som fastställts för utsläpp från elproduktion som grundar sig på fossila bränslen och det faktum att en eventuell ökning av marginalkostnaden för elproduktion också påverkar marknadspriset på elektricitet.

| (27) | Enligt de svenska myndigheterna snedvrids prismekanismen av beskattning inom utsläppshandelssystemet utan att det ger några miljöfördelar. De anser att en samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel inte påverkar de totala utsläppen inom utsläppshandelssystemet, eftersom den totala utsläppsnivån avgörs av mängden fördelade utsläppsrätter, och ett eventuellt överskott på utsläppsrätter kommer bara att säljas på marknaden och leda till en ökning av utsläppen inom en annan del av systemet. Det påverkar dock marginalkostnaden för utsläppsminskningar och därmed den totala kostnaden för att nå målet att minska utsläppen. De svenska myndigheterna anser att en samtidig tillämpning av de båda styrmedlen leder till att utsläppsminskningarna fördelas ineffektivt över utsläppshandelssystemet, och resultatet blir att den totala kostnaden för att nå EU:s mål för utsläppsminskningar kommer att öka. |
| --- | --- |

(27)

Enligt de svenska myndigheterna snedvrids prismekanismen av beskattning inom utsläppshandelssystemet utan att det ger några miljöfördelar. De anser att en samtidig tillämpning av beskattning och utsläppshandel inte påverkar de totala utsläppen inom utsläppshandelssystemet, eftersom den totala utsläppsnivån avgörs av mängden fördelade utsläppsrätter, och ett eventuellt överskott på utsläppsrätter kommer bara att säljas på marknaden och leda till en ökning av utsläppen inom en annan del av systemet. Det påverkar dock marginalkostnaden för utsläppsminskningar och därmed den totala kostnaden för att nå målet att minska utsläppen. De svenska myndigheterna anser att en samtidig tillämpning av de båda styrmedlen leder till att utsläppsminskningarna fördelas ineffektivt över utsläppshandelssystemet, och resultatet blir att den totala kostnaden för att nå EU:s mål för utsläppsminskningar kommer att öka.

| (28) | De svenska myndigheterna gör gällande att snedvridningarna i det långa loppet kommer att påverka investeringarna och därmed till vilken ort framtida produktionskapacitet kommer att förläggas inom de sektorer som omfattas av utsläppshandelssystemet. De europeiska företagens konkurrenskraft på den internationella marknaden kommer att försvagas. Den samtidiga tillämpningen av beskattning och utsläppshandel kommer att leda till att kostnaderna för att minska utsläppen kommer att vara högre än minskningens marknadsvärde. Det är ett ineffektivt sätt att fördela resurser som leder till förlorat välstånd, det vill säga en kostnad för samhället. |
| --- | --- |

(28)

De svenska myndigheterna gör gällande att snedvridningarna i det långa loppet kommer att påverka investeringarna och därmed till vilken ort framtida produktionskapacitet kommer att förläggas inom de sektorer som omfattas av utsläppshandelssystemet. De europeiska företagens konkurrenskraft på den internationella marknaden kommer att försvagas. Den samtidiga tillämpningen av beskattning och utsläppshandel kommer att leda till att kostnaderna för att minska utsläppen kommer att vara högre än minskningens marknadsvärde. Det är ett ineffektivt sätt att fördela resurser som leder till förlorat välstånd, det vill säga en kostnad för samhället.

| (29) | De svenska myndigheterna har gett ett exempel där två operatörer omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och där utsläppshandelssystemet inte innehåller någon skatt. I ett sådant fall kommer operatören med de lägre marginalkostnaderna för utsläppsminskningar att minska utsläppen mer, hävdar de svenska myndigheterna. Utsläppsminskningarna kommer att fördelas optimalt eftersom varje operatör kommer att minska utsläppen tills de har samma marginalkostnader för minskningen. De svenska myndigheterna hävdar att om en av operatörerna är skyldig att betala en viss skatt kommer de ökade marginalkostnaderna för en utsläppsminskning att sporra den operatören att minska utsläppen mer och därmed göra det möjligt för denne att sälja utsläppsrätter på marknaden, vilket leder till lägre marknadspriser på utsläppsrätter. Det gör det möjligt för andra operatörer med potentiellt lägre marginalkostnader för utsläppsminskningar att köpa och använda utsläppsrätter. Denna ineffektiva resursfördelning leder till förlorat välstånd för samhället. Principskälen för en koldioxidskatt är i praktiken också tillämpliga på andra typer av energiskatter inom EU:s utsläppshandelssystem, eftersom energiskattedirektivet inte gör någon åtskillnad mellan olika slag av indirekta skatter (utom mervärdesskatt) som beräknas utifrån mängden energiprodukter och elektricitet när de frisläpps för konsumtion. |
| --- | --- |

(29)

De svenska myndigheterna har gett ett exempel där två operatörer omfattas av EU:s utsläppshandelssystem och där utsläppshandelssystemet inte innehåller någon skatt. I ett sådant fall kommer operatören med de lägre marginalkostnaderna för utsläppsminskningar att minska utsläppen mer, hävdar de svenska myndigheterna. Utsläppsminskningarna kommer att fördelas optimalt eftersom varje operatör kommer att minska utsläppen tills de har samma marginalkostnader för minskningen. De svenska myndigheterna hävdar att om en av operatörerna är skyldig att betala en viss skatt kommer de ökade marginalkostnaderna för en utsläppsminskning att sporra den operatören att minska utsläppen mer och därmed göra det möjligt för denne att sälja utsläppsrätter på marknaden, vilket leder till lägre marknadspriser på utsläppsrätter. Det gör det möjligt för andra operatörer med potentiellt lägre marginalkostnader för utsläppsminskningar att köpa och använda utsläppsrätter. Denna ineffektiva resursfördelning leder till förlorat välstånd för samhället. Principskälen för en koldioxidskatt är i praktiken också tillämpliga på andra typer av energiskatter inom EU:s utsläppshandelssystem, eftersom energiskattedirektivet inte gör någon åtskillnad mellan olika slag av indirekta skatter (utom mervärdesskatt) som beräknas utifrån mängden energiprodukter och elektricitet när de frisläpps för konsumtion.

| (30) | De svenska myndigheterna gör gällande att om skattebasen och den skattesats som tillämpas harmoniserades fullständigt inom EU-25 för bränslen som förbrukas i de berörda anläggningarna och om skattebasen motsvarade räckvidden för EU:s utsläppshandelssystem, skulle de dubbla styrmedlen inte störa utsläppshandelssystemets funktion, eftersom det bara skulle leda till lägre priser på utsläppsrätter tack vare mindre efterfrågan på eller större utbud på utsläppsrätter. Enligt de svenska myndigheterna omfattar den obligatoriska beskattningen på EU-nivå emellertid bara delar av de bränslen som ger upphov till koldioxidutsläpp som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, och det faktum att beskattningen inte tillämpas lika inom utsläppshandelssystemet snedvrider systemets funktion. Möjligheten till nollbeskattning enligt artikel 17.4 i energiskattedirektivet är väsentlig. De svenska myndigheterna hävdar vidare att i Sverige utgör utsläppen från industrisektorn 80 % av den totala mängden fördelade utsläppsrätter, medan situationen för hela EU-25 är att 70 % av de utsläpp som omfattas av utsläppshandelssystemet härrör från fossila bränslen som används inom energisektorn. |
| --- | --- |

(30)

De svenska myndigheterna gör gällande att om skattebasen och den skattesats som tillämpas harmoniserades fullständigt inom EU-25 för bränslen som förbrukas i de berörda anläggningarna och om skattebasen motsvarade räckvidden för EU:s utsläppshandelssystem, skulle de dubbla styrmedlen inte störa utsläppshandelssystemets funktion, eftersom det bara skulle leda till lägre priser på utsläppsrätter tack vare mindre efterfrågan på eller större utbud på utsläppsrätter. Enligt de svenska myndigheterna omfattar den obligatoriska beskattningen på EU-nivå emellertid bara delar av de bränslen som ger upphov till koldioxidutsläpp som omfattas av EU:s utsläppshandelssystem, och det faktum att beskattningen inte tillämpas lika inom utsläppshandelssystemet snedvrider systemets funktion. Möjligheten till nollbeskattning enligt artikel 17.4 i energiskattedirektivet är väsentlig. De svenska myndigheterna hävdar vidare att i Sverige utgör utsläppen från industrisektorn 80 % av den totala mängden fördelade utsläppsrätter, medan situationen för hela EU-25 är att 70 % av de utsläpp som omfattas av utsläppshandelssystemet härrör från fossila bränslen som används inom energisektorn.

| (31) | De svenska myndigheterna anser att tillämpningen av koldioxidskatten utöver EU:s utsläppshandelssystem inte kommer att leda till någon ytterligare minskning av den totala mängden utsläpp inom EU, eftersom den mängden fastställs på förhand. De gör gällande att svenska företag kommer att minska sina utsläpp mer än utländska företag som inte ålagts någon skatt, eftersom de svenska företagen har högre kostnader för utsläpp på grund av skatten på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Enligt de svenska myndigheternas uppfattning kommer beskattningen bara att leda till en situation där företag i olika medlemsstater åsamkas olika kostnader för sina koldioxidutsläpp. Den grundläggande prismekanismen i utsläppshandelssystemet – som går ut på att alla företag möter samma kostnad för att släppa ut koldioxid – sätts ur spel. Då finns det inte längre någon garanti för att utsläppsminskningarna sker till lägsta möjliga kostnad. Konkurrensen snedvrids till nackdel för svenska företag, som kommer att ha en relativt sett högre kostnad för sina utsläpp, och samma grad av miljöstyrning uppnås till en högre kostnad. Förekomsten av kostnadsineffektiva miljörelaterade styrmedel är ett hinder för att nå målen för Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

(31)

De svenska myndigheterna anser att tillämpningen av koldioxidskatten utöver EU:s utsläppshandelssystem inte kommer att leda till någon ytterligare minskning av den totala mängden utsläpp inom EU, eftersom den mängden fastställs på förhand. De gör gällande att svenska företag kommer att minska sina utsläpp mer än utländska företag som inte ålagts någon skatt, eftersom de svenska företagen har högre kostnader för utsläpp på grund av skatten på bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av utsläppshandelssystemet. Enligt de svenska myndigheternas uppfattning kommer beskattningen bara att leda till en situation där företag i olika medlemsstater åsamkas olika kostnader för sina koldioxidutsläpp. Den grundläggande prismekanismen i utsläppshandelssystemet – som går ut på att alla företag möter samma kostnad för att släppa ut koldioxid – sätts ur spel. Då finns det inte längre någon garanti för att utsläppsminskningarna sker till lägsta möjliga kostnad. Konkurrensen snedvrids till nackdel för svenska företag, som kommer att ha en relativt sett högre kostnad för sina utsläpp, och samma grad av miljöstyrning uppnås till en högre kostnad. Förekomsten av kostnadsineffektiva miljörelaterade styrmedel är ett hinder för att nå målen för Lissabonstrategin.

| (32) | De svenska myndigheterna påpekar vidare att kommissionen har godkänt den nationella allokeringsplan (NAP) som Sverige anmälde i enlighet med direktivet om handel med utsläppsrätter, och därmed godkänt en viss nivå av koldioxidutsläpp i Sverige. Att kräva att Sverige skall ha kvar sin koldioxidskatt skulle enligt de svenska myndigheterna i praktiken innebära att Sverige måste minska sina utsläpp ytterligare. De svenska myndigheterna anser dock att kommissionen måste anses ha avhänt sig den möjligheten när den godkände den utsläppsnivå som skulle bli följden av den svenska allokeringsplanen. |
| --- | --- |

(32)

De svenska myndigheterna påpekar vidare att kommissionen har godkänt den nationella allokeringsplan (NAP) som Sverige anmälde i enlighet med direktivet om handel med utsläppsrätter, och därmed godkänt en viss nivå av koldioxidutsläpp i Sverige. Att kräva att Sverige skall ha kvar sin koldioxidskatt skulle enligt de svenska myndigheterna i praktiken innebära att Sverige måste minska sina utsläpp ytterligare. De svenska myndigheterna anser dock att kommissionen måste anses ha avhänt sig den möjligheten när den godkände den utsläppsnivå som skulle bli följden av den svenska allokeringsplanen.

| (33) | Påföljderna för brott mot lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, genom vilken direktivet om handel med utsläppsrätter införlivades i svensk lagstiftning, fastställs i lagen och uppfyller de krav på påföljder som föreskrivs i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(33)

Påföljderna för brott mot lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter, genom vilken direktivet om handel med utsläppsrätter införlivades i svensk lagstiftning, fastställs i lagen och uppfyller de krav på påföljder som föreskrivs i punkt 51.1 a i miljöstödsriktlinjerna.

3.2.4   Kommissionens tvivel

Förenlighet med miljöstödsriktlinjerna

| (34) | Kommissionen betvivlar att de undantag som de svenska myndigheterna föreslår kan godkännas på grundval av miljöstödsriktlinjerna. Punkt 51.1 b är inte tillämplig, eftersom den skatt som företagen skulle betala enligt den föreslagna stödordningen skulle ligga under miniminivåerna enligt energiskattedirektivet. Inte heller villkoren i punkt 51.1 a förefaller vara uppfyllda, eftersom de företag som gynnas av stödet inte skulle ingå frivilliga åtaganden eller avtal. För att ett företag skall beviljas en skattenedsättning måste det vidta åtgärder som går utöver fullgörandet av en harmoniserad EU-skyldighet. EU:s utsläppshandelssystem utgör emellertid en obligatorisk standard i alla medlemsstater, och därför kan förenligheten med det systemet inte betraktas som en tillräcklig miljöinsats som tillåter statligt stöd. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen betvivlar att de undantag som de svenska myndigheterna föreslår kan godkännas på grundval av miljöstödsriktlinjerna. Punkt 51.1 b är inte tillämplig, eftersom den skatt som företagen skulle betala enligt den föreslagna stödordningen skulle ligga under miniminivåerna enligt energiskattedirektivet. Inte heller villkoren i punkt 51.1 a förefaller vara uppfyllda, eftersom de företag som gynnas av stödet inte skulle ingå frivilliga åtaganden eller avtal. För att ett företag skall beviljas en skattenedsättning måste det vidta åtgärder som går utöver fullgörandet av en harmoniserad EU-skyldighet. EU:s utsläppshandelssystem utgör emellertid en obligatorisk standard i alla medlemsstater, och därför kan förenligheten med det systemet inte betraktas som en tillräcklig miljöinsats som tillåter statligt stöd.

| (35) | Sammanfattningsvis tvivlar kommissionen på att de föreslagna skattelättnaderna – som underskrider gemenskapens minimiskattesatser och inte medför någon miljövinst som går utöver de krav gemenskapen ställer – är förenliga med miljöstödsriktlinjerna. |
| --- | --- |

(35)

Sammanfattningsvis tvivlar kommissionen på att de föreslagna skattelättnaderna – som underskrider gemenskapens minimiskattesatser och inte medför någon miljövinst som går utöver de krav gemenskapen ställer – är förenliga med miljöstödsriktlinjerna.

Förenlighet med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av en ekonomisk bedömning av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel

| (36) | När det gäller möjligheten att godkänna den anmälda stödordningen på grundval av behovet att avskaffa de dubbla styrmedel som de svenska myndigheterna hänvisar till anser kommissionen att principen om att förorenaren betalar måste beaktas när statligt stöd beviljas på miljöområdet. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller möjligheten att godkänna den anmälda stödordningen på grundval av behovet att avskaffa de dubbla styrmedel som de svenska myndigheterna hänvisar till anser kommissionen att principen om att förorenaren betalar måste beaktas när statligt stöd beviljas på miljöområdet.

| (37) | Kommissionen tvekar i detta skede beträffande hur förekomsten av dubbla styrmedel kan komma att påverka dess bedömning och huruvida den kan berättiga till en befrielse från koldioxidskatt enligt reglerna om statligt stöd. Kommissionen har särskilt följande betänkligheter:






  — | Energiskattedirektivet och utsläppshandelssystemet är två separata instrument i gemenskapens lagstiftning. Även om de delvis har samma politiska mål, nämligen att internalisera de externa kostnaderna för koldioxidutsläpp, har de också skilda syften. Det gäller särskilt minimiskattenivåerna, vars primära syfte är att få den inre marknaden att fungera smidigt. För att uppfylla kraven i energiskattedirektivet kan medlemsstaterna dock ta ut olika skatter, till exempel koldioxidskatt, som kan ha samma syfte som utsläppshandelssystemet. De nationella strategierna skiljer sig från varandra, och det är bara i vissa medlemsstater som de skatter som ingår i miniminivåerna delvis utgörs av en koldioxidskatt. När en koldioxidskatt tas ut för att uppfylla kraven enligt minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket är fallet i Sverige, kan en nedsättning av en sådan koldioxidskatt således snedvrida konkurrensen på den inre marknaden genom att öka skattedifferentieringen på ett område där skatteharmonisering har genomförts på gemenskapsnivå, framför allt i syfte att skapa en välfungerande inre marknad och lika villkor mellan aktörerna. |
| --- | --- | --- |

(37)

Kommissionen tvekar i detta skede beträffande hur förekomsten av dubbla styrmedel kan komma att påverka dess bedömning och huruvida den kan berättiga till en befrielse från koldioxidskatt enligt reglerna om statligt stöd. Kommissionen har särskilt följande betänkligheter:

—

Energiskattedirektivet och utsläppshandelssystemet är två separata instrument i gemenskapens lagstiftning. Även om de delvis har samma politiska mål, nämligen att internalisera de externa kostnaderna för koldioxidutsläpp, har de också skilda syften. Det gäller särskilt minimiskattenivåerna, vars primära syfte är att få den inre marknaden att fungera smidigt. För att uppfylla kraven i energiskattedirektivet kan medlemsstaterna dock ta ut olika skatter, till exempel koldioxidskatt, som kan ha samma syfte som utsläppshandelssystemet. De nationella strategierna skiljer sig från varandra, och det är bara i vissa medlemsstater som de skatter som ingår i miniminivåerna delvis utgörs av en koldioxidskatt. När en koldioxidskatt tas ut för att uppfylla kraven enligt minimiskattenivåerna i energiskattedirektivet, vilket är fallet i Sverige, kan en nedsättning av en sådan koldioxidskatt således snedvrida konkurrensen på den inre marknaden genom att öka skattedifferentieringen på ett område där skatteharmonisering har genomförts på gemenskapsnivå, framför allt i syfte att skapa en välfungerande inre marknad och lika villkor mellan aktörerna.

| — | Att befria alla företag som deltar i utsläppshandelssystemet från en sådan koldioxidskatt kan vara oberättigat, eftersom det skulle kunna strida mot den nämnda principen om att förorenaren betalar, om företag som avgiftsfritt tagit emot utsläppstillstånd befrias från skatten. Å andra sidan kan det strida mot miljölogiken att en sådan koldioxidskatt sätts ned för de företag som måste köpa fler utsläppstillstånd därför att de behöver täcka sin extra förorening – det kan leda till att en förmån beviljas de företag som inte gjort investeringar och inte minskat sin förorening eller till och med förorenat mer. |
| --- | --- |

—

Att befria alla företag som deltar i utsläppshandelssystemet från en sådan koldioxidskatt kan vara oberättigat, eftersom det skulle kunna strida mot den nämnda principen om att förorenaren betalar, om företag som avgiftsfritt tagit emot utsläppstillstånd befrias från skatten. Å andra sidan kan det strida mot miljölogiken att en sådan koldioxidskatt sätts ned för de företag som måste köpa fler utsläppstillstånd därför att de behöver täcka sin extra förorening – det kan leda till att en förmån beviljas de företag som inte gjort investeringar och inte minskat sin förorening eller till och med förorenat mer.

| (38) | Kommissionen måste dessutom bedöma i vilken utsträckning de dubbla styrmedlen snedvrider konkurrensen, och huruvida denna påstådda snedvridning särskilt drabbar svenska företag, vilket de svenska myndigheterna tycks hävda. Kommissionen behöver närmare undersöka möjligheten att företag kan åsamkas en högre kostnad än koldioxidskatten för sina föroreningar i fall där de måste köpa utsläppstillstånd och samtidigt betala koldioxidskatt för samma utsläpp. Å andra sidan kanske principen om att förorenaren betalar inte iakttas i en situation där tillstånden har tilldelats avgiftsfritt och det inte finns någon skatt på utsläpp. |
| --- | --- |

(38)

Kommissionen måste dessutom bedöma i vilken utsträckning de dubbla styrmedlen snedvrider konkurrensen, och huruvida denna påstådda snedvridning särskilt drabbar svenska företag, vilket de svenska myndigheterna tycks hävda. Kommissionen behöver närmare undersöka möjligheten att företag kan åsamkas en högre kostnad än koldioxidskatten för sina föroreningar i fall där de måste köpa utsläppstillstånd och samtidigt betala koldioxidskatt för samma utsläpp. Å andra sidan kanske principen om att förorenaren betalar inte iakttas i en situation där tillstånden har tilldelats avgiftsfritt och det inte finns någon skatt på utsläpp.

| (39) | Kommissionen anser att man vid bedömningen av den samlade finansiella bördan för de företag som deltar i EU:s utsläppshandelssystem jämfört med de företag som inte deltar måste ta hänsyn till att medlemsstaterna fastställer mängden totala utsläppskvoter och att de under den första handelsperioden var tvungna att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt till företagen. |
| --- | --- |

(39)

Kommissionen anser att man vid bedömningen av den samlade finansiella bördan för de företag som deltar i EU:s utsläppshandelssystem jämfört med de företag som inte deltar måste ta hänsyn till att medlemsstaterna fastställer mängden totala utsläppskvoter och att de under den första handelsperioden var tvungna att dela ut minst 95 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt till företagen.

| (40) | Kommissionen betonar att syftet med EU:s utsläppshandelssystem är just att begränsa koldioxidutsläppen genom att ge de deltagande företagen ett ekonomiskt incitament att minska utsläpp, som härrör från restriktiviteten hos den totala utsläppsgränsen. För att kunna bedöma om samtidig koldioxidskatt eventuellt orsakar en snedvridning av konkurrensen skulle kommissionen i detalj behöva undersöka de ekonomiska konsekvenserna av att EU:s utsläppshandelssystem tillämpas i Sverige. I detta sammanhang skulle kommissionen vidare behöva ytterligare uppgifter om de mekanismer som de svenska myndigheterna kan ha planerat för att fastställa förekomsten av en eventuell extra börda utöver koldioxidskatten och, för varje enskilt företag, fastställa beloppet för denna samt säkerställa att bara företag som faktiskt drabbas, åtminstone delvis, av en sådan börda befrias från den genom de anmälda skatteundantagen. |
| --- | --- |

(40)

Kommissionen betonar att syftet med EU:s utsläppshandelssystem är just att begränsa koldioxidutsläppen genom att ge de deltagande företagen ett ekonomiskt incitament att minska utsläpp, som härrör från restriktiviteten hos den totala utsläppsgränsen. För att kunna bedöma om samtidig koldioxidskatt eventuellt orsakar en snedvridning av konkurrensen skulle kommissionen i detalj behöva undersöka de ekonomiska konsekvenserna av att EU:s utsläppshandelssystem tillämpas i Sverige. I detta sammanhang skulle kommissionen vidare behöva ytterligare uppgifter om de mekanismer som de svenska myndigheterna kan ha planerat för att fastställa förekomsten av en eventuell extra börda utöver koldioxidskatten och, för varje enskilt företag, fastställa beloppet för denna samt säkerställa att bara företag som faktiskt drabbas, åtminstone delvis, av en sådan börda befrias från den genom de anmälda skatteundantagen.

| (41) | Kommissionen hyser därför tvivel om huruvida den anmälda stödordningen kan anses förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel. |
| --- | --- |

(41)

Kommissionen hyser därför tvivel om huruvida den anmälda stödordningen kan anses förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel.

Bedömning av stödordningen mot bakgrund av energiskattedirektivet

| (42) | Kommissionen måste dessutom undersöka om den planerade skattenedsättningen är förenlig med artikel 17 i energiskattedirektivet. Därför begär kommissionen att Sverige kompletterar den information som redan lämnats när det gäller tillämpningen av artikel 17, särskilt med uppgifter för ekvivalenstestet i artikel 17.4 i energiskattedirektivet. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen måste dessutom undersöka om den planerade skattenedsättningen är förenlig med artikel 17 i energiskattedirektivet. Därför begär kommissionen att Sverige kompletterar den information som redan lämnats när det gäller tillämpningen av artikel 17, särskilt med uppgifter för ekvivalenstestet i artikel 17.4 i energiskattedirektivet.

3.3   Slutsats

| (43) | Kommissionens preliminära undersökning har således väckt tvivel beträffande förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen tvivlar vidare på att sådant potentiellt statligt stöd är förenligt med miljöstödsriktlinjerna och med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel. Dessa tvivel gör det nödvändigt att undersöka frågan vidare, och kommissionen vill ha in synpunkter från de svenska myndigheterna och från andra berörda parter. |
| --- | --- |

(43)

Kommissionens preliminära undersökning har således väckt tvivel beträffande förekomsten av statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen tvivlar vidare på att sådant potentiellt statligt stöd är förenligt med miljöstödsriktlinjerna och med den gemensamma marknaden enligt artikel 87.3 c i EG-fördraget på grundval av det påstådda behovet av att avskaffa dubbla styrmedel. Dessa tvivel gör det nödvändigt att undersöka frågan vidare, och kommissionen vill ha in synpunkter från de svenska myndigheterna och från andra berörda parter.

4.   BESLUT

Kommissionen underrättar härmed Sverige om att den efter att ha undersökt den information som de svenska myndigheterna lämnat i ärendet har beslutat att inleda ett formellt granskningsförfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget.

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av stödet. Kommissionen uppmanar Era myndigheter att omedelbart översända en kopia av denna skrivelse till den potentiella stödmottagaren.

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.”

---

(1)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

1

(2)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

2

(3)  Under den andra perioden inom EU:s system för utsläppshandel, som inleds 2008, kommer medlemsstaterna att åläggas att dela ut minst 90 % av utsläppsrätterna avgiftsfritt.

3

(4)  Detta innefattar en årlig ökning med 2 % på grund av inflationen.

4

(5)  Senast bekräftad genom EG-domstolens dom i mål C-88/03, Portugal mot kommissionen (dom av den 6 september 2006).

5

(6)  EGT C 384, 16.2.1998, s. 3.

6

(7)  EGT C 37, 3.2.2001, s. 3.

7

(8)  Kehtestatud Euroopa Kohtu praktikaga, kinnitatud näiteks otsusega kohtuasjas C-88/03 Portugali Vabariik v komisjon (6. septembri 2006. aasta kohtuotsus), ning komisjoni poolt vastu võetud 10. detsembri 1998. aasta teatisega riigiabi eeskirjade kohaldamise kohta äriühingute otseste maksude suhtes, EÜT C 384, 10.12.1998, lk 3).

8

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/38 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/38

---

RIIGIABI — KREEKA

Riigiabi nr C 44/2006 (ex N 614/2005) — Regionaalabi tekstiili-, rõiva- ja nahatoodete sektorile Kreekas

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/09)

Käesolevale kokkuvõttele järgnevas autentses keeles 24. oktoobril 2006. aastal esitatud kirjas teatas komisjon Kreekale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad esitada ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest oma märkused meetme kohta, mille suhtes komisjon menetlust alustab, aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Kreekale. Märkusi esitavad huvitatud isikud võivad kirjalikult taotleda neid käsitlevate andmete konfidentsiaalsust, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE

MEETME KIRJELDUS

Kreeka teavitas 2005. aasta detsembris eespool nimetatud abikavast, mis oli suunatud Kreeka tekstiili- ja rõivatoodete tööstusele, mis on alates 2005. aastast pideva kvootide kaotamise ja impordi täieliku liberaliseerimise järel kriisi äärel.

Kreekal on tervikuna õigus regionaalabile EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti a alusel kuni 31. detsembrini 2006. Abi antakse otsetoetuste vormis. Osa teavitatud abist antakse esialgsetele investeerimisprojektidele. Osa teavitatud meetmetest on tegevusabi, mis on eelkõige suunatud olemasolevate seadmete demonteerimisele ja ümberpaigutamisele, tootmisprotsessi kvaliteedikontrolliga seotud tarkvara soetamisele, andmebaaside ning võrgustike loomisele, reklaamikampaaniate korraldamisele ja turustamisele.

Osa teavitatud meetmest kuulub grupierandi määruste kohaldamisalasse, milleks on eelkõige VKEsid, koolitusabi ja TAI valdkonda käsitlevad VKEde grupierandi määrused. Abisaajateks on ainult VKEd vastavalt EÜ määratlusele. Meede on kooskõlas praegu kehtiva Kreeka regionaalabi kaardiga (2000-2006) ja kehtivate abi ülemmääradega. Kõnealuse meetme kehtivus lõpeb 31.12.2006. Kogueelarve on ligikaudu 150 miljonit EURi.

HINDAMINE

Komisjon leiab, et kõnealust abikava tuleb käsitleda riigiabina. See sisaldab riigi vahendeid, see pakub saajatele eeliseid, see on valikuline ning sel on mõju kaubandusele.

Komisjon on uurinud kõnealust meedet EÜ asutamislepingu artikli 87 valguses ja eelkõige komisjoni regionaalabi suuniste ning VKEsid ja tööhõivet käsitlevate erandimääruste põhjal.

Komisjon märgib, et osa teavitatud meetmest on tegevusabi, kuna selle eesmärgiks on vähendada ettevõtja jooksvaid kulusid. Võttes arvesse ebapiisavaid põhjendusi eriliste ebasoodsate tingimuste kohta, millele abikava näib suunatud olevat, vajab komisjon täiendavat teavet, et hinnata tegevusabi kooskõla ühisturuga.

Abikava on suunatud Kreeka majanduse konkreetsele — tekstiili-, rõiva- ja nahatoodete sektorile. Komisjon on arvamusel, et ühele tegevusalale suunatud abil võib olla suurem mõju konkurentsile asjaomasel turul ja selle mõju regionaalarengule on tõenäoliselt liiga piiratud.

Komisjonil on kahtlused, kas selline ühele majandussektorile suunatud abikava on regionaalarengustrateegia lahutamatuks osaks. Kreeka ei selgitanud, miks olemasolev horisontaalne abikava ei ole regionaalarengu protsessi toimimiseks piisav. Lisaks on tekstiili-, rõiva- ja nahatoodete tööstuses tugev konkurents ja toimib laiaulatuslik kaubandus liikmesriikide vahel. Seega sellise abikava heakskiitmine Kreekas ähvardaks konkurentsi tõsiselt moonutada.

Ülaltoodut arvesse võttes on komisjonil pärast meetme esimest eelhindamist kahtlusi, kas — ja kui, siis mil määral — võib meedet ühisturuga sobivaks pidada. Komisjon soovib koguda teavet huvitatud isikutelt.

Sellest tulenevalt on komisjon otsustanud algatada ametliku uurimismenetluse nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 6 kohaselt, et teha kindlaks riigiabi meetme kokkusobivus ühisturuga.

KIRJA TEKST

“Η Επιτροπή επιθυμεί να ενημερώσει την Ελλάδα ότι, αφού εξέτασε τις πληροφορίες που έχει στη διάθεσή της και που υποβλήθηκαν από τις αρχές της χώρας σας σχετικά με το προαναφερόμενο μέτρο, αποφάσισε να κινήσει την επίσημη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της Συνθήκης ΕΚ.

1.   ΔΙΑΔΙΚΑΣΙΑ

| (1) | Με επιστολή της 5ης Δεκεμβρίου 2005, που καταχωρήθηκε από την Επιτροπή στις 8 Δεκεμβρίου 2005 (Α/40253), οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν στην Επιτροπή το προαναφερόμενο καθεστώς ενισχύσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ. Με επιστολές της 23ης Δεκεμβρίου 2005 (D/60212), της 22ας Φεβρουαρίου 2006 (D/51560), της 18ης Μαΐου 2006 (D/54076) και της 27ης Ιουλίου 2006 (D/56465), η Επιτροπή ζήτησε συμπληρωματικές πληροφορίες, οι οποίες υποβλήθηκαν εν μέρει από τις ελληνικές αρχές με επιστολές της 25ης Ιανουαρίου 2006 (Α/30736), της 21ης Μαρτίου 2006 (A/32245), της 8ης Ιουνίου 2006 και της 7ης Σεπτεμβρίου 2006 (Α37004). |
| --- | --- |

(1)

Με επιστολή της 5ης Δεκεμβρίου 2005, που καταχωρήθηκε από την Επιτροπή στις 8 Δεκεμβρίου 2005 (Α/40253), οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν στην Επιτροπή το προαναφερόμενο καθεστώς ενισχύσεων σύμφωνα με το άρθρο 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ. Με επιστολές της 23ης Δεκεμβρίου 2005 (D/60212), της 22ας Φεβρουαρίου 2006 (D/51560), της 18ης Μαΐου 2006 (D/54076) και της 27ης Ιουλίου 2006 (D/56465), η Επιτροπή ζήτησε συμπληρωματικές πληροφορίες, οι οποίες υποβλήθηκαν εν μέρει από τις ελληνικές αρχές με επιστολές της 25ης Ιανουαρίου 2006 (Α/30736), της 21ης Μαρτίου 2006 (A/32245), της 8ης Ιουνίου 2006 και της 7ης Σεπτεμβρίου 2006 (Α37004).

2.   ΠΕΡΙΓΡΑΦΗ ΤΟΥ ΜΕΤΡΟΥ ΕΝΙΣΧΥΣΗΣ

Στόχος του καθεστώτος

| (2) | Το καθεστώς ενισχύσεων θα εφαρμόζεται μόνο στον τομέα της υφαντουργίας, της ένδυσης και των υποδημάτων (1). Το καθεστώς αυτό αποσκοπεί στην προώθηση της ανταγωνιστικότητας των επιχειρήσεων των κλάδων κλωστοϋφαντουργίας, ένδυσης, υποδημάτων και δέρματος της Ελλάδας. Σκοπό έχει την ενίσχυση των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς προκειμένου να αντιμετωπίσουν την κρίση που διέρχεται επί του παρόντος ο κλάδος. Ειδικότερα, θα βοηθήσει τις επιχειρήσεις αυτές να αναβαθμίσουν τις επιδόσεις τους και να αποκτήσουν καλύτερη πρόσβαση στις αγορές μέσω της βελτίωσης της ποιότητας των προϊόντων και των παραγωγικών μεθόδων, της εισαγωγής καινοτόμων μεθόδων παραγωγής ή/και προϊόντων. Το καθεστώς δεν θα εφαρμόζεται στους τομείς άνθρακα και χάλυβα, των συνθετικών ινών και της γεωργίας. |
| --- | --- |

(2)

Το καθεστώς ενισχύσεων θα εφαρμόζεται μόνο στον τομέα της υφαντουργίας, της ένδυσης και των υποδημάτων (1). Το καθεστώς αυτό αποσκοπεί στην προώθηση της ανταγωνιστικότητας των επιχειρήσεων των κλάδων κλωστοϋφαντουργίας, ένδυσης, υποδημάτων και δέρματος της Ελλάδας. Σκοπό έχει την ενίσχυση των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς προκειμένου να αντιμετωπίσουν την κρίση που διέρχεται επί του παρόντος ο κλάδος. Ειδικότερα, θα βοηθήσει τις επιχειρήσεις αυτές να αναβαθμίσουν τις επιδόσεις τους και να αποκτήσουν καλύτερη πρόσβαση στις αγορές μέσω της βελτίωσης της ποιότητας των προϊόντων και των παραγωγικών μεθόδων, της εισαγωγής καινοτόμων μεθόδων παραγωγής ή/και προϊόντων. Το καθεστώς δεν θα εφαρμόζεται στους τομείς άνθρακα και χάλυβα, των συνθετικών ινών και της γεωργίας.

Νομική βάση του καθεστώτος

| (3) | Νομική βάση του καθεστώτος είναι οι νόμοι 2244/94 (2), 2308/95 (3) και το προεδρικό διάταγμα 93/97 (4). |
| --- | --- |

(3)

Νομική βάση του καθεστώτος είναι οι νόμοι 2244/94 (2), 2308/95 (3) και το προεδρικό διάταγμα 93/97 (4).

Μορφές της ενίσχυσης

| (4) | Η ενίσχυση θα έχει μορφή άμεσων (μη επιστρεπτέων) επιχορηγήσεων. Θα χορηγείται επίσης ενίσχυση για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδύσεις. Δεν είναι σαφές εάν η ενίσχυση θα υπόκειται σε φορολογία. Η χορήγηση της ενίσχυσης θα είναι στη διακριτική ευχέρεια των ελληνικών αρχών, με βάση αντικειμενικά κριτήρια αξιολόγησης. Ειδικότερα, τα κριτήρια θα αφορούν την αξιολόγηση του επενδυτή (βιωσιμότητα και οικονομικά στοιχεία της εταιρείας, υποδομή, πιστοληπτική ικανότητα) και την αξιολόγηση του επενδυτικού σχεδίου (εισαγωγή νέων τεχνολογιών, ποσοστό ιδίας συμμετοχής). |
| --- | --- |

(4)

Η ενίσχυση θα έχει μορφή άμεσων (μη επιστρεπτέων) επιχορηγήσεων. Θα χορηγείται επίσης ενίσχυση για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδύσεις. Δεν είναι σαφές εάν η ενίσχυση θα υπόκειται σε φορολογία. Η χορήγηση της ενίσχυσης θα είναι στη διακριτική ευχέρεια των ελληνικών αρχών, με βάση αντικειμενικά κριτήρια αξιολόγησης. Ειδικότερα, τα κριτήρια θα αφορούν την αξιολόγηση του επενδυτή (βιωσιμότητα και οικονομικά στοιχεία της εταιρείας, υποδομή, πιστοληπτική ικανότητα) και την αξιολόγηση του επενδυτικού σχεδίου (εισαγωγή νέων τεχνολογιών, ποσοστό ιδίας συμμετοχής).

Επιλέξιμα σχέδια και δαπάνες

| (5) | Οι επιλέξιμες δαπάνες περιλαμβάνουν την επέκταση υφιστάμενων εγκαταστάσεων ή την έναρξη δραστηριότητας η οποία συνεπάγεται θεμελιώδη αλλαγή στο προϊόν ή τη μέθοδο παραγωγής μιας υφιστάμενης εγκατάστασης, νέα μηχανήματα και εξοπλισμό, καθώς και άυλα περιουσιακά στοιχεία, όπως δαπάνες για τη μεταφορά τεχνολογίας με απόκτηση διπλωμάτων ευρεσιτεχνίας, αδειών εκμετάλλευσης και τεχνογνωσίας ή τεχνικών γνώσεων μη κατοχυρωμένων με δίπλωμα ευρεσιτεχνίας. Οι επενδύσεις αντικατάστασης δεν είναι επιλέξιμες για τη χορήγηση ενίσχυσης. |
| --- | --- |

(5)

Οι επιλέξιμες δαπάνες περιλαμβάνουν την επέκταση υφιστάμενων εγκαταστάσεων ή την έναρξη δραστηριότητας η οποία συνεπάγεται θεμελιώδη αλλαγή στο προϊόν ή τη μέθοδο παραγωγής μιας υφιστάμενης εγκατάστασης, νέα μηχανήματα και εξοπλισμό, καθώς και άυλα περιουσιακά στοιχεία, όπως δαπάνες για τη μεταφορά τεχνολογίας με απόκτηση διπλωμάτων ευρεσιτεχνίας, αδειών εκμετάλλευσης και τεχνογνωσίας ή τεχνικών γνώσεων μη κατοχυρωμένων με δίπλωμα ευρεσιτεχνίας. Οι επενδύσεις αντικατάστασης δεν είναι επιλέξιμες για τη χορήγηση ενίσχυσης.

| (6) | Το ανώτατο όριο των δαπανών όσον αφορά τις άυλες επενδύσεις δεν μπορεί να υπερβαίνει το 50 % των επιλέξιμων δαπανών. Τα επιλέξιμα άυλα περιουσιακά στοιχεία θα εξακολουθούν να συνδέονται με την περιφέρεια που λαμβάνει την ενίσχυση και θα περιλαμβάνονται στα περιουσιακά στοιχεία της επιχείρησης τα οποία μπορούν να αποσβεστούν. |
| --- | --- |

(6)

Το ανώτατο όριο των δαπανών όσον αφορά τις άυλες επενδύσεις δεν μπορεί να υπερβαίνει το 50 % των επιλέξιμων δαπανών. Τα επιλέξιμα άυλα περιουσιακά στοιχεία θα εξακολουθούν να συνδέονται με την περιφέρεια που λαμβάνει την ενίσχυση και θα περιλαμβάνονται στα περιουσιακά στοιχεία της επιχείρησης τα οποία μπορούν να αποσβεστούν.

| (7) | Επιπλέον, θα χορηγείται ενίσχυση για την αποξήλωση ή τη μετεγκατάσταση υφιστάμενων μηχανημάτων ή εξοπλισμού για την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο της ποιότητας της διαδικασίας παραγωγής, για τη δημιουργία βάσεων δεδομένων για πελάτες ή εμπόρους, καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και το μάρκετινγκ. |
| --- | --- |

(7)

Επιπλέον, θα χορηγείται ενίσχυση για την αποξήλωση ή τη μετεγκατάσταση υφιστάμενων μηχανημάτων ή εξοπλισμού για την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο της ποιότητας της διαδικασίας παραγωγής, για τη δημιουργία βάσεων δεδομένων για πελάτες ή εμπόρους, καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και το μάρκετινγκ.

| (8) | Όσον αφορά τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης, δεν είναι σαφές τι περιλαμβάνουν οι επιλέξιμες δαπάνες ή σε ποια βάση θα υπολογίζεται η ενίσχυση. |
| --- | --- |

(8)

Όσον αφορά τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης, δεν είναι σαφές τι περιλαμβάνουν οι επιλέξιμες δαπάνες ή σε ποια βάση θα υπολογίζεται η ενίσχυση.

Αποδέκτες

| (9) | Αρχικά, οι ελληνικές αρχές δήλωσαν ότι αποδέκτες μπορούν είναι οι επιχειρήσεις κάθε μεγέθους. Με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (5), ανέλαβαν τη δέσμευση ότι οι αποδέκτες θα είναι μόνο μικρομεσαίες επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους μεταποιητικούς τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης, των υποδημάτων και του δέρματος. Οι ελληνικές αρχές ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τον ορισμό των ΜΜΕ που περιλαμβάνεται στο παράρτημα Ι του κανονισμού (EΚ) αριθ. 364/2004 (6). Με επιστολή δε της 8ης Ιουνίου 2006 (7), επιβεβαίωσαν ότι οι δικαιούχοι δεν θα χαρακτηρίζονται ως προβληματικές επιχειρήσεις σύμφωνα με τον ορισμό που περιέχεται στις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων (8) και ότι τυχόν ενισχύσεις που χορηγούνται σε προβληματικές επιχειρήσεις θα κοινοποιούνται ατομικά στην Επιτροπή. |
| --- | --- |

(9)

Αρχικά, οι ελληνικές αρχές δήλωσαν ότι αποδέκτες μπορούν είναι οι επιχειρήσεις κάθε μεγέθους. Με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (5), ανέλαβαν τη δέσμευση ότι οι αποδέκτες θα είναι μόνο μικρομεσαίες επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους μεταποιητικούς τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης, των υποδημάτων και του δέρματος. Οι ελληνικές αρχές ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τον ορισμό των ΜΜΕ που περιλαμβάνεται στο παράρτημα Ι του κανονισμού (EΚ) αριθ. 364/2004 (6). Με επιστολή δε της 8ης Ιουνίου 2006 (7), επιβεβαίωσαν ότι οι δικαιούχοι δεν θα χαρακτηρίζονται ως προβληματικές επιχειρήσεις σύμφωνα με τον ορισμό που περιέχεται στις κοινοτικές κατευθυντήριες γραμμές όσον αφορά τις κρατικές ενισχύσεις για τη διάσωση και την αναδιάρθρωση προβληματικών επιχειρήσεων (8) και ότι τυχόν ενισχύσεις που χορηγούνται σε προβληματικές επιχειρήσεις θα κοινοποιούνται ατομικά στην Επιτροπή.

Ένταση των ενισχύσεων

| (10) | Αρχικά οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν ένα και μόνο ανώτατο όριο ενισχύσεων για το σύνολο της ελληνικής επικράτειας που έφθανε σε 55 % για τα ενσώματα περιουσιακά στοιχεία και 50 % για τα άυλα περιουσιακά στοιχεία. Ωστόσο, με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (9), ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τα ισχύοντα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων, όπως προσδιορίζονται στον χάρτη περιφερειακών ενισχύσεων για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006 (10). |
| --- | --- |

(10)

Αρχικά οι ελληνικές αρχές κοινοποίησαν ένα και μόνο ανώτατο όριο ενισχύσεων για το σύνολο της ελληνικής επικράτειας που έφθανε σε 55 % για τα ενσώματα περιουσιακά στοιχεία και 50 % για τα άυλα περιουσιακά στοιχεία. Ωστόσο, με επιστολή της 25ης Ιανουαρίου 2006 (9), ανέλαβαν τη δέσμευση να τηρήσουν τα ισχύοντα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων, όπως προσδιορίζονται στον χάρτη περιφερειακών ενισχύσεων για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006 (10).

Άλλοι όροι

| (11) | Οι αιτήσεις για τη χορήγηση ενίσχυσης πρέπει να υποβάλλονται πριν αρχίσουν οι εργασίες εφαρμογής του σχεδίου. |
| --- | --- |

(11)

Οι αιτήσεις για τη χορήγηση ενίσχυσης πρέπει να υποβάλλονται πριν αρχίσουν οι εργασίες εφαρμογής του σχεδίου.

| (12) | Η συμβολή του αποδέκτη στη χρηματοδότηση της επένδυσης θα πρέπει να ανέρχεται σε τουλάχιστον 25 % του επενδυτικού κόστους. |
| --- | --- |

(12)

Η συμβολή του αποδέκτη στη χρηματοδότηση της επένδυσης θα πρέπει να ανέρχεται σε τουλάχιστον 25 % του επενδυτικού κόστους.

Διάρκεια και προϋπολογισμός του καθεστώτος

| (13) | Το καθεστώς λήγει στις 31 Δεκεμβρίου 2006, τελευταία ημερομηνία κατά την οποία οι ελληνικές αρχές θα είναι σε θέση να λάβουν νομικά δεσμευτικές αποφάσεις σχετικά με τη χορήγηση ενίσχυσης. Ο συνολικός προϋπολογισμός του καθεστώτος ανέρχεται κατά προσέγγιση σε 150 εκατ. ευρώ. |
| --- | --- |

(13)

Το καθεστώς λήγει στις 31 Δεκεμβρίου 2006, τελευταία ημερομηνία κατά την οποία οι ελληνικές αρχές θα είναι σε θέση να λάβουν νομικά δεσμευτικές αποφάσεις σχετικά με τη χορήγηση ενίσχυσης. Ο συνολικός προϋπολογισμός του καθεστώτος ανέρχεται κατά προσέγγιση σε 150 εκατ. ευρώ.

Σώρευση ενισχύσεων

| (14) | Με επιστολή της 8ης Ιουνίου 2006 (11), οι ελληνικές αρχές επιβεβαίωσαν ότι οι ενισχύσεις που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος δεν μπορούν να σωρευθούν με άλλες κρατικές ενισχύσεις για τις ίδιες επιλέξιμες δαπάνες, και ότι θα τηρούνται τα ανώτατα επιτρεπόμενα όρια για τις περιφερειακές ενισχύσεις. |
| --- | --- |

(14)

Με επιστολή της 8ης Ιουνίου 2006 (11), οι ελληνικές αρχές επιβεβαίωσαν ότι οι ενισχύσεις που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος δεν μπορούν να σωρευθούν με άλλες κρατικές ενισχύσεις για τις ίδιες επιλέξιμες δαπάνες, και ότι θα τηρούνται τα ανώτατα επιτρεπόμενα όρια για τις περιφερειακές ενισχύσεις.

3.   ΑΞΙΟΛΟΓΗΣΗ

Νομιμότητα

| (15) | Με την κοινοποίηση του σχεδίου χορήγησης ενισχύσεων μέσω του καθεστώτος ενισχύσεων που περιγράφηκε ανωτέρω πριν αυτό τεθεί σε εφαρμογή, οι ελληνικές αρχές τήρησαν τις υποχρεώσεις που υπέχουν δυνάμει του 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ. |
| --- | --- |

(15)

Με την κοινοποίηση του σχεδίου χορήγησης ενισχύσεων μέσω του καθεστώτος ενισχύσεων που περιγράφηκε ανωτέρω πριν αυτό τεθεί σε εφαρμογή, οι ελληνικές αρχές τήρησαν τις υποχρεώσεις που υπέχουν δυνάμει του 88 παράγραφος 3 της Συνθήκης ΕΚ.

Χαρακτήρας του καθεστώτος ως κρατικής ενίσχυσης

| (16) | Βάσει του καθεστώτος, το κράτος χορηγεί επιχορηγήσεις σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στον τομέα της κλωστοϋφαντουργίας και της ένδυσης οι οποίες πραγματοποιούν επενδύσεις. Η ενίσχυση θα χορηγείται σε περιορισμένο αριθμό επιχειρήσεων, οι οποίες θα επιλέγονται από τις ελληνικές αρχές με βάση αντικειμενικά κριτήρια. Κατά την επιλογή των δικαιούχων, οι ελληνικές αρχές ασκούν κάποιο βαθμό διακριτικής ευχέρειας. Η ενίσχυση συνιστά πλεονέκτημα για τους αποδέκτες (μειώνονται οι δαπάνες των σχετικών επενδύσεων). Με αυτή την έννοια, η ενίσχυση βελτιώνει τη θέση των αποδεκτών σε σύγκριση με εκείνη των ανταγωνιστών τους σε άλλα κράτη μέλη. Συνεπώς, πρέπει να θεωρηθεί ότι στρεβλώνει τον ανταγωνισμό και επηρεάζει τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών. |
| --- | --- |

(16)

Βάσει του καθεστώτος, το κράτος χορηγεί επιχορηγήσεις σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στον τομέα της κλωστοϋφαντουργίας και της ένδυσης οι οποίες πραγματοποιούν επενδύσεις. Η ενίσχυση θα χορηγείται σε περιορισμένο αριθμό επιχειρήσεων, οι οποίες θα επιλέγονται από τις ελληνικές αρχές με βάση αντικειμενικά κριτήρια. Κατά την επιλογή των δικαιούχων, οι ελληνικές αρχές ασκούν κάποιο βαθμό διακριτικής ευχέρειας. Η ενίσχυση συνιστά πλεονέκτημα για τους αποδέκτες (μειώνονται οι δαπάνες των σχετικών επενδύσεων). Με αυτή την έννοια, η ενίσχυση βελτιώνει τη θέση των αποδεκτών σε σύγκριση με εκείνη των ανταγωνιστών τους σε άλλα κράτη μέλη. Συνεπώς, πρέπει να θεωρηθεί ότι στρεβλώνει τον ανταγωνισμό και επηρεάζει τις συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών.

| (17) | Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή θεωρεί ότι υφίσταται κρατική ενίσχυση κατά τη έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ. |
| --- | --- |

(17)

Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή θεωρεί ότι υφίσταται κρατική ενίσχυση κατά τη έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ.

Συμβιβάσιμο του μέτρου ενίσχυσης

| (18) | Αφού διαπιστώθηκε ότι το καθεστώς συνιστά κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ, είναι απαραίτητο να εξεταστεί κατά πόσο το μέτρο μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά. |
| --- | --- |

(18)

Αφού διαπιστώθηκε ότι το καθεστώς συνιστά κρατική ενίσχυση κατά την έννοια του άρθρου 87 παράγραφος 1 της συνθήκης ΕΚ, είναι απαραίτητο να εξεταστεί κατά πόσο το μέτρο μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά.

| (19) | Η Επιτροπή εξέτασε το καθεστώς με βάση το άρθρο 87 της συνθήκης ΕΚ, και ιδίως με βάση τις “κατευθυντήριες γραμμές σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα” (12) (αναφέρονται στο εξής ως ΚΕΠΧ), τον κανονισμό για τις ΜΜΕ (13) και τον κανονισμό για την απασχόληση (14). Τα αποτελέσματα της εξέτασης αυτής συνοψίζονται στη συνέχεια. |
| --- | --- |

(19)

Η Επιτροπή εξέτασε το καθεστώς με βάση το άρθρο 87 της συνθήκης ΕΚ, και ιδίως με βάση τις “κατευθυντήριες γραμμές σχετικά με τις κρατικές ενισχύσεις περιφερειακού χαρακτήρα” (12) (αναφέρονται στο εξής ως ΚΕΠΧ), τον κανονισμό για τις ΜΜΕ (13) και τον κανονισμό για την απασχόληση (14). Τα αποτελέσματα της εξέτασης αυτής συνοψίζονται στη συνέχεια.

| (20) | Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ένα μέρος των ενισχύσεων που κοινοποιήθηκαν θα χορηγούνται σε σχέδια για αρχική επένδυση στην Ελλάδα, τα οποία είναι εξ ολοκλήρου επιλέξιμα για τη χορήγηση περιφερειακών ενισχύσεων βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης ΕΚ μέχρι τις 31.12.2006. Αυτό ισχύει ιδίως για τις επενδύσεις σε κτίρια και εγκαταστάσεις ή μηχανήματα. Η Επιτροπή σημειώνει ότι οι μέγιστες εντάσεις των επενδυτικών ενισχύσεων που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος είναι σύμφωνες με τα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων που ισχύουν για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006. Το καθεστώς αυτό λήγει την ίδια ημερομηνία όπως και ο ισχύων χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων, δηλαδή στις 31.12.2006. |
| --- | --- |

(20)

Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ένα μέρος των ενισχύσεων που κοινοποιήθηκαν θα χορηγούνται σε σχέδια για αρχική επένδυση στην Ελλάδα, τα οποία είναι εξ ολοκλήρου επιλέξιμα για τη χορήγηση περιφερειακών ενισχύσεων βάσει του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α) της συνθήκης ΕΚ μέχρι τις 31.12.2006. Αυτό ισχύει ιδίως για τις επενδύσεις σε κτίρια και εγκαταστάσεις ή μηχανήματα. Η Επιτροπή σημειώνει ότι οι μέγιστες εντάσεις των επενδυτικών ενισχύσεων που χορηγούνται βάσει του καθεστώτος είναι σύμφωνες με τα ανώτατα όρια περιφερειακών ενισχύσεων που ισχύουν για την Ελλάδα για την περίοδο 2000-2006. Το καθεστώς αυτό λήγει την ίδια ημερομηνία όπως και ο ισχύων χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων, δηλαδή στις 31.12.2006.

| (21) | Οι ελληνικές αρχές σκοπεύουν επίσης να χορηγήσουν περιφερειακές ενισχύσεις για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδυτικά σχέδια. Ωστόσο, δεν παρέχονται περισσότερες επεξηγήσεις. Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες, ειδικότερα σχετικά με τη μέθοδο υπολογισμού της ενίσχυσης έτσι ώστε να είναι σε θέση να αξιολογήσει το συμβατό της βάσει των ΚΕΠΧ ή του κανονισμού για την απασχόληση. |
| --- | --- |

(21)

Οι ελληνικές αρχές σκοπεύουν επίσης να χορηγήσουν περιφερειακές ενισχύσεις για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης που δεν συνδέονται με επενδυτικά σχέδια. Ωστόσο, δεν παρέχονται περισσότερες επεξηγήσεις. Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες, ειδικότερα σχετικά με τη μέθοδο υπολογισμού της ενίσχυσης έτσι ώστε να είναι σε θέση να αξιολογήσει το συμβατό της βάσει των ΚΕΠΧ ή του κανονισμού για την απασχόληση.

| (22) | Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ορισμένα από τα μέτρα ενίσχυσης που κοινοποιήθηκαν ενδέχεται να συνιστούν ενίσχυση λειτουργίας, δεδομένου ότι αποσκοπούν στη μείωση των τρεχουσών δαπανών των επιχειρήσεων. Αυτό ισχύει ιδίως για τη στήριξη που χορηγείται για την αποξήλωση και τη μετεγκατάσταση υφιστάμενου εξοπλισμού, την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο ποιότητας των διαδικασιών παραγωγής, τη δημιουργία βάσεων δεδομένων καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και τις δαπάνες μάρκετινγκ. Δεν μπορεί να αποκλεισθεί ότι οι δαπάνες μάρκετινγκ μπορεί να συνδέονται με τις εξαγωγικές δραστηριότητες και, συνεπώς, να συνιστούν εξαγωγικές ενισχύσεις. |
| --- | --- |

(22)

Η Επιτροπή διαπιστώνει ότι ορισμένα από τα μέτρα ενίσχυσης που κοινοποιήθηκαν ενδέχεται να συνιστούν ενίσχυση λειτουργίας, δεδομένου ότι αποσκοπούν στη μείωση των τρεχουσών δαπανών των επιχειρήσεων. Αυτό ισχύει ιδίως για τη στήριξη που χορηγείται για την αποξήλωση και τη μετεγκατάσταση υφιστάμενου εξοπλισμού, την αγορά λογισμικού που συνδέεται με τον έλεγχο ποιότητας των διαδικασιών παραγωγής, τη δημιουργία βάσεων δεδομένων καθώς και τη διασύνδεση των επιχειρήσεων, τις διαφημιστικές εκστρατείες και τις δαπάνες μάρκετινγκ. Δεν μπορεί να αποκλεισθεί ότι οι δαπάνες μάρκετινγκ μπορεί να συνδέονται με τις εξαγωγικές δραστηριότητες και, συνεπώς, να συνιστούν εξαγωγικές ενισχύσεις.

| (23) | Σύμφωνα με το σημείο 4.15 των ΚΕΠΧ, οι ενισχύσεις λειτουργίας καταρχήν απαγορεύονται, αλλά κατ' εξαίρεση, μπορούν να χορηγούνται ενισχύσεις λειτουργίας σε περιοχές που δικαιούνται την παρέκκλιση του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α), υπό τον όρο ότι (i) δικαιολογούνται από τη συμβολή τους στην περιφερειακή ανάπτυξη και το χαρακτήρα τους και (ii) το ύψος τους είναι ανάλογο προς τα προβλήματα που καλούνται να αντιμετωπίσουν. Επίσης πρέπει να μειώνονται προοδευτικά και να χορηγούνται για περιορισμένο χρονικό διάστημα. Ωστόσο, παρόλο που ζητήθηκε επανειλημμένα από την Επιτροπή, οι ελληνικές αρχές δεν απέδειξαν ότι τα διαρθρωτικά προβλήματα των περιοχών είναι τόσο σοβαρά ώστε η περιφερειακή επενδυτική ενίσχυση να μην είναι επαρκής για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης και ότι η επενδυτική ενίσχυση θα πρέπει να συμπληρωθεί από περιφερειακή ενίσχυση λειτουργίας. Διαβεβαιώνουν απλώς ότι οι ενισχύσεις λειτουργίας είναι καθοριστικές για τη βιωσιμότητα και την ανάπτυξη των κλάδων αυτών, οι οποίοι είναι κρίσιμοι για τις σχετικές περιφέρειες. Επιπλέον, δεν παρέχονται πληροφορίες για τις σχεδιαζόμενες εντάσεις των ενισχύσεων όσον αφορά τις ενισχύσεις λειτουργίας. |
| --- | --- |

(23)

Σύμφωνα με το σημείο 4.15 των ΚΕΠΧ, οι ενισχύσεις λειτουργίας καταρχήν απαγορεύονται, αλλά κατ' εξαίρεση, μπορούν να χορηγούνται ενισχύσεις λειτουργίας σε περιοχές που δικαιούνται την παρέκκλιση του άρθρου 87 παράγραφος 3 στοιχείο α), υπό τον όρο ότι (i) δικαιολογούνται από τη συμβολή τους στην περιφερειακή ανάπτυξη και το χαρακτήρα τους και (ii) το ύψος τους είναι ανάλογο προς τα προβλήματα που καλούνται να αντιμετωπίσουν. Επίσης πρέπει να μειώνονται προοδευτικά και να χορηγούνται για περιορισμένο χρονικό διάστημα. Ωστόσο, παρόλο που ζητήθηκε επανειλημμένα από την Επιτροπή, οι ελληνικές αρχές δεν απέδειξαν ότι τα διαρθρωτικά προβλήματα των περιοχών είναι τόσο σοβαρά ώστε η περιφερειακή επενδυτική ενίσχυση να μην είναι επαρκής για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης και ότι η επενδυτική ενίσχυση θα πρέπει να συμπληρωθεί από περιφερειακή ενίσχυση λειτουργίας. Διαβεβαιώνουν απλώς ότι οι ενισχύσεις λειτουργίας είναι καθοριστικές για τη βιωσιμότητα και την ανάπτυξη των κλάδων αυτών, οι οποίοι είναι κρίσιμοι για τις σχετικές περιφέρειες. Επιπλέον, δεν παρέχονται πληροφορίες για τις σχεδιαζόμενες εντάσεις των ενισχύσεων όσον αφορά τις ενισχύσεις λειτουργίας.

| (24) | Λαμβάνοντας υπόψη την ανεπαρκή αιτιολόγηση των συγκεκριμένων προβλημάτων τα οποία προορίζονται να επιλύσουν τα ανωτέρω μέτρα, η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να είναι σε θέση να εκτιμήσει το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων λειτουργίας με την κοινή αγορά. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους. |
| --- | --- |

(24)

Λαμβάνοντας υπόψη την ανεπαρκή αιτιολόγηση των συγκεκριμένων προβλημάτων τα οποία προορίζονται να επιλύσουν τα ανωτέρω μέτρα, η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να είναι σε θέση να εκτιμήσει το συμβιβάσιμο των ενισχύσεων λειτουργίας με την κοινή αγορά. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους.

| (25) | Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι το καθεστώς στοχεύει σε ένα συγκεκριμένο κλάδο της ελληνικής οικονομίας, και συγκεκριμένα την κλωστοϋφαντουργία, τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος. Η Επιτροπή έχει την άποψη ότι οι ενισχύσεις που περιορίζονται σε ένα τομέα δραστηριότητας μπορεί να έχουν σημαντικές επιπτώσεις στον ανταγωνισμό στη σχετική αγορά και ότι τα αποτελέσματά τους στην περιφερειακή ανάπτυξη είναι πιθανό να είναι πολύ περιορισμένα. Οι ενισχύσεις αυτές υπάγονται εν γένει σε συγκεκριμένες ή τομεακές βιομηχανικές πολιτικές και συχνά δεν συνάδουν με το πνεύμα της πολιτικής περιφερειακών ενισχύσεων αυτής καθεαυτής. Η πολιτική αυτή θα πρέπει να παραμείνει ουδέτερη όσον αφορά την κατανομή παραγωγικών πόρων μεταξύ των διαφόρων οικονομικών τομέων και δραστηριοτήτων (15). |
| --- | --- |

(25)

Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι το καθεστώς στοχεύει σε ένα συγκεκριμένο κλάδο της ελληνικής οικονομίας, και συγκεκριμένα την κλωστοϋφαντουργία, τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος. Η Επιτροπή έχει την άποψη ότι οι ενισχύσεις που περιορίζονται σε ένα τομέα δραστηριότητας μπορεί να έχουν σημαντικές επιπτώσεις στον ανταγωνισμό στη σχετική αγορά και ότι τα αποτελέσματά τους στην περιφερειακή ανάπτυξη είναι πιθανό να είναι πολύ περιορισμένα. Οι ενισχύσεις αυτές υπάγονται εν γένει σε συγκεκριμένες ή τομεακές βιομηχανικές πολιτικές και συχνά δεν συνάδουν με το πνεύμα της πολιτικής περιφερειακών ενισχύσεων αυτής καθεαυτής. Η πολιτική αυτή θα πρέπει να παραμείνει ουδέτερη όσον αφορά την κατανομή παραγωγικών πόρων μεταξύ των διαφόρων οικονομικών τομέων και δραστηριοτήτων (15).

| (26) | Οι ελληνικές αρχές ισχυρίζονται ότι η σταδιακή κατάργηση των ποσοστώσεων από το 1995 και η απελευθέρωση των εισαγωγών από το 2005 στην κλωστοϋφαντουργία έπληξαν την ελληνική κλωστοϋφαντουργία, και τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος και οδήγησαν σε απώλεια θέσεων εργασίας και στο κλείσιμο ενός σημαντικού αριθμού των επιχειρήσεων του κλάδου. Επισημαίνουν ότι στη βιομηχανία ένδυσης και μόνο από το 1995 έως το 2004, έκλεισε το 50 % των επιχειρήσεων και η απασχόληση μειώθηκε κατά 16 %. Το πρόβλημα επιδεινώνεται με τη μετεγκατάσταση των ελληνικών επιχειρήσεων σε γειτονικές βαλκανικές χώρες και ιδίως τη Βουλγαρία. Συνεπώς, οι ελληνικές αρχές έχουν την άποψη ότι πρέπει να ληφθούν συγκεκριμένα μέτρα έτσι ώστε να υποστηριχθεί και να ενισχυθεί ανταγωνιστικότητα των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς. |
| --- | --- |

(26)

Οι ελληνικές αρχές ισχυρίζονται ότι η σταδιακή κατάργηση των ποσοστώσεων από το 1995 και η απελευθέρωση των εισαγωγών από το 2005 στην κλωστοϋφαντουργία έπληξαν την ελληνική κλωστοϋφαντουργία, και τη βιομηχανία ένδυσης και δέρματος και οδήγησαν σε απώλεια θέσεων εργασίας και στο κλείσιμο ενός σημαντικού αριθμού των επιχειρήσεων του κλάδου. Επισημαίνουν ότι στη βιομηχανία ένδυσης και μόνο από το 1995 έως το 2004, έκλεισε το 50 % των επιχειρήσεων και η απασχόληση μειώθηκε κατά 16 %. Το πρόβλημα επιδεινώνεται με τη μετεγκατάσταση των ελληνικών επιχειρήσεων σε γειτονικές βαλκανικές χώρες και ιδίως τη Βουλγαρία. Συνεπώς, οι ελληνικές αρχές έχουν την άποψη ότι πρέπει να ληφθούν συγκεκριμένα μέτρα έτσι ώστε να υποστηριχθεί και να ενισχυθεί ανταγωνιστικότητα των επιχειρήσεων που δραστηριοποιούνται στους ανωτέρω τομείς.

| (27) | Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να αξιολογήσει κατά πόσο ένα καθεστώς ενισχύσεων που περιορίζεται σε ένα τομέα της οικονομίας αποτελεί αναπόσπαστο μέρος μιας στρατηγικής περιφερειακής ανάπτυξης με σαφώς καθορισμένους στόχους. Οι ελληνικές αρχές δεν εξήγησαν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν είναι επαρκές για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης. |
| --- | --- |

(27)

Η Επιτροπή χρειάζεται περισσότερες πληροφορίες για να αξιολογήσει κατά πόσο ένα καθεστώς ενισχύσεων που περιορίζεται σε ένα τομέα της οικονομίας αποτελεί αναπόσπαστο μέρος μιας στρατηγικής περιφερειακής ανάπτυξης με σαφώς καθορισμένους στόχους. Οι ελληνικές αρχές δεν εξήγησαν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν είναι επαρκές για να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης.

| (28) | Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι υπάρχει έντονος ανταγωνισμός στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος, και οι εμπορικές συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών είναι εκτεταμένες. Κατά συνέπεια, η έγκριση ενός τέτοιου καθεστώτος στην Ελλάδα θα αποτελούσε σοβαρή απειλή για στρέβλωση του ανταγωνισμού. Συνεπώς, η Επιτροπή δεν είναι βέβαιη εάν μια τέτοια ενίσχυση δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού στην ΕΕ. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους. |
| --- | --- |

(28)

Επιπλέον, η Επιτροπή διαπιστώνει ότι υπάρχει έντονος ανταγωνισμός στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος, και οι εμπορικές συναλλαγές μεταξύ των κρατών μελών είναι εκτεταμένες. Κατά συνέπεια, η έγκριση ενός τέτοιου καθεστώτος στην Ελλάδα θα αποτελούσε σοβαρή απειλή για στρέβλωση του ανταγωνισμού. Συνεπώς, η Επιτροπή δεν είναι βέβαιη εάν μια τέτοια ενίσχυση δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού στην ΕΕ. Σχετικά με την πτυχή αυτή, οι ενδιαφερόμενοι τρίτοι καλούνται να υποβάλουν όλες τις σχετικές παρατηρήσεις τους.

| (29) | Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι δεν πληρούνται οι λοιπές προϋποθέσεις για τη χορήγηση περιφερειακής ενίσχυσης:






  — | Το μέτρο δεν προβλέπει υποχρέωση διατήρησης της σχετικής επένδυσης και των θέσεων απασχόλησης που δημιουργούνται στην επιλέξιμη περιφέρεια επί μια τουλάχιστον πενταετία. |
| --- | --- | --- |

(29)

Επιπλέον, η Επιτροπή σημειώνει ότι δεν πληρούνται οι λοιπές προϋποθέσεις για τη χορήγηση περιφερειακής ενίσχυσης:

—

Το μέτρο δεν προβλέπει υποχρέωση διατήρησης της σχετικής επένδυσης και των θέσεων απασχόλησης που δημιουργούνται στην επιλέξιμη περιφέρεια επί μια τουλάχιστον πενταετία.

| — | Το μέτρο δεν προβλέπει το δικαίωμα για τις αρχές που χορηγούν την ενίσχυση να ζητούν την πλήρη ανάκτησή τους σε περίπτωση παράβασης των προϋποθέσεων χορήγησης. |
| --- | --- |

—

Το μέτρο δεν προβλέπει το δικαίωμα για τις αρχές που χορηγούν την ενίσχυση να ζητούν την πλήρη ανάκτησή τους σε περίπτωση παράβασης των προϋποθέσεων χορήγησης.

| (30) | Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή, μετά από αρχική προκαταρκτική εξέταση του μέτρου, έχει αμφιβολίες για το αν και σε ποιο βαθμό το κοινοποιηθέν καθεστώς ενισχύσεων μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά. Η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να σχηματίσει εκ πρώτης όψεως (prima facie) γνώμη για τον εν μέρει ή πλήρως συμβιβάσιμο χαρακτήρα του εξεταζόμενου μέτρου και θεωρεί ότι απαιτείται διεξοδικότερη ανάλυση του μέτρου ενίσχυσης. Η Επιτροπή οφείλει να πραγματοποιήσει όλες τις απαιτούμενες διαβουλεύσεις και, συνεπώς, να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, εάν η αρχική έρευνα δεν επιτρέψει την αντιμετώπιση όλων των δυσχερειών που συνδέονται με την εξακρίβωση του συμβιβάσιμου της ενίσχυσης με την κοινή αγορά. Λαμβάνοντας υπόψη τις πληροφορίες που θα υποβληθούν τόσο από το οικείο κράτος μέλος όσο και από τους ενδιαφερόμενους τρίτους, η Επιτροπή θα αξιολογήσει το μέτρο και θα λάβει την τελική της απόφαση. |
| --- | --- |

(30)

Λαμβάνοντας υπόψη τα ανωτέρω, η Επιτροπή, μετά από αρχική προκαταρκτική εξέταση του μέτρου, έχει αμφιβολίες για το αν και σε ποιο βαθμό το κοινοποιηθέν καθεστώς ενισχύσεων μπορεί να θεωρηθεί συμβιβάσιμο με την κοινή αγορά. Η Επιτροπή δεν είναι σε θέση να σχηματίσει εκ πρώτης όψεως (prima facie) γνώμη για τον εν μέρει ή πλήρως συμβιβάσιμο χαρακτήρα του εξεταζόμενου μέτρου και θεωρεί ότι απαιτείται διεξοδικότερη ανάλυση του μέτρου ενίσχυσης. Η Επιτροπή οφείλει να πραγματοποιήσει όλες τις απαιτούμενες διαβουλεύσεις και, συνεπώς, να κινήσει τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, εάν η αρχική έρευνα δεν επιτρέψει την αντιμετώπιση όλων των δυσχερειών που συνδέονται με την εξακρίβωση του συμβιβάσιμου της ενίσχυσης με την κοινή αγορά. Λαμβάνοντας υπόψη τις πληροφορίες που θα υποβληθούν τόσο από το οικείο κράτος μέλος όσο και από τους ενδιαφερόμενους τρίτους, η Επιτροπή θα αξιολογήσει το μέτρο και θα λάβει την τελική της απόφαση.

4.   ΑΠΟΦΑΣΗ

| (31) | Λαμβάνοντας υπόψη τις ανωτέρω παρατηρήσεις, η Επιτροπή συμφωνεί με τη διαδικασία που ορίζεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, καλεί την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και να παράσχει όλες τις πληροφορίες που θα συνέβαλαν στην αξιολόγηση του μέτρου, εντός προθεσμίας ενός μήνα από την παραλαβή της παρούσας επιστολής. Στις πληροφορίες αυτές πρέπει ιδίως να διευκρινίζονται τα εξής:






  — | να αποδεικνύεται ότι το καθεστώς ενισχύσεων που αφορά ειδικά τους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας, συμβάλλει σε μια συνεκτική στρατηγική περιφερειακής ανάπτυξης και ότι δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού. Ειδικότερα, οι ελληνικές αρχές θα πρέπει να εξηγήσουν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν θα επαρκούσε να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης· |
| --- | --- | --- |

(31)

Λαμβάνοντας υπόψη τις ανωτέρω παρατηρήσεις, η Επιτροπή συμφωνεί με τη διαδικασία που ορίζεται στο άρθρο 88 παράγραφος 2 της συνθήκης ΕΚ, καλεί την Ελλάδα να υποβάλει τις παρατηρήσεις της και να παράσχει όλες τις πληροφορίες που θα συνέβαλαν στην αξιολόγηση του μέτρου, εντός προθεσμίας ενός μήνα από την παραλαβή της παρούσας επιστολής. Στις πληροφορίες αυτές πρέπει ιδίως να διευκρινίζονται τα εξής:

—

να αποδεικνύεται ότι το καθεστώς ενισχύσεων που αφορά ειδικά τους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας, συμβάλλει σε μια συνεκτική στρατηγική περιφερειακής ανάπτυξης και ότι δεν θα οδηγήσει σε απαράδεκτες στρεβλώσεις του ανταγωνισμού. Ειδικότερα, οι ελληνικές αρχές θα πρέπει να εξηγήσουν για ποιο λόγο το υφιστάμενο γενικό καθεστώς οριζόντιων ενισχύσεων δεν θα επαρκούσε να θέσει σε λειτουργία μια διαδικασία περιφερειακής ανάπτυξης·

| — | βάσει ποιων στοιχείων αιτιολογείται η ανάγκη χορήγησης ενίσχυσης λειτουργίας σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας· |
| --- | --- |

—

βάσει ποιων στοιχείων αιτιολογείται η ανάγκη χορήγησης ενίσχυσης λειτουργίας σε επιχειρήσεις που δραστηριοποιούνται στους τομείς της κλωστοϋφαντουργίας, της ένδυσης και του δέρματος της Ελλάδας·

| — | να αναφέρονται λεπτομέρειες όσον αφορά τη χορήγηση ενίσχυσης για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης· |
| --- | --- |

—

να αναφέρονται λεπτομέρειες όσον αφορά τη χορήγηση ενίσχυσης για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης·

| — | να δικαιολογείται γιατί το μέτρο δεν περιλαμβάνει υποχρέωση διατήρησης της επένδυσης και των δημιουργούμενων θέσεων εργασίας στην επιλέξιμη περιοχή για διάστημα τουλάχιστον πέντε ετών· |
| --- | --- |

—

να δικαιολογείται γιατί το μέτρο δεν περιλαμβάνει υποχρέωση διατήρησης της επένδυσης και των δημιουργούμενων θέσεων εργασίας στην επιλέξιμη περιοχή για διάστημα τουλάχιστον πέντε ετών·

| — | να εξηγείται γιατί το μέτρο δεν προβλέπει δικαίωμα της χορηγούσας αρχής να ζητήσει πλήρη επιστροφή της ενίσχυσης σε περίπτωση παραβίασης των όρων χορήγησης. |
| --- | --- |

—

να εξηγείται γιατί το μέτρο δεν προβλέπει δικαίωμα της χορηγούσας αρχής να ζητήσει πλήρη επιστροφή της ενίσχυσης σε περίπτωση παραβίασης των όρων χορήγησης.

| (32) | Η Επιτροπή γνωστοποιεί στην Ελλάδα ότι θα ενημερώσει όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και σχετικής περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Επίσης, θα ενημερώσει τους ενδιαφερόμενους στις χώρες της ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει τη συμφωνία με τον ΕΟΧ, με δημοσίευση ανακοίνωσης το συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης και θα ενημερώσει την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής. Όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσής της.” |
| --- | --- |

(32)

Η Επιτροπή γνωστοποιεί στην Ελλάδα ότι θα ενημερώσει όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη με δημοσίευση της παρούσας επιστολής και σχετικής περίληψής της στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης. Επίσης, θα ενημερώσει τους ενδιαφερόμενους στις χώρες της ΕΖΕΣ που έχουν υπογράψει τη συμφωνία με τον ΕΟΧ, με δημοσίευση ανακοίνωσης το συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης και θα ενημερώσει την Εποπτεύουσα Αρχή της ΕΖΕΣ με την αποστολή αντιγράφου της παρούσας επιστολής. Όλα τα ενδιαφερόμενα μέρη θα κληθούν να υποβάλουν τις παρατηρήσεις εντός προθεσμίας ενός μηνός από την ημερομηνία της δημοσίευσής της.”

---

(1)  Οι κωδικοί NACE: ΔB.17.00 — Παραγωγή κλωστοϋφαντουργικών ινών, ΔB.18.00 — Κατασκευή ειδών ενδυμασίας· κατεργασία και βαφή γουναρικών· ΔΓ.19.00 — Κατεργασία και δέρψη δέρματος· κατασκευή ειδών ταξιδίου (αποσκευών), τσαντών, ειδών σελοποιίας, ειδών σαγματοποιίας και υποδημάτων, 743, 748.9.

1

(2)  ΦΕΚ 168/A/1994.

2

(3)  ΦΕΚ 114/A/1995.

3

(4)  ΦΕΚ 92/A/1997.

4

(5)  A/30736, A.Π. Φ6410/Α/705.

5

(6)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 364/2004 της 25ης Φεβρουαρίου 2004 για την τροποποίηση του κανονισμού (EΚ) αριθ. 70/2001 όσον αφορά την επέκταση του πεδίου εφαρμογής του ώστε να συμπεριλαμβάνει τις ενισχύσεις για έρευνα και ανάπτυξη, ΕΕ L 63 της 28.2.2004, σ. 22.

6

(7)  Α/34500, Α.Π. Φ6410/Α/5286.

7

(8)  ΕΕ C 244 της 1.10.2004, σ. 2.

8

(9)  A/30736, A.Π. Φ6410/Α/705.

9

(10)  Ο ελληνικός χάρτης περιφερειακών ενισχύσεων για την περίοδο 2000-2006 εγκρίθηκε από την Επιτροπή με την επιστολή N469/1999 SG(2000) D/100661 της 21.1.2000 όπως τροποποιήθηκε με την απόφαση της Επιτροπής N349/02 της 17.2.2002.

10

(11)  Α/34500, Α.Π. Φ6410/Α/5286.

11

(12)  ΕΕ C 74 της 10.3.1998, σ. 9.

12

(13)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 70/2001 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2001, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις προς μικρές και μεσαίες επιχειρήσεις, ΕΕ L 10 της 13.1.2001, σ. 33.

13

(14)  Κανονισμός (EΚ) αριθ. 2204/2002 της Επιτροπής, της 12ης Δεκεμβρίου 2002, σχετικά με την εφαρμογή των άρθρων 87 και 88 της συνθήκης ΕΚ στις κρατικές ενισχύσεις στην απασχόληση, ΕΕ L 337 της 13.12.2002, σ. 3.

14

(15)  Βλ. επίσης τμήμα 2 των ΚΕΠΧ.

15

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/43 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/43

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. detsembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/10)

| Abi nr | XE 26/05 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Dolny Śląsk
  Miasto Świdnica |
| Toetuskava nimetus | Tööhõive abikava grupierandi raames Świdnica omavalitsuses uusi töökohti loovatele äriühingutele |
| Õiguslik alus | PRAWO KRAJOWE: art. 18 ust. 2 pkt 8 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz. U. z 2001 r. Nr 142, poz. 1591, z późn. zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz. U. z 2002 r. Nr 9, poz. 84, z późn. zm.)
  ÜHENDUSE ÕIGUSAKT: Komisjoni 5. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes |
| Kavas ettenähtud aastakulud | Aastane kogusumma | 1,24 miljonit EUR |
| Tagatud laenusumma | |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-5 ja artiklitega 5 ja 6. | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 14.9.2005 |
| Kava või üksikabi kestus | Kuni 31.12.2006 |
| Toetuse eesmärk | Artikkel 4: Uute töökohtade loomine | Jah |
| Artikkel 5: Ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate töölevõtmine | |
| Artikkel 6: Puudega töötajate tööhõive | |
| Asjaomased majandusharud | Kõik ühenduse tööhõiveabi-kõlblikud sektorid (1) | Jah |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Prezydent Miasta Świdnicy |
| Urząd Miejski |
| ul. Armii Krajowej 49 |
| PL-58-100 Świdnica |

Abi nr

XE 26/05

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Dolny Śląsk

Miasto Świdnica

Toetuskava nimetus

Tööhõive abikava grupierandi raames Świdnica omavalitsuses uusi töökohti loovatele äriühingutele

Õiguslik alus

PRAWO KRAJOWE: art. 18 ust. 2 pkt 8 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (Dz. U. z 2001 r. Nr 142, poz. 1591, z późn. zm.) oraz art. 7 ust. 3 ustawy z dnia 12 stycznia 1991 r. o podatkach i opłatach lokalnych (Dz. U. z 2002 r. Nr 9, poz. 84, z późn. zm.)

ÜHENDUSE ÕIGUSAKT: Komisjoni 5. detsembri 2002. aasta määrus (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes

Kavas ettenähtud aastakulud

Aastane kogusumma

1,24 miljonit EUR

Tagatud laenusumma

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-5 ja artiklitega 5 ja 6.

Jah

Rakendamise kuupäev

14.9.2005

Kava või üksikabi kestus

Kuni 31.12.2006

Toetuse eesmärk

Artikkel 4: Uute töökohtade loomine

Jah

Artikkel 5: Ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate töölevõtmine

Artikkel 6: Puudega töötajate tööhõive

Asjaomased majandusharud

Kõik ühenduse tööhõiveabi-kõlblikud sektorid (1)

Jah

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Prezydent Miasta Świdnicy

Urząd Miejski

ul. Armii Krajowej 49

PL-58-100 Świdnica

Abi, millest tuleb komisjonile ette teatada

Kooskõlas määruse artikliga 9

Jah

---

(1)   Välja arvatud laevaehitustööstus ja muud valdkonnad, kus riigiabi suhtes kohaldatakse neid valdkondi reguleerivates määrustes ja direktiivides sätestatud erieeskirju

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/44 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/44

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 68/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist koolitusabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/11)

| Abi nr | XT 44/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Malta |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | Training Assistance
  (Abi väljaõppeks) |
| Õiguslik alus | Business Promotion Regulations (S.L. 325.06) |
| Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | 6 miljonit EUR |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 1.8.2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31. detsembrini 2007 |
| Abi eesmärk | Üldine väljaõpe | Jah |
| Eriväljaõpe | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Piiratud konkreetsed sektorid | Jah |
| Muu tootmine | Jah |
| Muud teenused | Jah |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Malta Enterprise Corporation |
| Enterprise Center |
| Industrial Estate |
| MT-San Gwann SGN 09 |

Abi nr

XT 44/06

Liikmesriik

Malta

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

Training Assistance

(Abi väljaõppeks)

Õiguslik alus

Business Promotion Regulations (S.L. 325.06)

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

6 miljonit EUR

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Rakendamise kuupäev

1.8.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31. detsembrini 2007

Abi eesmärk

Üldine väljaõpe

Jah

Eriväljaõpe

Jah

Asjaomased majandussektorid

Piiratud konkreetsed sektorid

Jah

Muu tootmine

Jah

Muud teenused

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Malta Enterprise Corporation

Enterprise Center

Industrial Estate

MT-San Gwann SGN 09

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

| Abi nr | XT 46/06 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Malta |
| Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi | ETC väljaõppeabi programm |
| Õiguslik alus | Employment and Training Services Act (Cap. 343) |
| Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma | Toetuskava | Aastane üldsumma | 1,2 miljonit EUR |
| Tagatud laenud | |
| Üksikabi | Abi üldsumma | |
| Tagatud laenud | |
| Abi maksimaalne osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7 | Jah |
| Rakendamise kuupäev | 1.9.2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | Kuni 31. detsembrini 2007 (1) |
| Abi eesmärk | Üldine väljaõpe | Jah |
| Eriväljaõpe | Jah |
| Asjaomased majandussektorid | Kõik väljaõppeabi-kõlblikud sektorid | Jah |
| Abiandva asutuse nimetus ja aadress | Employment and Training Corporation |
| Head Office |
| Hal-Far, P.O. Box 20, |
| MT-Birzebbuga, BBG 01 |

Abi nr

XT 46/06

Liikmesriik

Malta

Toetuskava nimetus või üksikabi saava ettevõtte nimi

ETC väljaõppeabi programm

Õiguslik alus

Employment and Training Services Act (Cap. 343)

Kava kohaselt planeeritud aastakulutus või ettevõttele antava üksikabi kogusumma

Toetuskava

Aastane üldsumma

1,2 miljonit EUR

Tagatud laenud

Üksikabi

Abi üldsumma

Tagatud laenud

Abi maksimaalne osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2-7

Jah

Rakendamise kuupäev

1.9.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

Kuni 31. detsembrini 2007 (1)

Abi eesmärk

Üldine väljaõpe

Jah

Eriväljaõpe

Jah

Asjaomased majandussektorid

Kõik väljaõppeabi-kõlblikud sektorid

Jah

Abiandva asutuse nimetus ja aadress

Employment and Training Corporation

Head Office

Hal-Far, P.O. Box 20,

MT-Birzebbuga, BBG 01

Suured üksiktoetused

Kooskõlas määruse artikliga 5

Jah

---

(1)  See kava kohandatakse pärast komisjoni määruse (EÜ) nr 68/2001 läbivaatamist kehtivate eeskirjade kohaselt.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/46 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/46

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/12)

| 1. | 28. novembril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames omandab ettevõtja SFR SA (edaspidi “SFR”, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjatel Vivendi SA (edaspidi “Vivendi”, Prantsusmaa) ja Vodafone Group plc (edaspidi “Vodafone”, UK) on valitsev mõju, täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja TELE 2 France (edaspidi “TELE 2”, Prantsusmaa) tavatelefoni- ja Interneti-teenuste osa üle aktsiate ostu teel. Kõnealune tehing ei hõlma TELE 2 mobiilside teenuste osa. |
| --- | --- |

1.

28. novembril 2006 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames omandab ettevõtja SFR SA (edaspidi “SFR”, Prantsusmaa), mille üle ettevõtjatel Vivendi SA (edaspidi “Vivendi”, Prantsusmaa) ja Vodafone Group plc (edaspidi “Vodafone”, UK) on valitsev mõju, täieliku kontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja TELE 2 France (edaspidi “TELE 2”, Prantsusmaa) tavatelefoni- ja Interneti-teenuste osa üle aktsiate ostu teel. Kõnealune tehing ei hõlma TELE 2 mobiilside teenuste osa.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Vivendi: meedia ja telekommunikatsioon; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Vivendi: meedia ja telekommunikatsioon;

| — | Vodafone: mobiilside; |
| --- | --- |

—

Vodafone: mobiilside;

| — | SFR: mobiilside teenused Prantsusmaal; |
| --- | --- |

—

SFR: mobiilside teenused Prantsusmaal;

| — | TELE 2: tavatelefoni-, mobiilside, Interneti- ja DSL TV teenused Prantsusmaal. |
| --- | --- |

—

TELE 2: tavatelefoni-, mobiilside, Interneti- ja DSL TV teenused Prantsusmaal.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel [(32-2) 296 43 01 või 296 72 44] või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkused võib komisjonile saata faksi teel [(32-2) 296 43 01 või 296 72 44] või postiga järgmisel aadressil (lisada tuleb viitenumber COMP/M.4504 — SFR/TELE 2 France):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/47 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/47

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4501 HAL/Egeria/NB)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/13)

| 1. | 29. novembril sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad HAL Investments B.V. (edaspidi “HAL”, Madalmaad) ja Egeria Capital B.V. (edaspidi “Egeria”, Madalmaad) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja N.V. Nationale Borg-Maatschappij (edaspidi “NB”, Madalmaad) üle järgmisel viisil: aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

29. novembril sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtjad HAL Investments B.V. (edaspidi “HAL”, Madalmaad) ja Egeria Capital B.V. (edaspidi “Egeria”, Madalmaad) omandavad ühiskontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja N.V. Nationale Borg-Maatschappij (edaspidi “NB”, Madalmaad) üle järgmisel viisil: aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | HAL: rahvusvaheline investeerimisühing, kes investeerib erinevates valdkondades tegutsevatesse äriühingutesse; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

HAL: rahvusvaheline investeerimisühing, kes investeerib erinevates valdkondades tegutsevatesse äriühingutesse;

| — | Egeria: eraõiguslik investeerimisettevõte, kes investeerib Madalmaades tegutsevatesse või Madalmaadega seotud äriühingutesse; |
| --- | --- |

—

Egeria: eraõiguslik investeerimisettevõte, kes investeerib Madalmaades tegutsevatesse või Madalmaadega seotud äriühingutesse;

| — | NB: kindlustusselts, kes on spetsialiseerunud võlakohustuste ja tagatiste väljastamisele. |
| --- | --- |

—

NB: kindlustusselts, kes on spetsialiseerunud võlakohustuste ja tagatiste väljastamisele.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate ettevõtjate koondumiste käsitlemiseks kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda teatises ettenähtud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel [(32-2) 296 43 01 või 296 72 44] või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4501 — HAL/Egeria/NB):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt kümme päeva pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi teel [(32-2) 296 43 01 või 296 72 44] või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4501 — HAL/Egeria/NB):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

(2)  ELT C 56, 5.3.2005, lk 32.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/48

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4242 — Thermo Electron/Fisher Scientific)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/14)

9. november 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(2) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4242 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4242 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/48 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/48

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4271 — Daikin/OYL)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/15)

2. oktoober 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4271 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4271 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/49 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/49

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.4428 — AXA/Gerflor)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2006/C 297/16)

15. november 2006 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4428 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32006M4428 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele. (http://eur-lex.europa.eu)

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKOND

EFTA järelevalveamet

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/50 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/50

---

EFTA riikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas Euroopa Majanduspiirkonna lepingu XV lisa punktis 1 f osutatud õigusaktiga (komisjoni määrus (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes)

(2006/C 297/17)

| Abi nr | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele 1/2006 |
| --- | --- |
| EFTA riik | Norra |
| Piirkond | Hordaland, Lääne-Norra |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi | Pilotprosjekt for å utløyse ei bioenerginæring i Hordaland.
  (Katseprojekt bioenergiasektori loomise toetamiseks Hordalandi piirkonnas). |
| Õiguslik alus | Eelarveotsus, 12.10.2005, Hordalandi kohalik omavalitsus (fylkestinget), Hordalandi kohaliku omavalitsuse 17. jaanuari 2006. aasta kiri |
| Kavas ettenähtud aastased kulutused | Aastane üldsumma:
  0,25 miljonit EUR (2 miljonit NOK) 2006.aastal, 0,125 miljonit EUR (1 miljon NOK) 2007.aastal, 0,125 miljonit EUR (1 miljon NOK) 2008. aastal |
| Abi ülemmäär | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ning artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 16.3.2006 |
| Kava või üksiktoetuse kestus | 31.12.2008 |
| Abi eesmärk | Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõttetele
  Investeerimisabi ja abi nõustamis- või muudele teenuste osutamiseks |
| Asjakohased majandusharud | Ainult teatud majandusharudele antav abi: muu tootmine (bioenergia) |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Osterfjord Næringssamarbeid |
| N-5282 Lonevåg |
| Suurte üksiktoetuste andmine | Kooskõlas määruse artikliga 6 |

Abi nr

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele 1/2006

EFTA riik

Norra

Piirkond

Hordaland, Lääne-Norra

Abikava nimetus või üksiktoetust saava ettevõtte nimi

Pilotprosjekt for å utløyse ei bioenerginæring i Hordaland.

(Katseprojekt bioenergiasektori loomise toetamiseks Hordalandi piirkonnas).

Õiguslik alus

Eelarveotsus, 12.10.2005, Hordalandi kohalik omavalitsus (fylkestinget), Hordalandi kohaliku omavalitsuse 17. jaanuari 2006. aasta kiri

Kavas ettenähtud aastased kulutused

Aastane üldsumma:

0,25 miljonit EUR (2 miljonit NOK) 2006.aastal, 0,125 miljonit EUR (1 miljon NOK) 2007.aastal, 0,125 miljonit EUR (1 miljon NOK) 2008. aastal

Abi ülemmäär

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ning artikliga 5

Rakendamise kuupäev

16.3.2006

Kava või üksiktoetuse kestus

31.12.2008

Abi eesmärk

Abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõttetele

Investeerimisabi ja abi nõustamis- või muudele teenuste osutamiseks

Asjakohased majandusharud

Ainult teatud majandusharudele antav abi: muu tootmine (bioenergia)

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Osterfjord Næringssamarbeid

N-5282 Lonevåg

Suurte üksiktoetuste andmine

Kooskõlas määruse artikliga 6

---

EFTA kohus

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/51 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/51

---

KOHTUOTSUS

3. mai 2006,

kohtuasjas E-3/05

EFTA järelevalveamet v. Norra Kuningriik

(Lepingukohustuste täitmatajätmine — Töötajate vaba liikumine — Sotsiaalkindlustus võõrtöötajatele, kelle pereliikmed elavad muus EMP riigis kui töökohariik — Piirkonnas elamise nõue peretoetuste saamiseks — Määruse (EMÜ) 1408/71 artikkel 73 — Määruse (EMÜ) 1612/68 artikli 7 lõige 2 — Diskrimineerimine — Jätkusuutliku lahenduse toetamisega seotud põhjendus)

(2006/C 297/18)

Kohtuasjas E-3/05, EFTA järelevalveamet v. Norra Kuningriik — esitatud TAOTLUS deklaratsiooni esitamiseks, mille kohaselt Norra Kuningriik ei täida oma lepingulisi kohustusi, mis tulenevad EMP lepingu VI lisa (mis on EMP lepingule lisatud selle 1. lisaprotokolliga) punktis 1 viidatud õigusakti (nõukogu määrus (EMÜ) nr 1408/71, 14. juuni 1971, sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) artiklist 73; lisaks ei ole Norra Kuningriik elukohanõude kohaldamisega täitnud V lisa (mis on EMP lepingule lisatud selle 1. lisaprotokolliga) punktis 2 viidatud õigusakti (nõukogu määrus (EMÜ) nr 1612/68, 15. oktoober 1968, töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires) artikli 7 lõikest 2 tulenevaid kohustusi. Kohus koosseisus: esimees Carl Baudenbacher, kohtunikud Henrik Bull ja Thorgeir Örlygsson (ettekandev kohtunik) langetas 3. mail 2006 järgmise resolutiivosaga otsuse:

| 1. | Hagi jäetakse rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Hagi jäetakse rahuldamata.

| 2. | Nõutakse EFTA järelevalveametilt kostja kulude katmist. |
| --- | --- |

2.

Nõutakse EFTA järelevalveametilt kostja kulude katmist.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/52 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/52

---

KOHTUOTSUS

29. juuni 2006,

liidetud kohtuasjades E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 ja E-9/05

EFTA järelevalveamet v. Liechtensteini Vürstiriik

(Lepinguosalise suutmatus kohustusi täita — Komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) — Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)

(2006/C 297/19)

Liidetud kohtuasjades E-5/05, E-6/05, E-7/05, E-8/05 ja E-9/05 EFTA järelevalveamet v. Liechtensteini Vürstiriik — esitatud TAOTLUSED deklaratsiooni esitamiseks, mille kohaselt Liechtensteini Vürstiriik pole ettenähtud tähtaja jooksul võtnud meetmeid ega teavitanud EFTA järelevalveametit meetmete võtmisest, mis on vajalikud EMP lepingu XIV lisa punktis 13a ja XI lisa punktides 5cj, 5ck, 5cl ja 5cm viidatud õigusaktide (komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XIV ja XI lisa valdkondlike kohandustega) rakendamiseks, jättes sellega täitmata neist õigusaktidest ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevad kohustused. Kohus koosseisus: esimees Carl Baudenbacher, kohtunikud Thorgeir Örlygsson ja Henrik Bull (ettekandev kohtunik), langetas 29. juunil 2006 järgmise resolutiivosaga otsuse:

| 1. | Olles jätnud ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtmata meetmed, mis on vajalikud EMP lepingu XIV lisa punktis 13a (teabe andmise eesmärgil esitatud ka XI lisa punktis 5cg) ja XI lisa punktides 5cj, 5ck, 5cl ja 5cm viidatud õigusaktide (komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XIV ja XI lisa valdkondlike kohandustega) rakendamiseks, on Liechtensteini Vürstiriik jätnud täitmata neist õigusaktidest ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevad kohustused. |
| --- | --- |

1.

Olles jätnud ettenähtud tähtaja jooksul vastu võtmata meetmed, mis on vajalikud EMP lepingu XIV lisa punktis 13a (teabe andmise eesmärgil esitatud ka XI lisa punktis 5cg) ja XI lisa punktides 5cj, 5ck, 5cl ja 5cm viidatud õigusaktide (komisjoni 16. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/77/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivid 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ, mida on kohandatud EMP lepingu protokolliga nr 1 ja EMP lepingu XIV ja XI lisa valdkondlike kohandustega) rakendamiseks, on Liechtensteini Vürstiriik jätnud täitmata neist õigusaktidest ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevad kohustused.

| 2. | Liechtensteini Vürstiriik peab kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

Liechtensteini Vürstiriik peab kandma menetluskulud.

---

Parandused

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/53

---

Riigiabi N. 625/06 — Itaalia, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 291, 30. november 2006
  )

(2006/C 297/20)

Leheküljel 16 teisel real “Abi nr”:

asendatakse:

“N. 625/06”,

järgmisega:

“N 625/06”.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/53

---

Riigiabi N. 51/06 — Itaalia, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 291, 30. november 2006
  )

(2006/C 297/21)

Leheküljel 17 teisel real “Abi number”

asendatakse:

“N. 51/06”,

järgmisega:

“NN 51/06”.

---

| 7.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 297/53 |
| --- | --- | --- | --- |

7.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 297/53

---

UK-Cardiff: Regulaarlendude teenindamine

Parandus Ühendkuningriigi väljastatud pakkumiskutse vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile d seoses regulaarlendudega Cardiffi ja RAF Valley Anglesey vahel

(
  Euroopa Liidu Teataja C 248, 14.10.2006
  )

(
  “Euroopa Liidu Teataja täiendus” Nr S 197 14.10.2006
  , avatud menetlus, 208709-2006)

(2006/C 297/22)

Head of Procurement, Procurement Branch 6, RNR Division, Room 2-045, National Assembly for Wales, Cathays Park, Cardiff CF10 3NQ, United Kingdom.

asendatakse:

9.   Pakkumiste esitamise tähtaeg: Üks kuu alates käesoleva teate avaldamisest,

järgmisega:

9.   Pakkumiste esitamise tähtaeg: 20.12.2006.

---