# Euroopa Liidu C 66/2007

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 66 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 50. köide22. märts 2007 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 66

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

50. köide22. märts 2007

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2007/C 066/01 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2007/C 066/01

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2007/C 066/02 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2007/C 066/03 | Aegunud komisjoni ettepanekute tühistamine | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2007/C 066/04 | Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  ) | 8 |
| 2007/C 066/05 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2007/C 066/02

Euro vahetuskurss

5

2007/C 066/03

Aegunud komisjoni ettepanekute tühistamine

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2007/C 066/04

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) artikli 13 lõikele 4 (
  1
  )

1

8

2007/C 066/05

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

10

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 066/06 | Teade muu hulgas Taist pärit teatavate raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 14 |
| 2007/C 066/07 | Teadaanne Taiwanist pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise ning Indiast pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 16 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2007/C 066/08 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.140 — DaimlerChrysler kohta | 18 |
| 2007/C 066/09 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.141 — Fiat kohta | 21 |
| 2007/C 066/10 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.142 — Toyota kohta | 24 |
| 2007/C 066/11 | Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.143 — Opel kohta | 27 |
| 2007/C 066/12 | Riigiabi — Madalmaad — Riigiabi nr C 4/07 (ex N 465/06) — Groepsrentebox — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  ) | 30 |
| 2007/C 066/13 | Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4613 — Eurazeo SA/Apcoa Parking Holdings GmbH) (
  1
  ) | 35 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 066/06

Teade muu hulgas Taist pärit teatavate raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

14

2007/C 066/07

Teadaanne Taiwanist pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise ning Indiast pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

16

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2007/C 066/08

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.140 — DaimlerChrysler kohta

18

2007/C 066/09

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.141 — Fiat kohta

21

2007/C 066/10

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.142 — Toyota kohta

24

2007/C 066/11

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.143 — Opel kohta

27

2007/C 066/12

Riigiabi — Madalmaad — Riigiabi nr C 4/07 (ex N 465/06) — Groepsrentebox — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt (
  1
  )

1

30

2007/C 066/13

Eelteatis koondumise kohta (Juhtum nr COMP/M.4613 — Eurazeo SA/Apcoa Parking Holdings GmbH) (
  1
  )

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/1

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitset käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2007/C 66/01)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

“TŘEBOŇSKÝ KAPR”

EÜ nr: CZ/PGI/0377/18.10.2004

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teabe andmise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi vastutav asutus:

| Nimetus: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Aadress: | Antonína Čermáka 2a, CZ-160 68 Praha 6 – Bubeneč |
| Telefon: | (420) 220 38 11 11 |
| Faks | (420) 224 32 47 18 |
| E-post: | posta@upv.cz |

Nimetus:

Úřad průmyslového vlastnictví

Aadress:

Antonína Čermáka 2a, CZ-160 68 Praha 6 – Bubeneč

Telefon:

(420) 220 38 11 11

Faks

(420) 224 32 47 18

E-post:

posta@upv.cz

2.   Rühm:

| Nimetus | Rybářství Třeboň a.s. |
| --- | --- |
| Aadress: | Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň |
| Telefon: | (420) 384 70 15 39 |
| Faks | (420) 384 72 33 59 |
| E-post: | rybarstvi@rybarstvi.cz |
| Koosseis: | tootjad/töötlejad ( X ) muud ( ) |

Nimetus

Rybářství Třeboň a.s.

Aadress:

Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň

Telefon:

(420) 384 70 15 39

Faks

(420) 384 72 33 59

E-post:

rybarstvi@rybarstvi.cz

Koosseis:

tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

Kuna selles piirkonnas on ainult üks tootja, siis rakendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 5 lõikes 1 sätestatud erandit. Komisjoni määruse (EMÜ) nr 2037/93 (2) artiklis 1 sätestatud nõuded on täidetud.

3.   Toote tüüp:

Klass 1.7. Kala, värske, ja tooted kalast

4.   Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: “Třeboňský kapr”

4.2.   Kirjeldus: “Třeboňský kapr ”klassifitseeritakse liigiks “karpkala”. Toote lõplike omaduste saavutamiseks ei ole tingimata vaja teatavat selle liigi liini ega hübriide.

“Třeboňský kapr'it ”kasvatatakse asjaomase piirkonna kalatiikides, s.t paljundamine, kasvatamine ja pidamine peavad aset leidma selles piirkonnas. Töötlemine ei pea aset leidma asjaomases piirkonnas.

“Třeboňský kapr'i ”selg on tumeroheline, hall või hallikassinine, küljed kollakasrohelised kuni kuldsed ning kõht kollakasvalge. Selja- ja sabauim on hallid, saba- ja pärakuuim on punaka varjundiga ning rinna- ja kõhuuimed on kollakad või punakad. “Třeboňský kapr'i ”keha iseloomustab kõrgeseljalisus. “Třeboňský kapr ”kasvab kuni ühe meetri pikkuseks ja 20 kg raskuseks või raskemaks. Tema optimaalne tapakaal on kolmeaastaselt 1,20–1,80 kg ja nelja-aastaselt 2,40–3,20 kg.

“Třeboňský kapr'i ”liha omadused: kuivaineid 23 %, valku 19,2 %, rasva 2,6 %.

Organoleptiliselt iseloomustab “Třeboňský kapr'it ”kvaliteetne liha, mille rasvasisaldus on väga väike. Lihal on õrn, “Třeboňský kapr'ile ”omane kalamaitse. Maitse on eriomane ning see on tingitud kvaliteetsest ja puhtast veest, milles kõnealust kala asjaomases piirkonnas kasvatatakse, looduslike ja geograafiliste olude mõjust kõnealuse karpkala kasvatamisele, Třeboňi basseini spetsiifilise aluspinnase mõjust ning eelkõige asjaomase piirkonna vees sisalduvatest valdavalt looduslikest planktontoitainetest, millele lisatakse täiendsööta. Täiendsööt koosneb teraviljast.

“Třeboňský kapr'it ”turustatakse elusalt või töödeldult, s.t külmutatult, (värskelt) jahutatult, suitsutatult või marineeritult järgmisel kujul: roogitud terve karpkala, poolitatud või osadeks jagatud karpkala, karpkalafilee või karpkalarupsid.

4.3.   Geograafiline piirkond: “Třeboňský kapr'i ”kasvatamise asjaomane piirkond hõlmab Třeboňsko maastikukaitsealal Třeboňi basseinis asuvaid kalatiike; need tiigid moodustavad süsteemi, mida ühendavad Zlatá stoka kanal ja sellega seotud vooluveekogud.

4.4.   Päritolutõend: “Třeboňský kapr'i ”tegelik tootmine alates marja ja niisa võtmisest kuni kasvatamise, pidamise ja töötlemiseni toimub asjaomases piirkonnas standardile ISO 9001:2001 vastava sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaselt ning tootmist kontrollitakse ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) abil. Vastavust spetsifikaadile kontrollib riigi veterinaaramet.

Kõnesoleva süsteemi järgi on väljapüüdmise ja basseinidest müümise ajal kohal piirkondliku veterinaarameti personal, kes kontrollib kalade terviseseisundit, välimust ja kvaliteeti. Lisaks võtab piirkondliku veterinaarameti personal vastavalt kehtestatud seirekavale aasta jooksul kindlate ajavahemike tagant kalakasvandustest kalaproove, teeb nendega katseid ja analüüsib neid akrediteeritud laboratooriumides. Kõnealused katsed ja analüüsid hõlmavad kalade terviseseisundit, tervislikkust ja liha kvaliteeti. Pistelist kontrolli tehakse ja proove võetakse ka marja ja niisa võtmise ajal.

Kalakasvataja märgib kalade liikumise kalakasvanduses asjakohastesse dokumentidesse. Need dokumendid kajastavad nii kalakarja asustamise etappi, kogu liikumist kui ka kalasaagi kogumist. Raamatupidamisdokumentides kalamüügi kohta näidatakse müüdud kalakogused ja identifitseeritakse kliendid. Kliendid registreeritakse raamatupidamissüsteemis.

4.5.   Totmismeetod: “Třeboňský kapr'i ”sugukalad kasvatatakse alati teadaolevate vanemate järglastest, kelle välised omadused (kehaproportsioonid, soomuskatte tüüp ja värvus) vastavad nõutavale standardile.

Noorte sugukalade kasvatamisel asjaomases piirkonnas tehakse valik, milles keskendatakse tähelepanu kalade omandatud kaalule, soomuskatte tüübile ja terviseseisundile. Noor- ja sugukalu käideldakse alati nii vähe kui võimalik.

Karpkala paljundamiseks kasutatakse teatavat marja ja niisa võtmise meetodit kontrollitavas keskkonnas haudejaamas, mis asub asjaomases piirkonnas, kus keskkonna ja vee kvaliteet on tagatud.

Embrüo arenemine marjateras leiab aset spetsiaalses seadmes. Karpkala eelvastseid hoitakse spetsiaalsetes maimutiikides, mis jällegi asuvad asjaomases piirkonnas. Selles arengujärgus elavad “Třeboňský kapr'id ”looduslikust toidust (plankton ja bentos) ning osaliselt toidetakse neid täiendsöödaga, mis koosneb lisanditeta teraviljajahu segust. Karpkalamaimud kasvavad nendes tiikides üks kuni kaks aastat ning paigutatakse seejärel suurematesse kalatiikidesse, kus nad ühe kuni kahe aasta jooksul omandavad turustuskõlbliku suuruse. Sel etapil elavad karpkalad kahe kolmandiku ulatuses looduslikust toidust ja ühe kolmandiku ulatuses täiendsöödast, mis koosneb teraviljast. Toitumine mõjutab otseselt liha moodustumist ja kvaliteeti ning seega “Třeboňský kapr'i ”üldist väärtust. Täiendsööda andmist reguleeritakse vastavalt veetemperatuurile ja vee hapnikuküllastusele. Loomulikult jälgitakse ka karpkalade täiendsööda omastamise intensiivsust, nagu ka kalade kasvu ja terviseseisundit. Kõnealused näitajad tehakse kindlaks toitumiskohtade korrapärase kontrolli ja proovipüügi abil.

Turustatavate kalade hoidmiseks pärast nende püüdmist kasutatakse käitlustiike, mis kujutavad endast väikesi basseine, kust voolab läbi asjaomasest piirkonnast pärit vesi. Hoiutiikides kaob puhta voolava vee tulemusel kalade mudamaitse ning liha muutub väärtuslikumaks ja maitsvamaks. Pärast väljapüüdmist ja standardset töötlemist läbib toode edasise töötlusetapi, näiteks jahutamise, külmutamise, suitsutamise või marineerimise.

4.6.   Seos: Asjaomases piirkonnas on spetsiifiline kliima, mis on tingitud piirkonna asukohast ja geomorfoloogiast, millest suure osa kujundavad veekogud; kõik see soodustab kalade kaalukasvu. Kõnealune geograafiline piirkond on ökoloogiliselt puhas, Třeboňsko maastikukaitsealal ei ole olulisi tööstuslikke ega olmelisi saasteallikaid ning sellel on soodne mõju kalade terviseseisundile. Zlatá stoka kanaliga ühendatud kalatiigid moodustavad ainulaadse üle 300aastase veesüsteemi, millele ei ole struktuurilt ja funktsioonilt võrdväärset mitte ainult kogu Euroopas, vaid ka kogu maailmas, ning see hõlmab spetsiifilist biotoopi, millel on väljakujunenud erijooned, mis mõjutavad toote omadusi. Kõnesolev piirkond ühendab endas suurepäraseid tingimusi planktoni ja toitainerikka loodusliku karpkalatoidu tekkeks, millele aitavad kaasa ka edaspidi kirjeldatud spetsiifilised klimaatilised ja geoloogilised olud. Kõikide eespool osutatud tegurite mõjul tekib põhjuslik seos asjaomase geograafilise piirkonna ja toote lõplike omaduste vahel (vt alapunkt 4.2).

“Třeboňský kapr'it ”on mainitud ajaloolistes dokumentides perioodist, kui kaubateed viisid Passausse ja Viini.

Karpkalakasvatuse traditsioon sai Tšehhi aladel alguse peaaegu tuhat aastat tagasi. Dubravius mainis karpkalade eraldi kasvatamist vastavalt vanusele ning esimesi sugukarpkalade valiku aluseid 16. sajandil, mil kalatiikide pidamine oli Třeboňskos kõrgemal arengutasemel kui kusagil mujal. Štěpánek Netolický koostas 1506. aastal ettepaneku kalatiikide süsteemi rajamiseks Třeboňi basseinis. Selle süsteemi teljeks sai Zlatá stoka kanal, mis 48 km pikkusena varustab paljusid Chlum u Třeboně ja Veselí nad Lužnicí vahelisi kalatiike Lužnice jõe veega. Viiteid “Třeboňský kapr'i ”aretamisele leidub paljudes väljaannetes, näiteks J. Pokorný teoses “Atlas kaprů chovaných v ČR ”(“Tšehhi Vabariigis aretatud karpkalade atlas”) ja J. Šusta teoses “Pět století rybničního hospodářství v Třeboni ”(“Viis sajandit kalakasvatust Třeboň'is”).

Nimetust “Třeboňský kapr ”on kauem kui 100 aastat pidevalt kasutatud teatavate omadustega kala kohta. Alates 1974. aastast on kõnealune nimetus kaitstud kui Tšehhi päritolunimetus nr 54 “Třeboňský kapr ”(sks Wittingauer Karpfen) ja samuti kui rahvusvaheline päritolunimetus “Třeboňský kapr ”(sks Wittingauer Karpfen), mida kaitsevad rahvusvahelised protokollid Lissaboni kokkuleppe alusel (22. novembri 1967. aasta protokoll nr 53 ja 6. detsembri 2000. aasta protokoll nr 836). Lisaks reguleerivad nimetuse “Třeboňský kapr ”kaitset Tšehhi Vabariigi ning Austria, Portugali ja Šveitsi vahel sõlmitud kahepoolsed kokkulepped päritolunimetuste kaitse kohta.

Valdavalt määrab “Třeboňský kapr'i ”erilise laadi, kvaliteedi ja maitseparameetrid kõnealuse kala kasvatamine asjaomases geograafilises piirkonnas, millel on järgmised omadused.

Piirkonna laad, eriomadused ja seisund: keskajast kuni tänapäevani eri etappidel rajatud leidlik tehiskanalite ja -kalatiikide võrk kujutab endast täiuslikku maastiku järkjärgulise ja koordineeritud muutmise süsteemi, milles kasutatakse tundlikult ära kohalikke loodusolusid.

Ulatuslikud orusood hästi säilinud taimekoosluste ja nendest sõltuva selgrootu faunaga kuuluvad kõige väärtuslikumate biotoopide hulka, mis mitmel juhul ei ole ainulaadsed mitte ainult Böömimaal, vaid ka kogu Euroopas. Teine ja mitte vähem väärtuslik element on ulatuslik kalatiikide süsteem sealsete teiseselt moodustunud litoraalkooslustega, mis sageli on asendanud algsed märgalade biotoobid.

Geoloogia: olulise osa Třeboňskost moodustavad Třeboňi basseini geomorfoloogiline kompleks ja eriti läänepoolses settekompleksis Lomnický basseini tasandik ning idaosas Kardašořečická pahorkatina kõrgustiku kristalne aluskord. Třeboňi bassein kumerdub kergelt lõuna-põhja suunal.

Kliima: üldiselt on Třeboňsko kliima, eriti basseini aladel, oma asukoha ja geomorfoloogia tõttu ning seetõttu, et ala koosneb suuresti veekogudest, teataval määral spetsiifiline ja teistsugune kui ümbritsevatel aladel. Keskmine aastane temperatuur on kõrgem, kui sellel kõrgusel võiks eeldada, ning tegelik päikesepaiste kestus on suurem. Suveperioodil esineb sageli tugevaid vihmahoogusid. Třeboňi basseinile on iseloomulikud sagedased tuuletud inversioonid, kui õhumassid basseinis pikemat aega stagneeruvad, eriti aasta külmemal ajal. Nendes oludes esineb sageli ka udu. Õnneks ei avalda kõnesolevate inversioonide kahjulikkus ja ebapiisav õhuvahetus Třeboňskos tugevat mõju õhusaastele, sest seal on väga vähe heiteallikaid.

Kaitsealune maapiirkond: Třeboňskos on kaks (paljusid kohti hõlmavat) piirkonda, mis kuuluvad Ramsari konventsiooniga kaitstavate rahvusvahelise tähtsusega märgalade nimekirja.

Veel kinnitab kõnealuse piirkonna ökosüsteemi spetsiifilisust see, et rahvusvaheline linnukaitseorganisatsioonide ühendus Birdlife International on mitmel aastal liigitanud Třeboňsko Euroopa tähtsate linnualade (IBA) hulka. Samuti on Třeboňsko kuulutatud NATURA 2000 alaks (linnualaks ja hoiualaks).

Kõik need jooned kokku kujundavad selle puhta keskkonna, vee ja õhuga maa-ala spetsiifilise bioomi, nii et “Třeboňský kapr'i ”kasvatamisel asjaomases piirkonnas on kõik ökoloogiliselt puhta protsessi tunnused. Eespool osutatud looduslikke parameetreid arvestades on asjaomase piirkonna olud eriti sobivad loodusliku karpkalatoidu tekkeks.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Krajská veterinární správa pro Jihočeský kraj, Inspektorát v Jindřichově Hradci |
| --- | --- |
| Aadress: | Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň |
| Telefon: | (420) 384 72 11 87 |
| Faks | (420) 384 72 11 87 |
| E-post: | z.cupr.kvsc@svscr.cz |

Nimi:

Krajská veterinární správa pro Jihočeský kraj, Inspektorát v Jindřichově Hradci

Aadress:

Rybářská 801, CZ-379 01 Třeboň

Telefon:

(420) 384 72 11 87

Faks

(420) 384 72 11 87

E-post:

z.cupr.kvsc@svscr.cz

4.8.   Märgistus: Nimetust “Třeboňský kapr ”kasutatakse eluskala turustamiseks nii, et kalade hulgitarneid tehakse mootorsõidukite abil transporditsisternides, kõnealune nimetus esineb arvetel, saatelehtedel ja veodokumentides ning võib esineda ka tsisternil või mootorsõidukil. Jaemüügis, s.t kauplustes ja müügilettidel müümise korral on müüja kohustatud panema müügikohas välja hästi nähtava teadaande sõnadega “Třeboňský kapr”.

Töödeldud kala korral esitatakse nimetus “Třeboňský kapr ”hästi nähtavalt toote pakendil.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

(2)  EÜT L 185, 28.7.1993, lk 5.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/5

---

Euro vahetuskurss (1)

21. märts 2007

(2007/C 66/02)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3293 |
| JPY | Jaapani jeen | 156,64 |
| DKK | Taani kroon | 7,4492 |
| GBP | Inglise nael | 0,67890 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,3034 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,6153 |
| ISK | Islandi kroon | 89,16 |
| NOK | Norra kroon | 8,1950 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CYP | Küprose nael | 0,5800 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,938 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 247,68 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7095 |
| MTL | Malta liir | 0,4293 |
| PLN | Poola zlott | 3,8744 |
| RON | Rumeenia leu | 3,3543 |
| SKK | Slovakkia kroon | 33,390 |
| TRY | Türgi liir | 1,8530 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6590 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5409 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,3828 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,8861 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0250 |
| KRW | Korea won | 1 248,21 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 9,7516 |
| CNY | Hiina jüaan | 10,2808 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3775 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 143,16 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6180 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,139 |
| RUB | Vene rubla | 34,6200 |
| THB | Tai baht | 42,560 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3293

JPY

Jaapani jeen

156,64

DKK

Taani kroon

7,4492

GBP

Inglise nael

0,67890

SEK

Rootsi kroon

9,3034

CHF

Šveitsi frank

1,6153

ISK

Islandi kroon

89,16

NOK

Norra kroon

8,1950

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CYP

Küprose nael

0,5800

CZK

Tšehhi kroon

27,938

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

247,68

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7095

MTL

Malta liir

0,4293

PLN

Poola zlott

3,8744

RON

Rumeenia leu

3,3543

SKK

Slovakkia kroon

33,390

TRY

Türgi liir

1,8530

AUD

Austraalia dollar

1,6590

CAD

Kanada dollar

1,5409

HKD

Hong Kongi dollar

10,3828

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,8861

SGD

Singapuri dollar

2,0250

KRW

Korea won

1 248,21

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

9,7516

CNY

Hiina jüaan

10,2808

HRK

Horvaatia kuna

7,3775

IDR

Indoneesia ruupia

12 143,16

MYR

Malaisia ringit

4,6180

PHP

Filipiini peeso

64,139

RUB

Vene rubla

34,6200

THB

Tai baht

42,560

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/6 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/6

---

AEGUNUD KOMISJONI ETTEPANEKUTE TÜHISTAMINE

(2007/C 66/03)

Tagasivõetud ettepanekute loetelu

| Dokument | Institutsioonidevaheline menetlus | Pealkiri | Avaldatud ELTs (1) |
| --- | --- | --- | --- |
| Eelarve |
| KOM(2004) 501/1 | 2004/0170 /CNS | Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta | ELT C 10, 14.1.2005, lk 7 |
| KOM(2004) 501/2 | 2004/0171 /CNS | Ettepanek: nõukogu määrus, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5 | ELT C 10, 14.1.2005, lk 7 |
| Majandus- ja rahandusvaldkond |
| SEK(2004) 485/1 | — | Soovitus nõukogu soovituseks, mille eesmärk on anda Itaaliale varane hoiatus ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimiseks | — |
| Areng ning suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega |
| KOM(2004) 609 | — | Ettepanek: nõukogu otsus AKV-EÜ ministrite nõukogus vastuvõetava ühenduse seisukoha kohta, mis käsitleb AKV-EÜ ministrite nõukogu 16. mai 2003. aasta otsuse nr. 1/2003 (Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi ühinemise kohta AKV-EÜ partnerluslepinguga) muutmist | ELT C 307, 11.12.2004, lk 19. |
| KOM(2004) 610 | — | Ettepanek: nõukogu otsus üheksanda Euroopa Arengufondi rahaliste vahendite kohandamise kohta Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi ühinemisel AKV-EÜ partnerluslepinguga | ELT C 307, 11.12.2004, lk 19. |
| Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused |
| KOM(2005) 695 | 2005/0271 /CNS | Ettepanek: Nõukogu otsus julgeoleku- ja luureteenistuste tegevuse tulemusel saadava terroriaktidega seotud teabe edastamise kohta | ELT C 49, 28.02.2006, lk 37 |
| Pettusevastane võitlus |
| KOM(2004) 103 | 2004/0035/COD | Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta | ELT C 98, 23.4.2004, lk 55 |
| KOM(2004) 104 | 2004/0038 /CNS | Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta | ELT C 98, 23.4.2004, lk 39. |
| Maksundus |
| KOM(2004) 295 | — | Ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 77/388/EÜ seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega | ELT C 122, 30.4.2004, lk 59 |
| KOM(2004) 296 | — | Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Poolal kohaldada vähendatud käibemaksumäära teatavate töömahukate teenuste suhtes kooskõlas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõigetes 6 ja 7 kehtestatud menetlusega | ELT C 122, 30.4.2004, lk 59 |

Dokument

Institutsioonidevaheline menetlus

Pealkiri

Avaldatud ELTs (1)

Eelarve

KOM(2004) 501/1

2004/0170 /CNS

Ettepanek: nõukogu otsus Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta

ELT C 10, 14.1.2005, lk 7

KOM(2004) 501/2

2004/0171 /CNS

Ettepanek: nõukogu määrus, mis käsitleb rakendusmeetmeid eelarvelise tasakaalustamatuse korrigeerimiseks vastavalt nõukogu otsuse (Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta) artiklitele 4 ja 5

ELT C 10, 14.1.2005, lk 7

Majandus- ja rahandusvaldkond

SEK(2004) 485/1

—

Soovitus nõukogu soovituseks, mille eesmärk on anda Itaaliale varane hoiatus ülemäärase eelarvepuudujäägi vältimiseks

—

Areng ning suhted Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani riikidega

KOM(2004) 609

—

Ettepanek: nõukogu otsus AKV-EÜ ministrite nõukogus vastuvõetava ühenduse seisukoha kohta, mis käsitleb AKV-EÜ ministrite nõukogu 16. mai 2003. aasta otsuse nr. 1/2003 (Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi ühinemise kohta AKV-EÜ partnerluslepinguga) muutmist

ELT C 307, 11.12.2004, lk 19.

KOM(2004) 610

—

Ettepanek: nõukogu otsus üheksanda Euroopa Arengufondi rahaliste vahendite kohandamise kohta Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi ühinemisel AKV-EÜ partnerluslepinguga

ELT C 307, 11.12.2004, lk 19.

Õigus-, vabadus- ja turvalisusküsimused

KOM(2005) 695

2005/0271 /CNS

Ettepanek: Nõukogu otsus julgeoleku- ja luureteenistuste tegevuse tulemusel saadava terroriaktidega seotud teabe edastamise kohta

ELT C 49, 28.02.2006, lk 37

Pettusevastane võitlus

KOM(2004) 103

2004/0035/COD

Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1073/1999 Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

ELT C 98, 23.4.2004, lk 55

KOM(2004) 104

2004/0038 /CNS

Ettepanek nõukogu määruse kohta, millega muudetakse määrust (Euratom) nr 1074/1999 Euroopa Pettusevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta

ELT C 98, 23.4.2004, lk 39.

Maksundus

KOM(2004) 295

—

Ettepanek nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse direktiivi 77/388/EÜ seoses Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemisega

ELT C 122, 30.4.2004, lk 59

KOM(2004) 296

—

Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega lubatakse Tšehhi Vabariigil ja Poolal kohaldada vähendatud käibemaksumäära teatavate töömahukate teenuste suhtes kooskõlas direktiivi 77/388/EMÜ artikli 28 lõigetes 6 ja 7 kehtestatud menetlusega

ELT C 122, 30.4.2004, lk 59

---

(1)  Mõned ettepanekud ei ole ELTs avaldatud.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/8 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/8

---

Liikmesriikide lennutegevuslubade andmise või kehtetuks tunnistamise otsuste avaldamine vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2407/92 (lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta) (1)
   (2) artikli 13 lõikele 4

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 66/04)

PRANTSUSMAA

Väljastatud lennutegevusload

A kategooria:   Lennutegevusload ilma määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piiranguta

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantique Air Lines | 5, av. de l'Estérel |
| F-44000 Rezé |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

Atlantique Air Lines

5, av. de l'Estérel

F-44000 Rezé

reisijad, post, last

3.2.2006

Europe Air Lines

| Aéroport Montpellier Méditerranée |
| --- |
| F-34137 Mauguio |

Aéroport Montpellier Méditerranée

F-34137 Mauguio

reisijad, post, last

6.2.2006

New Axis Airways

| Centre aviation générale, Aéroport de Marseille-Provence |
| --- |
| BP 90 |
| F-13728 Marignane Cedex |

Centre aviation générale, Aéroport de Marseille-Provence

BP 90

F-13728 Marignane Cedex

reisijad, post, last

8.12.2006

Elysair (L'Avion)

| 98, Bld du Montparnasse |
| --- |
| F-75014 Paris |

98, Bld du Montparnasse

F-75014 Paris

reisijad, post, last

22.12.2006

B kategooria:   Lennutegevusload kaasa arvatud määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piirang

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| Héli-Travaux | Aérodrome de Mâcon-Charnay |
| BP 97 |
| F-71850 Charnay-lès-Mâcon |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

Héli-Travaux

Aérodrome de Mâcon-Charnay

BP 97

F-71850 Charnay-lès-Mâcon

reisijad, post, last

1.2.2006

Héli-Plaisir

| 94, rue Saint-Denis |
| --- |
| F-75001 Paris |

94, rue Saint-Denis

F-75001 Paris

reisijad, post, last

30.5.2006

Hélicoptère de l'Arn

| La Rampariole-La Ragnée |
| --- |
| F-81660 Pont de l'Arn |

La Rampariole-La Ragnée

F-81660 Pont de l'Arn

reisijad, post, last

21.9.2006

Superfund Aviation France

| Aéroport de Cannes-Mandelieu, Hangar no 2 |
| --- |
| F-06150 Cannes la Bocca |

Aéroport de Cannes-Mandelieu, Hangar no 2

F-06150 Cannes la Bocca

reisijad, post, last

25.9.2006

Héli Air Service

| 23, rue Jean Claret |
| --- |
| F-63000 Clermont Ferrand |

23, rue Jean Claret

F-63000 Clermont Ferrand

reisijad, post, last

12.10.2006

Aérojet Hélicoptère

| 3, rue de l'Aérodrome |
| --- |
| F-25420 Courcelles-les-Montbeliard |

3, rue de l'Aérodrome

F-25420 Courcelles-les-Montbeliard

reisijad, post, last

7.11.2006

Société de Transport de l'Archipel Guadeloupéen (STAG)

| Aéroport de Fort de France |
| --- |
| F-97232 Le Lamentin |

Aéroport de Fort de France

F-97232 Le Lamentin

reisijad, post, last

1.2.2006

Tropic Airlines

| Aéroport du Raizet/Zone Sud/Aviation légère |
| --- |
| F-97319 Abymes |

Aéroport du Raizet/Zone Sud/Aviation légère

F-97319 Abymes

reisijad, post, last

24.10.2006

Kehtetuks tunnistatud lennutegevusload

A kategooria:   Lennutegevusload ilma määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piiranguta

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| Air Turquoise | Aéroport Reims Champagne | reisijad, post, last | 31.7.2006 |
| Axis Airways | Centre aviation générale |
| Aéroport de Marseille-Provence |
| BP 90 |
| F-13278 Marignane Cedex |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

Air Turquoise

Aéroport Reims Champagne

reisijad, post, last

31.7.2006

Axis Airways

Centre aviation générale

Aéroport de Marseille-Provence

BP 90

F-13278 Marignane Cedex

reisijad, post, last

11.12.2006

Atlantic Air Lift

| Aéroport de Nantes |
| --- |
| F-443540 Bouguenais |

Aéroport de Nantes

F-443540 Bouguenais

reisijad, post, last

20.12.2006

Lennutegevusloa omaniku nime muutmine

A kategooria:   Lennutegevusload ilma määruse (EMÜ) nr 2407/92 artikli 5 lõike 7 punkti a piiranguta

| Lennuettevõtja nimi | Lennuettevõtja aadress | Lubatud vedada | Otsus jõustub alates |
| --- | --- | --- | --- |
| XL Airways France (ex-Star Airlines) | Continental Square II |
| 3, Place de Berlin |
| BP 13760 |
| F-95727 Roissy CDG Cedex |

Lennuettevõtja nimi

Lennuettevõtja aadress

Lubatud vedada

Otsus jõustub alates

XL Airways France (ex-Star Airlines)

Continental Square II

3, Place de Berlin

BP 13760

F-95727 Roissy CDG Cedex

reisijad, post, last

30.11.2006

---

(1)  EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.

(2)  Otsused, millest teatati Euroopa Komisjonile enne 31.8.2005.

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/10

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni aasta määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 66/05)

| Abi nr | XS 8/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Toscana |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Piano Regionale dello Sviluppo Economico — Azione A. 1 «Sostegno dei programmi di investimento innovativo delle pmi industriali» |
| Õiguslik alus | Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004
  Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005
  Decreto n. 5273 del 27.10.2006 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 15 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: — |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.12.2006 |
| Kestus | 30.6.2007 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kogu töötlev tööstus, muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Toscana |
| Via di Novoli, 26 |
| I-0127 Firenze |

Abi nr

XS 8/07

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Toscana

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Piano Regionale dello Sviluppo Economico — Azione A. 1 «Sostegno dei programmi di investimento innovativo delle pmi industriali»

Õiguslik alus

Deliberazione C. R. n. 64 del 22.6.2004

Deliberazione C. R. n. 137 del 21.12.2005

Decreto n. 5273 del 27.10.2006

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 15 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.12.2006

Kestus

30.6.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kogu töötlev tööstus, muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Toscana

Via di Novoli, 26

I-0127 Firenze

| Abi nr | XS 12/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | Το Σύνολο της Ελληνικής Επικράτειας/To Synolo tis Ellinikis Epikrateias |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Χρηματοδότηση Επιχειρήσεων για τη δημιουργία εφαρμογών και παροχή υπηρεσιών στον τομέα των ευφυών οδικών μεταφορών |
| Õiguslik alus | — | Ν. 3016/2002 |

Abi nr

XS 12/07

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

Το Σύνολο της Ελληνικής Επικράτειας/To Synolo tis Ellinikis Epikrateias

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Χρηματοδότηση Επιχειρήσεων για τη δημιουργία εφαρμογών και παροχή υπηρεσιών στον τομέα των ευφυών οδικών μεταφορών

Õiguslik alus

—

Ν. 3016/2002

| — | Απόφαση Υπουργού Οικονομίας και Οικονομικών (ΦΕΚ 1651/29.11.2005) «Διάθεση πιστώσεων από το Πρόγραμμα Δημοσίων Επενδύσεων για την εφαρμογή των δράσεων κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των (13) Περιφερειακών Επιχειρησιακών Προγραμμάτων του ΚΠΣ 2000-2006 και ορισμός των ποσών, ποσοστών και ειδών των ενισχύσεων» |
| --- | --- |

—

Απόφαση Υπουργού Οικονομίας και Οικονομικών (ΦΕΚ 1651/29.11.2005) «Διάθεση πιστώσεων από το Πρόγραμμα Δημοσίων Επενδύσεων για την εφαρμογή των δράσεων κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των (13) Περιφερειακών Επιχειρησιακών Προγραμμάτων του ΚΠΣ 2000-2006 και ορισμός των ποσών, ποσοστών και ειδών των ενισχύσεων»

| — | υπ' αριθ. 8115.4/15/04/22.11.2004 Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας και Οικονομικών, Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων, Μεταφορών και Επικοινωνιών, Εμπορικής Ναυτιλίας (ΦΕΚ 1792/Β/3.12.2004), «Μέτρο 2.8 ΕΠ ΚτΠ — Έργα με κρατική ενίσχυση» |
| --- | --- |

—

υπ' αριθ. 8115.4/15/04/22.11.2004 Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας και Οικονομικών, Περιβάλλοντος, Χωροταξίας και Δημοσίων Έργων, Μεταφορών και Επικοινωνιών, Εμπορικής Ναυτιλίας (ΦΕΚ 1792/Β/3.12.2004), «Μέτρο 2.8 ΕΠ ΚτΠ — Έργα με κρατική ενίσχυση»

| — | υπ' αριθ. Β1/46276/4213 (ΦΕΚ 1168/Β/30.8.2006) Κοινή Απόφαση (ΚΥΑ) των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Μεταφορών και Επικοινωνιών «Προκήρυξη Δράσης κρατικών ενισχύσεων με τίτλο “Χρηματοδότηση ΜΜΕ για τη δημιουργία εφαρμογών και παροχή υπηρεσιών στον τομέα των ευφυών οδικών μεταφορών ”στο πλαίσιο του Μέτρου 2.8 του Επιχειρησιακού Προγράμματος “Κοινωνία της Πληροφορίας ”του Κ.Π.Σ. 2000-2006» |
| --- | --- |

—

υπ' αριθ. Β1/46276/4213 (ΦΕΚ 1168/Β/30.8.2006) Κοινή Απόφαση (ΚΥΑ) των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Μεταφορών και Επικοινωνιών «Προκήρυξη Δράσης κρατικών ενισχύσεων με τίτλο “Χρηματοδότηση ΜΜΕ για τη δημιουργία εφαρμογών και παροχή υπηρεσιών στον τομέα των ευφυών οδικών μεταφορών ”στο πλαίσιο του Μέτρου 2.8 του Επιχειρησιακού Προγράμματος “Κοινωνία της Πληροφορίας ”του Κ.Π.Σ. 2000-2006»

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 1,95 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

50 %

Rakendamise kuupäev

14.12.2006

Kestus

31.12.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Finantsteenused, veoteenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε./Koinonia tis Pliroforias A.E. |
| --- |
| Μεναίχμου & Θεοφιλοπούλου 18/Menaihmoy & Theofilopoyloy 18 |
| GR-117 43 Ν. Κόσμος/GR-117 43 N. Kosmos |
| Αθήνα/Athina |

Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε./Koinonia tis Pliroforias A.E.

Μεναίχμου & Θεοφιλοπούλου 18/Menaihmoy & Theofilopoyloy 18

GR-117 43 Ν. Κόσμος/GR-117 43 N. Kosmos

Αθήνα/Athina

| Abi nr | XS 17/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Kreeka |
| Piirkond | Το Σύνολο της Ελληνικής Επικράτειας/To Synolo tis Ellinikis Epikrateias |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Χρηματοδότηση Επιχειρήσεων για την εγκατάσταση συστημάτων και εφαρμογών ΤΠΕ για την εξοικονόμηση ενέργειας |
| Õiguslik alus | — | Ν. 3016/2002 |

Abi nr

XS 17/07

Liikmesriik

Kreeka

Piirkond

Το Σύνολο της Ελληνικής Επικράτειας/To Synolo tis Ellinikis Epikrateias

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Χρηματοδότηση Επιχειρήσεων για την εγκατάσταση συστημάτων και εφαρμογών ΤΠΕ για την εξοικονόμηση ενέργειας

Õiguslik alus

—

Ν. 3016/2002

| — | Απόφαση Υπουργού Οικονομίας και Οικονομικών (ΦΕΚ 1651/29.11.2005) “Διάθεση πιστώσεων από το Πρόγραμμα Δημοσίων Επενδύσεων για την εφαρμογή των δράσεων κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των (13) Περιφερειακών Επιχειρησιακών Προγραμμάτων του ΚΠΣ 2000-2006 και ορισμός των ποσών, ποσοστών και ειδών των ενισχύσεων” |
| --- | --- |

—

Απόφαση Υπουργού Οικονομίας και Οικονομικών (ΦΕΚ 1651/29.11.2005) “Διάθεση πιστώσεων από το Πρόγραμμα Δημοσίων Επενδύσεων για την εφαρμογή των δράσεων κρατικών ενισχύσεων στο πλαίσιο των (13) Περιφερειακών Επιχειρησιακών Προγραμμάτων του ΚΠΣ 2000-2006 και ορισμός των ποσών, ποσοστών και ειδών των ενισχύσεων”

| — | υπ' αριθ. Φ/ΚΤΠ/13153/839 Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας και Οικονομικών και Ανάπτυξης (ΦΕΚ 781/Β/29.6.2006), «Ρύθμιση θεμάτων που αφορούν στην εφαρμογή δράσης κρατικών ενισχύσεων στον τομέα της εξοικονόμησης ενέργειας στο πλαίσιο του Μέτρου 3.2 του Επιχειρησιακού Προγράμματος “Κοινωνία της Πληροφορίας ”του Κ.Π.Σ. 2000-2006 σύμφωνα με το άρθρο 35 του Ν. 3016/2002 (ΦΕΚ 110 Α')» |
| --- | --- |

—

υπ' αριθ. Φ/ΚΤΠ/13153/839 Κοινή Απόφαση των Υπουργών Οικονομίας και Οικονομικών και Ανάπτυξης (ΦΕΚ 781/Β/29.6.2006), «Ρύθμιση θεμάτων που αφορούν στην εφαρμογή δράσης κρατικών ενισχύσεων στον τομέα της εξοικονόμησης ενέργειας στο πλαίσιο του Μέτρου 3.2 του Επιχειρησιακού Προγράμματος “Κοινωνία της Πληροφορίας ”του Κ.Π.Σ. 2000-2006 σύμφωνα με το άρθρο 35 του Ν. 3016/2002 (ΦΕΚ 110 Α')»

| — | υπ' αριθ. Φ.Κ.Τ.Π./20331/1209 (ΦΕΚ 1550/Β/23.10.2006) Κοινή Απόφαση (ΚΥΑ) των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Ανάπτυξης «Προκήρυξη Δράσης κρατικών ενισχύσεων με τίτλο “Χρηματοδότηση επιχειρήσεων για την εγκατάσταση συστημάτων και εφαρμογών ΤΠΕ για την εξοικονόμηση ενέργειας ”στο πλαίσιο του Μέτρου 3.2 του Επιχειρησιακού Προγράμματος “Κοινωνία της Πληροφορίας ”του Κ.Π.Σ. 2000-2006» |
| --- | --- |

—

υπ' αριθ. Φ.Κ.Τ.Π./20331/1209 (ΦΕΚ 1550/Β/23.10.2006) Κοινή Απόφαση (ΚΥΑ) των Υπουργών Οικονομίας & Οικονομικών και Ανάπτυξης «Προκήρυξη Δράσης κρατικών ενισχύσεων με τίτλο “Χρηματοδότηση επιχειρήσεων για την εγκατάσταση συστημάτων και εφαρμογών ΤΠΕ για την εξοικονόμηση ενέργειας ”στο πλαίσιο του Μέτρου 3.2 του Επιχειρησιακού Προγράμματος “Κοινωνία της Πληροφορίας ”του Κ.Π.Σ. 2000-2006»

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 6,2 mln EUR; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

40 %

Rakendamise kuupäev

18.12.2006

Kestus

31.12.2007

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε./Koinonia tis Pliroforias A.E. |
| --- |
| Μεναίχμου & Θεοφιλοπούλου 18/Menaihmoy & Theofilopoyloy 18 |
| GR-117 43 Ν. Κόσμος/GR-117 43 N. Kosmos |
| Αθήνα/Athina |

Κοινωνία της Πληροφορίας Α.Ε./Koinonia tis Pliroforias A.E.

Μεναίχμου & Θεοφιλοπούλου 18/Menaihmoy & Theofilopoyloy 18

GR-117 43 Ν. Κόσμος/GR-117 43 N. Kosmos

Αθήνα/Athina

| Abi nr | XS 32/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | Észak-Magyarország
  Észak-Alföld
  Dél-Alföld
  Dél-Dunántúl
  Közép-Dunántúl
  Nyugat-Dunántúl
  Közép-Magyarország (Pest megye, Budapest)
  A fenti hét régió az ország egész területét lefedi |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Adókedvezmény |
| Õiguslik alus | — | 1996. évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról 22/B.§ (1) bekezdés a)-b) pont és h) pont; |

Abi nr

XS 32/07

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

Észak-Magyarország

Észak-Alföld

Dél-Alföld

Dél-Dunántúl

Közép-Dunántúl

Nyugat-Dunántúl

Közép-Magyarország (Pest megye, Budapest)

A fenti hét régió az ország egész területét lefedi

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Adókedvezmény

Õiguslik alus

—

1996. évi LXXXI. törvény a társasági adóról és az osztalékadóról 22/B.§ (1) bekezdés a)-b) pont és h) pont;

| — | 206/2006. (X. 16.) Korm. rendelet a fejlesztési adókedvezményről 1.§ 2. pont d) alpont és a 4.§ (1) bekezdés b) pont |
| --- | --- |

—

206/2006. (X. 16.) Korm. rendelet a fejlesztési adókedvezményről 1.§ 2. pont d) alpont és a 4.§ (1) bekezdés b) pont

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,5 mln HUF; kavandatud abi kogusumma: —

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.1.2007

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Teras, veoteenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Adópolitikáért felelős miniszter (pénzügyminiszter) |
| --- |
| Pénzügyminisztérium |
| József nádor tér 2-4. |
| H-1051 Budapest |

Adópolitikáért felelős miniszter (pénzügyminiszter)

Pénzügyminisztérium

József nádor tér 2-4.

H-1051 Budapest

| Abi nr | XS 51/07 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Ühendkuningriik |
| Piirkond | Scotland |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Scottish Property Support Scheme |
| Õiguslik alus | Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 as amended by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126
  Local Government Act 1973 and section 171 of the Local Government etc (Scotland) Act 1994 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 12 mln GBP; kavandatud abi kogusumma: —
  Tagatud laenusumma: 12 mln GBP |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.1.2007 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Scottish Enterprise |
| 5 Atlantic Quay |
| 150 Broomielaw |
| Glasgow G2 8LU |
| United Kingdom |
| 0141 228 2066 |
| karen.fraser@scotent.co.uk |

Abi nr

XS 51/07

Liikmesriik

Ühendkuningriik

Piirkond

Scotland

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Scottish Property Support Scheme

Õiguslik alus

Enterprise and New Towns (Scotland) Act 1990 as amended by Scottish Statutory Instrument 2001 No 126

Local Government Act 1973 and section 171 of the Local Government etc (Scotland) Act 1994

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 12 mln GBP; kavandatud abi kogusumma: —

Tagatud laenusumma: 12 mln GBP

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.1.2007

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Scottish Enterprise

5 Atlantic Quay

150 Broomielaw

Glasgow G2 8LU

United Kingdom

0141 228 2066

karen.fraser@scotent.co.uk

| Highlands and Islands Enterprise |
| --- |
| Cowan Mouse |
| Inverness Retail and Business Park |
| Inverness 1V2 7GF |
| United Kingdom |
| 01463 244474 |
| melvyn.waumsley@hient.co.uk |

Highlands and Islands Enterprise

Cowan Mouse

Inverness Retail and Business Park

Inverness 1V2 7GF

United Kingdom

01463 244474

melvyn.waumsley@hient.co.uk

| Scottish Local Authority Economic Development Group |
| --- |
| Stan Ure |
| Chairman, SLAED |
| c/o Economic Development Department |
| Dundee City Council |
| 3 City Square |
| Dundee DDI 3BA |
| United Kingdom |
| 01382 434908 |
| stan.ure@dundeeceity.gov.uk |
| www.stateaidscotland.gov.uk |

Scottish Local Authority Economic Development Group

Stan Ure

Chairman, SLAED

c/o Economic Development Department

Dundee City Council

3 City Square

Dundee DDI 3BA

United Kingdom

01382 434908

stan.ure@dundeeceity.gov.uk

www.stateaidscotland.gov.uk

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/14

---

Teade muu hulgas Taist pärit teatavate raud- ja terastrosside impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2007/C 66/06)

Komisjonile on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt 22. detsembri 1995. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi “algmäärus”) (1) artikli 11 lõikele 3.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas Tai eksportija Usha Siam Steel Industries Public Company Limited (edaspidi “taotluse esitaja”).

Taotlus piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

2.   Toode

Vaatlusaluseks tooteks on Taist pärit raud- ja terastrossid, sh mittehargnevad trossid, v.a roostevabast terasest trossid, mille maksimaalne ristlõige on üle 3 mm, külgeühendatud liitmikega või liitmiketa (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida praegu liigitatakse CN-koodide 7312 10 81, 7312 10 83, 7312 10 85, 7312 10 89 ja 7312 10 98 alla. Need CN-koodid on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kehtivad meetmed on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1601/2001 (2) teatavate Taist pärit raud- või terastrosside impordi suhtes kehtestatud lõplikud tollimaksud.

Teade muu hulgas Taist pärit vaatlusaluse toote suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise kohta avaldati 3. augustil 2006. (3) Nimetatud läbivaatamine veel kestab.

4.   Läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb taotluse esitaja esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad.

Taotluse esitaja väidab ja esitab esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et tema kulutuste ja omamaiste hindade võrdlemisel tema ekspordihindadega selguks, et dumpingu määr on märgatavalt madalam kui kehtivate meetmete aluseks olev määr. Taotluse esitaja väidab, et see on toonud kaasa dumpingu vähenemise või kadumise. Seega ei ole meetmete kohaldamine praegusel tasemel, mis põhineb eelnevalt kindlaks tehtud kahju määral, enam dumpingu korvamiseks vajalik.

5.   Dumpingu kindlaksmääramise menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist ja olles kindlaks teinud, et on olemas piisavad tõendid osalise vahepealse läbivaatamise algatamiseks, algatab komisjon käesolevaga läbivaatamise vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 3.

Uurimise käigus hinnatakse taotluse esitaja suhtes kohaldatavate meetmete jätkamise, lõpetamise või muutmise vajadust.

Kui on kindlaks tehtud, et taotluse esitaja suhtes kohaldatavad meetmed tuleb lõpetada või neid muuta, siis võib olla vajalik muuta määruse (EÜ) nr 1601/2001 artiklis 1 sätestatud muude eksportivate tootjate impordi suhtes praegu kohaldatavat tollimaksumäära.

a)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud taotlejale ja asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teavet, mida küsimustikud ei hõlma, ja tõendeid. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendid punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. Nimetatud taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

6.   Tähtajad

a)   Isikutele, kes teatavad endast, vastavad küsimustikule ja esitavad mis tahes muud teavet

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas kõnealune isik on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

b)   Ärakuulamised

Kõik huvitatud isikud võivad sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ka ärakuulamist.

7.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Limited” (4) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES ”(tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud vale või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele faktidele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ja kasutatakse kättesaadavaid fakte, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 6 lõikele 9 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(2)  EÜT L 211, 4.8.2001, lk 1.

(3)  ELT C 181, 3.8.2006, lk 15.

(4)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 artikli VI rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/16

---

Teadaanne Taiwanist pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise ning Indiast pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2007/C 66/07)

Komisjon on otsustanud omal initsiatiivil algatada Taiwanist pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi “dumpinguvastane algmäärus”) (1) artikli 11 lõikele 3 ning Indiast pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt nõukogu 6. oktoobri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2026/97 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, edaspidi “subsiidiumivastane algmäärus”) (2) artiklile 19.

Läbivaatamise käigus uuritakse üksnes seda, kas meetmete jätkuv kohaldamine on ühenduse huvides või mitte.

1.   Toode

Vaatlusalused tooted on Taiwanist ja Indiast pärinevad salvestatavad laserkettad (CD-R) (edaspidi “vaatlusalune toode”), mida praegu klassifitseeritakse CN-koodi 8523 40 11, 8523 40 11 alla. CN-kood on esitatud ainult teavitamise eesmärgil.

2.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatakse Taiwanist pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1050/2002 (3) kehtestatud lõplikku dumpinguvastast tollimaksu ja Indiast pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 1960/2003 (4) kehtestatud lõplikku tasakaalustavat tollimaksu.

3.   Läbivaatamise põhjused

Komisjoni käsutuses oleva teabe põhjal ilmneb, et pärast neid uurimisperioode, mida kasutati praeguste meetmete kehtestamiseni viinud uurimises, on ühenduse turg muutunud ja seega ei pruugi meetmete jätkuv kohaldamine enam olla ühenduse huvides. Hiina Rahvavabariigist, Hong Kongist ja Malaisiast pärinevate salvestatavate laserketaste importi käsitleva dumpinguvastase uurimise tulemusena jõudis komisjon järeldusele, et meetmete kehtestamine nendest riikidest pärineva impordi suhtes ei ole ühenduse huvides. (5) Seoses sellega on asjakohane kontrollida, kas kehtivate meetmete jätkuv kohaldamine on vajalik, ja jõustada sellekohane otsus võimaluse korral tagasiulatuvalt alates 4. novembrist 2006, s.t kuupäevast, mil avaldati otsus Hiina Rahvavabariigist, Hong Kongist ja Malaisiast pärinevate salvestatavate laserketaste importi käsitleva dumpinguvastase uurimise lõpetamise kohta.

4.   Menetlus

Olles pärast nõuandekomiteega konsulteerimist kindlaks teinud, et on olemas piisavalt tõendusmaterjali osaliste vahepealsete läbivaatamiste algatamiseks, algatab komisjon käesolevaga Taiwanist pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 3 ja Indiast pärinevate salvestatavate laserketaste impordi suhtes kohaldatavate tasakaalustusmeetmete osalise vahepealse läbivaatamise vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artiklile 19, kusjuures mõlemal puhul piirdutakse ühenduse huvide uurimisega.

a)   Küsimustikud

Käesoleva uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon küsimustikud ühenduse tootjatele, importijatele, kasutajatele, Taiwani ja India eksportivatele tootjatele ja asjaomaste ekspordiriikide ametiasutustele. Kõnealune teave ja tõendusmaterjalid peavad komisjonini jõudma punkti 5 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teavet, mida küsimustikud ei hõlma, ja tõendusmaterjali. Kõnealune teave ja tõendusmaterjalid peavad komisjonini jõudma punkti 5 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, mis näitab, et neil on selleks konkreetsed põhjused. Nimetatud taotlus tuleb esitada punkti 5 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

5.   Tähtajad

a)   Isikutele, kes teatavad endast, vastavad küsimustikule ja esitavad mis tahes muud teavet

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas kõnealune isik on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

b)   Ärakuulamised

Kõik huvitatud isikud võivad sama 40päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ka ärakuulamist.

6.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teadaandes nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga “Limited” (6) ning vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 19 lõikele 2 ja subsiidiumivastase algmääruse artikli 29 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge “FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES ”(tutvumiseks huvitatud isikutele).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate B |
| Office: J-79 5/16 |
| B-1049 Brussels |
| Faks (32-2) 295 65 05. |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate B

Office: J-79 5/16

B-1049 Brussels

Faks (32-2) 295 65 05.

7.   Koostööst hoidumine

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita vajalikku teavet ettenähtud tähtaja jooksul või märkimisväärselt takistab uurimist, võib vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28 nii positiivsed kui ka negatiivsed järeldused teha kättesaadavate faktide põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 18 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 28. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ja kasutatakse kättesaadavaid fakte, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

8.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt dumpinguvastase algmääruse artikli 11 lõikele 5 ja subsiidiumivastase algmääruse artiklile 22 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).

(2)  EÜT L 288, 21.10.1997, lk 1, viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 461/2004 (ELT L 77, 13.3.2004, lk 12).

(3)  EÜT L 160, 18.6.2002, lk 2.

(4)  ELT L 138, 5.6.2003, lk 1.

(5)  Vt komisjoni otsuse 2006/753/EÜ põhjendus 116 (ELT L 305, 4.11.2006, lk 15).

(6)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt dumpinguvastase algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 VI artikli rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6, samuti vastavalt subsiidiumivastase algmääruse artiklile 29 ning WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artiklile 12.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/18 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/18

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.140 — DaimlerChrysler kohta

(2007/C 66/08)

1.   SISSEJUHATUS

Kui komisjon kavatseb vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ja asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon kooskõlas nõukogu määruse nr 1/2003 (1) artikliga 9 muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles sätestatakse, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohaselt peab komisjon avaldama juhtumi lühikokkuvõtte ning kohustuste põhilise sisu. Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused komisjoni määratud tähtaja jooksul.

2.   JUHTUMI KOKKUVÕTE

Käesolev juhtum käsitleb Mercedes-Benz ja Smarti mudelite remondialaseid tehnilisi andmeid, mida ettevõtja DaimlerChrysler esitab sõltumatutele remonditöökodadele. Komisjoni uurimise käigus ilmnes, et DaimlerChrysler ei ole tõenäoliselt suutnud avaldada teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka pärast komisjoni määruses 1400/2002 (2) sätestatud üleminekuperioodi lõppu. Lisaks sellele ei olnud DaimlerChrysler komisjoni esialgse hinnangu kohaselt käivitanud komisjoni uurimise alustamise ajaks tõhusat süsteemi, mille abil sõltumatutel remonditöökodadel oleks lihtne juurdepääs remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas DaimlerChrysler juurdepääsu oma tehnilistele andmetele, eelkõige 2005. aasta juunis sel eesmärgil loodud veebisaidi (edaspidi “TA veebisait”) kaudu, näisid sõltumatutele remonditöökodadele kättesaadavad andmed siiski puudulikud.

2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas DaimlerChryslerile esialgse hinnangu, milles kahtles DaimlerChrysleri Mercedes-Benzi ja Smarti müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1.

Sisuliselt nõutakse kõnealustes lepingutes, et Mercedes-Benzi ja Smarti volitatud võrgustiku liikmed osutaksid kõiki sõidukimarkidega seotud remonditeenuseid, ja nendega välistatakse iseseisvaid varuosade hulgimüügiettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes soovivad pakkuda teistsuguseid ja/või konkreetsemalt suunatuid teenuseid. Komisjon tundis muret, et sellistest kokkulepetest tulenevat negatiivset mõju võimendab veelgi DaimlerChrysleri suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele. Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt on selline tegevus viinud sõltumatute remonditöökodade turuseisundi nõrgenemiseni, mis on tõenäoliselt omakorda kahandanud varuosade sõltumatute hulgimüügiettevõtjate turgu ning kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste kõrgema hinna, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja innovatiivsetele remonditöökodadele juurdepääsu puudumise näol.

Lisaks sellele on DaimlerChrysleri väidetav suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele takistanud ettevõtjal müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete puhul saamast kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ettenähtud erandist, sest vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, töövahenditele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalikud mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks.

Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et DaimlerChrysleri ja selle volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete puhul oleks võimalik rakendada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3. Sisuliselt ei paista volitatud remonditöökodade valitud võrgustiku tegevusest eeldatav tõhususe suurenemine korvavat märkimisväärset negatiivset mõju konkurentsile, mis tuleneb praegu sõltumatutele ettevõtjatele antavast ebapiisavast juurdepääsust sõidukimarkidega seotud remondialastele tehnilistele andmetele ja sellest johtuvast DaimlerChrysleri volitatud võrgustiku kaitsest sõltumatu remonditöödesektori konkurentsisurve eest.

3.   PAKUTUD KOHUSTUSTE PÕHISISU

DaimlerChrysler on komisjonile välja pakkunud kohustused, et lahendada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleeme. Ettevõtja teeb ettepaneku, et kõnealused kohustused kehtiksid kuni 31. maini 2010. Järgnevalt on esitatud lühikokkuvõte kavandatavatest kohustustest, mille inglisekeelne tekst on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

3.1   Tehnilised andmed, mis tuleb avaldada

Avaldatavate andmete ulatus määratakse kindlaks vastavalt põhimõttele, et sõltumatute ja volitatud remonditöökodade kohtlemise vahel ei tohi olla erinevust. Seda silmas pidades tagab DaimlerChrysler, et kõik tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja kogu väljaõpe, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks, mida pakutakse DaimlerChrysleri poolt või nimel Mercedes-Benzi ja Smarti mudelite volitatud remonditöökodadele ja/või sõltumatutele importijatele ELi liikmesriikides, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele.

Tehnilised andmed määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses hõlmavad kõiki andmeid, mis avaldatakse volitatud remonditöökodadele Mercedes-Benzi ja Smarti mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja, et seadistada elektroonilisi kontrollplokke DaimlerChrysleri soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahendusi, tagasikutsumise teateid ja muud teateid, milles on sätestatud remonditööd, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võib teha tasuta.

Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiseadmetele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ja kõnealuste tööriistade müügijärgseid teenuseid.

Kavandatud kohustused on DaimlerChryslerile ja sellega seotud ettevõtjatele siduvad, kuid ei ole otseselt siduvad Mercedes-Benzi ja Smarti mudelite sõltumatutele importijatele.

Seetõttu on DaimlerChrysler nõustunud, et nende liikmesriikide puhul, kus DaimlerChrysler turustab Mercedes-Benzi ja/või Smarti sõidukeid sõltumatute importijate kaudu, teeb DaimlerChrysler kõik endast oleneva, et lepinguga kohustada kõnealuseid ettevõtjaid tasuta ja mittediskrimineerival viisil oma riikliku kommertsveebisaidi kaudu edastama sõltumatutele remonditöökodadele kõik tehnilised andmed või tehniliste andmete kõik keeleversioonid, mille asjaomane importija on edastanud volitatud remonditöökodadele asjaomases liikmesriigis ja mis ei ole sõltumatutele remonditöökodadele kättesaadav TA veebisaidi kaudu.

Vastavalt määruse põhjendusele 26 ei ole DaimlerChrysler kohustatud avaldama tehnilisi andmeid, mis võivad anda kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada, elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes. Sarnaselt muude ELi õiguse kohaste eranditega tuleb põhjendust 26 tõlgendada kitsalt ning kui DaimlerChrysler otsustaks kõnealust erandit kasutada sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et salastatud teave piirdub põhjenduses 26 sätestatud kaitse tagamisega ning et kõnealuse teabe puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas selliste seadmete nagu mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd.

3.2   Meedia

Määruse artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalsel viisil. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad.

DaimlerChrysler avaldab TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1996. aastat toodetud mudelite kohta ja tagab, et kõik tehniliste andmete uuendused on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või sellele järgneval veebisaidil. Kuid kui teatavad tehnilised andmed mudelite kohta, mis on toodetud pärast 1996. aastat, või nende keeleversioonid, mida DaimlerChrysler või sellega seotud ettevõtjad on edastanud volitatud remonditöökodadele teatavas liikmesriigis, ei ole kättesaadavad TA veebisaidi kaudu, peetakse DaimlerChryslerit olevat täitnud oma kohustust kõnealuses küsimuses juhul, kui ettevõtja on sõltumatutele remonditöökodadele avaldanud kõnealused andmed asjatu viivituseta ja tasuta oma kommertsveebisaidil asjaomases liikmesriigis.

DaimlerChrysler tagab, et veebisait on igal ajal kergesti leitav ja on võrdväärne selliste meetodite toimivusega, mida kasutatakse tehniliste andmete edastamiseks DaimlerChrysleri volitatud võrgustike liikmetele. Kui DaimlerChrysler või mõni muu ettevõtja, kes tegutseb DaimlerChrysleri nimel, muudab ühe osa tehnilistest andmetest kättesaadavaks volitatud remonditöökodadele teatavas ELi keeles, avaldab DaimlerChrysler kõnealuses keeles andmed viivituseta TA veebisaidil.

DaimlerChrysler on kindlaks määranud aastase tasu juurdepääsu eest TA veebisaidile, mis on 1 254 EUR (1 239 EUR juurdepääsu eest veebisaidi põhiosale nimega WIS veeb; elektrooniliste varuosade kataloogi veeb on tasuta, välja arvatud iga-aastane makse 15 EUR halduskulude katteks). Kuid et võtta arvesse määruses sätestatud proportsionaalsuse nõuet, on DaimlerChrysler nõustunud pakkuma pro rata jaotust juurdepääsu puhul WIS veebile kuu, nädala, päeva ja tunni kaupa hinnaga vastavalt 180, 70, 20 ja 4 EUR. DaimlerChrysler on nõus säilitama kõnealust juurdepääsutasu struktuuri ja tasu mitte suurendama üle ELi keskmise inflatsioonimäära.

3.3   Miinimumstandardite põhimõte

DaimlerChrysleri kohustused ei piira ühenduse või riikliku õigusega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega võidakse suurendada tehniliste andmete ulatust, mida DaimlerChrysler peab edastama sõltumatutele ettevõtjatele, ja/või sätestada soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks.

3.4   Vaidluste lahendamine

Kui sõltumatu remonditöökoda või selliste töökodade ühendus seda taotleb, nõustub DaimlerChrysler arbitraažiga, mis on ette nähtud tehnilisi andmeid käsitlevate vaidluste lahendamiseks. Arbitraaži reguleeritakse vastavalt riiklikele arbitraaži eeskirjale ja materiaalõigusele, mille suhtes DaimlerChrysler on sõlminud lepingu oma volitatud remonditöökodadega liikmesriikides, kus taotluse esitanud pool asub. DaimlerChrysler võtab endale kohustuse avaldada taotluse korral teavet kõnealuste eeskirjade kohta. Arbitraaž koosneb vastavalt kõnealustele eeskirjadele nimetatud kolmest vahekohtunikust. Arbitraaž ei piira õigust esitada kaebus riigi pädevale kohtule.

4.   KUTSE MÄRKUSTE ESITAMISEKS

Komisjon kavatseb turutestidest lähtudes võtta vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega kuulutatakse eespool kokkuvõtvalt esitatud ja konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil (4) avaldatud kohustused siduvaks. Komisjon kutsub vastavalt määruse (EÜ) 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kolmandaid isikuid esitama kavandatud kohustuste kohta oma märkusi. Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile e-posti (comp-infotech@ec.europa.eu), faksi ((32-2) 296 29 11) või postiga järgmisele aadressile (lisada viitenumber COMP/39.140 — DaimlerChrysler):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

J-70

B-1049 Brussels

Menetluste edasises etapis võib käesoleva teatise avalikustamise järel osutuda vajalikuks või asjakohaseks teha kohustuste kokkuvõte kättesaadavaks kohustuste võtmise ettepaneku teinud pooltele. Sellega seoses palume Teil teatada, kui märkused sisaldavad konfidentsiaalset teavet või ärisaladusi. Õigustatud taotlusi võetakse arvesse.

---

(1)  EUT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(3)  St muuta elektroonilise kontrollplokki algseid seadistusi viisil, mis on vastuolus DaimlerChrysleri soovitatuga.

(4)  http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/21 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/21

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.141 — Fiat kohta

(2007/C 66/09)

1.   SISSEJUHATUS

Kui komisjon kavatseb vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ja asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon kooskõlas nõukogu määruse nr 1/2003 (1) artikliga 9 muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles sätestatakse, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohaselt peab komisjon avaldama juhtumi lühikokkuvõtte ning kohustuste põhilise sisu. Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused komisjoni määratud tähtaja jooksul.

2.   JUHTUMI KOKKUVÕTE

Käesolev juhtum käsitleb remondialaseid tehnilisi andmeid, mida Fiat esitab sõltumatutele remonditöökodadele. Komisjoni uurimise käigus ilmnes, et Fiat ei ole tõenäoliselt suutnud avaldada teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka pärast komisjoni määruses (EÜ) nr 1400/2002 (2) sätestatud üleminekuperioodi lõppu. Lisaks sellele ei olnud Fiat komisjoni esialgse hinnangu kohaselt käivitanud komisjoni uurimise alustamise ajaks tõhusat süsteemi, mille abil sõltumatutel remonditöökodadel oleks lihtne juurdepääs remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas Fiat juurdepääsu oma tehnilistele andmetele, eelkõige 2005. aasta juunis sel eesmärgil loodud veebisaidi (edaspidi “TA veebisait”) kaudu, näisid sõltumatutele remonditöökodadele kättesaadavad andmed siiski puudulikud.

2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas Fiatile esialgse hinnangu, milles kahtles Fiati müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1.

Sisuliselt nõutakse Fiati varuosade edasimüümise ja teeninduslepingutes, et Fiati volitatud võrgustiku liikmed osutaksid kõiki sõidukimarkidega seotud remonditeenuseid, ja nendega välistatakse iseseisvaid varuosade hulgimüügiettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes soovivad pakkuda teistsuguseid ja/või konkreetsemalt suunatuid teenuseid. Komisjon tundis muret, et sellistest kokkulepetest tulenevat negatiivset mõju võimendab veelgi Fiati suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele. Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt on selline tegevus viinud sõltumatute remonditöökodade turuseisundi nõrgenemiseni, mis on tõenäoliselt omakorda kahandanud varuosade sõltumatute hulgimüügiettevõtjate turgu ning kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste kõrgema hinna, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja innovatiivsetele remonditöökodadele juurdepääsu puudumise näol.

Lisaks sellele on Fiati väidetav suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele takistanud Fiatil müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete puhul saamast kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ettenähtud erandist, sest vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, töövahenditele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks.

Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et Fiati ja selle volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete puhul oleks võimalik rakendada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3. Sisuliselt ei paista volitatud remonditöökodade valitud võrgustiku tegevusest eeldatav tõhususe suurenemine korvavat märkimisväärset negatiivset mõju konkurentsile, mis tuleneb praegu sõltumatutele ettevõtjatele antavast ebapiisavast juurdepääsust sõidukimarkidega seotud remondialastele tehnilistele andmetele ja sellest johtuvast Fiati volitatud võrgustiku kaitsest sõltumatu remonditöödesektori konkurentsisurve eest.

3.   PAKUTUD KOHUSTUSTE PÕHISISU

Fiat on komisjonile välja pakkunud kohustused, et lahendada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleeme. Fiat teeb ettepaneku, et kõnealused kohustused kehtiksid kuni 31. maini 2010. Järgnev kirjeldab kohustuste põhisisu.

3.1   Tehnilised andmed, mis tuleb avaldada

Avaldatavate andmete ulatus määratakse kindlaks vastavalt põhimõttele, et sõltumatute ja volitatud remonditöökodade kohtlemise vahel ei tohi olla erinevust. Seda silmas pidades tagab Fiat, et kõik tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja kogu väljaõpe, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks, mida pakutakse Fiati poolt või nimel volitatud remonditöökodadele ja/või sõltumatutele importijatele ELi liikmesriikides, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele.

Tehnilised andmed määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses hõlmavad kõiki andmeid, mis avaldatakse volitatud remonditöökodadele Fiat, Alfa Romeo ja Lancia mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja, et seadistada elektroonilisi kontrollplokke Fiati soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahendusi, tagasikutsumise teateid ja muid teateid, milles on sätestatud remonditööd, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võib teha tasuta.

Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiseadmetele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ja kõnealuste tööriistade müügijärgseid teenuseid.

Kavandatud kohustused on Fiatile ja sellega seotud ettevõtjatele siduvad, kuid ei ole otseselt siduvad Fiati sõidukimarkide sõltumatutele importijatele. Liikmesriikide puhul, kus Fiat turustab Fiat, Alfa Romeo ja/või Lancia sõidukeid sõltumatute importijate kaudu, on Fiat nõustunud tegema kõik endast oleneva, et lepinguga kohustada kõnealuseid ettevõtjaid Fiatile edastama kõik tehnilised andmed või tehniliste andmete kõik keeleversioonid, mis nad asjaomases liikmesriigis on volitatud remonditöökodadele edastanud. Fiat võtab endale kohustuse panna kõnealused tehnilised andmed või keeleversioonid viivitamata üles oma TA veebisaidile kooskõlas käesoleva teatise 3.2 jaos esitatud põhimõtetega.

Vastavalt määruse põhjendusele 26 ei ole Fiat kohustatud edastama tehnilisi andmeid, mis võivad anda kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada, elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes. Sarnaselt muude ELi õiguse kohaste eranditega tuleb põhjendust 26 tõlgendada kitsalt ning kui Fiat otsustaks kõnealust erandit kasutada sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et salastatud teave piirdub põhjenduses 26 sätestatud kaitse tagamisega ning et kõnealuse teabe puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas selliste seadmete nagu mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd.

3.2   Meedia

Määruse artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalsel viisil. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad.

Fiat avaldab TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1996. aastat toodetud mudelite kohta ja tagab, et kõik tehniliste andmete uuendused on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või sellele järgneval veebisaidil. Lisaks sellele tagab Fiat, et veebisait on igal ajal kergesti leitav ja on võrdväärne selliste meetodite toimivusega, mida kasutatakse tehniliste andmete edastamiseks Fiati volitatud võrgustike liikmetele. Kui Fiat või mõni muu ettevõtja, kes tegutseb Fiati nimel, muudab ühe osa tehnilistest andmetest kättesaadavaks volitatud remonditöökodadele teatavas ELi keeles, avaldab Fiat kõnealuses keeles andmed viivituseta TA veebisaidil.

Järgmised kolm rühma tehnilisi andmeid ei ole veel avaldatud TA veebisaidil, kuid Fiat on võtnud endale kohustuse avaldada kõnealune teave veebisaidil 31. detsembriks 2007:

| — | ELi asjaomaste liikmesriikide sõltumatute importijate edastatavate, kuid Fiati omandusse praegu veel mittekuuluvate tehniliste andmete tõlked kohalikes keeltes; |
| --- | --- |

—

ELi asjaomaste liikmesriikide sõltumatute importijate edastatavate, kuid Fiati omandusse praegu veel mittekuuluvate tehniliste andmete tõlked kohalikes keeltes;

| — | teatised, milles on sätestatud remonditööd, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võib teha tasuta; |
| --- | --- |

—

teatised, milles on sätestatud remonditööd, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võib teha tasuta;

| — | käesoleva teatise 3.4 jaos nimetatud vahenduskeskuste andmed. |
| --- | --- |

—

käesoleva teatise 3.4 jaos nimetatud vahenduskeskuste andmed.

Fiati juurdepääsutasu struktuur kõnealuse veebisaidi puhul põhineb aastase abonemendi hinnal CD-ROMi täispaketi eest, mida Fiat edastab oma volitatud remonditöökodadele. Kõnealune hind on 3 356 EUR, lisaks 65 EUR varuosade kataloogi eest ning täiendavalt igakuine abonemendi tasu 134 EUR uuenduste eest. Kuid et võtta arvesse määruses sätestatud proportsionaalsuse nõuet, on Fiat nõustunud pakkuma pro rata jaotust kuu, päeva ja tunni kaupa hinnaga iga sõidukimargi puhul 3 EUR tund, 22 EUR päev ja 350 EUR kuu. Fiat on nõus säilitama kõnealust juurdepääsutasu struktuuri ja tasu mitte suurendama üle ELi keskmise inflatsioonimäära.

3.3   Miinimumstandardite põhimõte

Fiati kohustused ei piira ühenduse või riikliku õigusega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega võidakse suurendada tehniliste andmete ulatust, mida Fiat peab edastama sõltumatutele ettevõtjatele, ja/või sätestada soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks.

3.4   Vaidluste lahendamine

Kui sõltumatu remonditöökoda või selliste töökodade ühendus seda taotleb, nõustub Fiat vaidluste lahendamise mehhanismiga, mis on ette nähtud tehnilisi andmeid käsitlevate vaidluste lahendamiseks. Vaidluste lahendamine toimub liikmesriigis, kus asub taotluse esitanud poole registrijärgne kontor, vastavalt volitatud kohaliku vaidluste lahendamise keskuse eeskirjadele. Vaidluse lahendamine ei piira õigust esitada kaebus pädeva riigi kohtule.

4.   KUTSE MÄRKUSTE ESITAMISEKS

Komisjon kavatseb turutestidest lähtudes võtta vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega kuulutatakse eespool kokkuvõtvalt esitatud ja konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil (4) avaldatud kohustused siduvaks. Komisjon kutsub vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kolmandaid isikuid esitama kavandatud kohustuste kohta oma märkusi. Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile e-posti (comp-infotech@ec.europa.eu), faksi ((32-2) 296 29 11) või postiga järgmisele aadressile (lisada viitenumber COMP/39.141 — Fiat):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

J-70

B-1049 Brussels

Menetluste edasises etapis võib käesoleva teatise avalikustamise järel osutuda vajalikuks või asjakohaseks teha kohustuste kokkuvõte kättesaadavaks kohustuste võtmise ettepaneku teinud pooltele. Sellega seoses palume Teil teatada, kui märkused sisaldavad konfidentsiaalset teavet või ärisaladusi. Õigustatud taotlusi võetakse arvesse.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(3)  St muuta elektroonilise kontrollplokki algseid seadistusi viisil, mis on vastuolus Fiati soovitatuga.

(4)  http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/24 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/24

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.142 — Toyota kohta

(2007/C 66/10)

1.   SISSEJUHATUS

Kui komisjon kavatseb vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ja asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon kooskõlas nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 (1) artikliga 9 muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles sätestatakse, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohaselt peab komisjon avaldama juhtumi lühikokkuvõtte ning kohustuste põhilise sisu. Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused komisjoni määratud tähtaja jooksul.

2.   JUHTUMI KOKKUVÕTE

Käesolev juhtum käsitleb remondialaseid tehnilisi andmeid, mida ettevõtja Toyota Motor Europe NV/SA (edaspidi “Toyota”) esitab sõltumatutele remonditöökodadele. Komisjoni uurimise käigus ilmnes, et Toyota ei ole tõenäoliselt suutnud avaldada teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka pärast komisjoni määruses (EÜ) nr 1400/2002 (2) sätestatud üleminekuperioodi lõppu. Lisaks ei olnud Toyota komisjoni esialgse hinnangu kohaselt käivitanud komisjoni uurimise alustamise ajaks tõhusat süsteemi, mille abil sõltumatutel remonditöökodadel oleks lihtne juurdepääs remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas Toyota juurdepääsu oma tehnilistele andmetele, eelkõige suurendades oma tehnilise andmete veebisaidil TechDoc (edaspidi “TA veebisait”) erinevates keeltes olemasoleva teabe ja käsitletavate mudelite hulka, näisid sõltumatutele remonditöökodadele kättesaadavad andmed siiski puudulikud

2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas Toyotale esialgse hinnangu, milles kahtles Toyota müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1.

Sisuliselt nõutakse Toyota varuosade edasimüümise ja teeninduslepingutes, et Toyota volitatud võrgustiku liikmed osutaksid kõiki sõidukimarkidega seotud remonditeenuseid, ja nendega välistatakse iseseisvaid varuosade hulgimüügiettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes soovivad pakkuda teistsuguseid ja/või konkreetsemalt suunatuid teenuseid. Komisjon tundis muret, et sellistest kokkulepetest tulenevat negatiivset mõju võimendab veelgi Toyota suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele. Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt on selline tegevus viinud sõltumatute remonditöökodade turuseisundi nõrgenemiseni, mis on tõenäoliselt omakorda kahandanud varuosade sõltumatute hulgimüügiettevõtjate turgu ning kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste kõrgema hinna, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja innovatiivsetele remonditöökodadele juurdepääsu puudumise näol.

Lisaks sellele on Toyota väidetav suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele takistanud Toyotal müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete puhul saamast kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ettenähtud erandist, sest vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, töövahenditele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks.

Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et Toyota ja selle volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete puhul oleks võimalik rakendada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3. Sisuliselt ei paista volitatud remonditöökodade valitud võrgustiku tegevusest eeldatav tõhususe suurenemine korvavat märkimisväärset negatiivset mõju konkurentsile, mis tuleneb praegu sõltumatutele ettevõtjatele antavast ebapiisavast juurdepääsust sõidukimarkidega seotud remondialastele tehnilistele andmetele ja sellest johtuvast Toyota volitatud võrgustiku kaitsest sõltumatu remonditöödesektori konkurentsisurve eest.

3.   PAKUTUD KOHUSTUSTE PÕHISISU

Toyota on komisjonile välja pakkunud kohustused, et lahendada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleeme. Toyota teeb ettepaneku, et kõnealused kohustused kehtiksid kuni 31. maini 2010. Järgnevalt on esitatud lühikokkuvõte kavandatavatest kohustustest, mille inglisekeelne tekst on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

3.1   Tehnilised andmed, mis tuleb avaldada

Avaldatavate andmete ulatus määratakse kindlaks vastavalt põhimõttele, et sõltumatute ja volitatud remonditöökodade kohtlemise vahel ei tohi olla erinevust. Seda silmas pidades tagab Toyota, et kõik tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja kogu väljaõpe, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks, mida pakutakse Toyota poolt või nimel volitatud remonditöökodadele ja/või sõltumatutele importijatele ELi liikmesriikides, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele.

Tehnilised andmed määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses hõlmavad kõiki andmeid, mis avaldatakse volitatud remonditöökodadele Toyota sõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja, et seadistada elektroonilisi kontrollplokke Toyota soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahenduseid, tagasikutsumise teateid ja muid teateid, milles on sätestatud remonditööd, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võib teha tasuta.

Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiseadmetele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ja kõnealuste tööriistade müügijärgseid teenuseid.

Kavandatud kohustused on Toyotale ja sellega seotud ettevõtjatele siduvad, kuid ei ole otseselt siduvad Toyota sõidukimarkide sõltumatutele importijatele (mitteseotud riiklikud turustus- ja müügiettevõtjad). Liikmesriikide puhul, kus Toyota turustab oma sõidukeid mitteseotud riiklike turustus- ja müügiettevõtjate kaudu, on Toyota nõustunud tegema kõik endast oleneva, et lepinguga kohustada kõnealuseid ettevõtjaid Toyotale edastama kõik tehnilised andmed või tehniliste andmete kõik keeleversioonid, mis nad asjaomases liikmesriigis on volitatud remonditöökodadele edastanud. Toyota võtab endale kohustuse panna kõnealused tehnilised andmed või keeleversioonid viivitamata üles oma TA veebisaidile kooskõlas käesoleva teatise 3.2 jaos esitatud põhimõtetega

Vastavalt määruse põhjendusele 26 ei ole Toyota kohustatud edastama tehnilisi andmeid, mis võivad anda kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada, elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes. Sarnaselt muude ELi õiguse kohaste eranditega tuleb põhjendust 26 tõlgendada kitsalt ning kui Toyota otsustaks kõnealust erandit kasutada sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et salastatud teave piirdub põhjenduses 26 sätestatud kaitse tagamisega ning et kõnealuse teabe puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas selliste seadmete nagu mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd.

3.2   Meedia

Määruse artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalsel viisil. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad.

Toyota avaldab TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1. jaanuarit 1997 toodetud mudelite kohta ja tagab, et kõik tehniliste andmete uuendused on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või sellele järgneval veebisaidil. Lisaks sellele tagab Toyota, et veebisait on igal ajal kergesti leitav ja on võrdväärne selliste meetodite toimivusega, mida kasutatakse tehniliste andmete edastamiseks Toyota volitatud võrgustike liikmetele. Kui Toyota või mõni muu ettevõtja, kes tegutseb Toyota nimel, muudab ühe osa tehnilistest andmetest kättesaadavaks volitatud remonditöökodadele teatavas ELi keeles, avaldab Toyota kõnealuses keeles andmed viivituseta TA veebisaidil.

Toyota on võtnud endale kohustuse avaldada 31. detsembriks 2007 oma TA veebisaidil tehnilised andmed mudelite kohta, mida Toyota on tootnud alates 1. jaanuarist 1997 ja enne 1. jaanuarit 2000, ning mis praegu ei ole avaldatud TA veebisaidil.

Toyota juurdepääsutasu struktuur veebisaidi puhul põhineb hinnal, mida volitatud remonditöökojad peavad maksma aastase abonemendi eest Toyota sisevõrgus — 2 400 EUR. Kuid et võtta arvesse määruses sätestatud proportsionaalsuse nõuet, on Toyota nõustunud pakkuma pro rata jaotust kuu, päeva, nelja tunni, kolme tunni, kahe tunni ja tunni kaupa hinnaga 3 EUR tund, 6 EUR kaks tundi, 9 EUR kolm tundi, 12 EUR neli tundi, 16 EUR päev, 72 EUR nädal ja 240 EUR kuu. Toyota on nõus säilitama kõnealust juurdepääsutasu struktuuri ja tasu mitte suurendama üle ELi keskmise inflatsioonimäära.

3.3   Miinimumstandardite põhimõte

Toyota kohustused ei piira ühenduse või riikliku õigusega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega võidakse suurendada tehniliste andmete ulatust, mida Toyota peab edastama sõltumatutele ettevõtjatele, ja/või sätestada soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks.

3.4   Vaidluste lahendamine

Toyota võtab endale kohustuse rakendada järgmist kaebuste käsitlemise menetlust, käsitlemaks Euroopa Liidus asutatud sõltumatu remonditöökoja või sõltumatute remonditöökodade ühenduse esitatud kaebusi seoses juurdepääsuga tehnilistele andmetele.

Pärast esialgset teadet käsitleb riiklik turustus- ja müügiettevõtja kaebust omal tasandil, määrates kaebuse halduri. Kõnealune haldur uurib kaebust, esitab täiendavat teavet või täiendavaid selgitusi ja/või teeb kaebajale ettepaneku võimaliku lahenduse kohta. Juhul kui kaebuse haldur ja kaebuse esitaja ei jõua kaebuse küsimuses kokkuleppele, edastab haldur kaebuse viivitamata Toyota loodud abiteenistusse, välja arvatud juhul, kui kokkuleppe puudumine on põhjustatud sõltumatu remonditöökoja või sõltumatute remonditöökodade ühenduse puudulikust reageerimisest. Toyota vaatab küsimuse läbi ja kas kinnitab kaebuse halduri seisukoha või pakub välja alternatiivse lahenduse. Kui Toyota ja kaebuse esitaja ei jõua kaebuse küsimuses kokkuleppele, kohustub Toyota nõustuma arbitraažiga. Igal juhul on kaebuse esitajal õigus esitada sellise arbitraaži taotlus 20 tööpäeva pärast oma esialgset kaebust riiklikule turustus- või müügiettevõtjale.

Arbitraaži reguleeritakse vastavalt riiklikele arbitraaži eeskirjale ja see koosneb vastavalt kõnealustele eeskirjadele nimetatud kolmest vahekohtunikust. Arbitraaž toimub selles liikmesriigis, kus on kaebuse esitaja registrijärgne kontor. Arbitraaži menetluse keel on arbitraaži toimumisriigi ametlik keel.

Arbitraaž ei piira õigust esitada kaebus riigi pädevale kohtule.

4.   KUTSE MÄRKUSTE ESITAMISEKS

Komisjon kavatseb turutestidest lähtudes võtta vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega kuulutatakse eespool kokkuvõtvalt esitatud ja konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil (4) avaldatud kohustused siduvaks. Komisjon kutsub vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kolmandaid isikuid esitama kavandatud kohustuste kohta oma märkusi. Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile e-posti (comp-infotech@ec.europa.eu), faksi ((32-2) 296 29 11) või postiga järgmisele aadressile (lisada viitenumber COMP/39.142 — Toyota):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

J-70

B-1049 Brussels

Menetluste edasises etapis võib käesoleva teatise avalikustamise järel osutuda vajalikuks või asjakohaseks teha kohustuste kokkuvõte kättesaadavaks kohustuste võtmise ettepaneku teinud pooltele. Sellega seoses palume Teil teatada, kui märkused sisaldavad konfidentsiaalset teavet või ärisaladusi. Õigustatud taotlusi võetakse arvesse.

---

(1)  EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(3)  St muuta elektroonilise kontrollplokki algseid seadistusi viisil, mis on vastuolus Toyota soovitatuga.

(4)  http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html .

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/27 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/27

---

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõike 4 kohane teatis juhtumi COMP/39.143 — Opel kohta

(2007/C 66/11)

1.   SISSEJUHATUS

Kui komisjon kavatseb vastu võtta rikkumise lõpetamist nõudva otsuse ja asjaomased ettevõtjad teevad ettepaneku kohustuste võtmiseks seoses komisjoni esialgses hinnangus tõstatatud küsimuste lahendamisega, võib komisjon kooskõlas nõukogu määruse nr 1/2003 (1) artikliga 9 muuta need kohustused asjaomastele ettevõtjatele siduvaks. Sellise otsuse võib vastu võtta kindlaksmääratud ajavahemikuks ja selles sätestatakse, et komisjonil ei ole enam põhjust meetmeid võtta. Nimetatud määruse artikli 27 lõike 4 kohaselt peab komisjon avaldama juhtumi lühikokkuvõtte ning kohustuste põhilise sisu. Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused komisjoni määratud tähtaja jooksul.

2.   JUHTUMI KOKKUVÕTE

Käesolev juhtum käsitleb Opeli/Vauxhalli remondialaseid tehnilisi andmeid, mida ettevõtja General Motors Europe's (edaspidi “GME”) avaldab sõltumatutele remonditöökodadele. Komisjoni uurimise käigus ilmnes, et GME ei ole tõenäoliselt suutnud avaldada teatavasse kategooriasse kuuluvaid remondialaseid tehnilisi andmeid ka pärast komisjoni määruses (EÜ) nr 1400/2002 (2) sätestatud üleminekuperioodi lõppu. Lisaks sellele ei olnud GME komisjoni esialgse hinnangu kohaselt käivitanud komisjoni uurimise alustamise ajaks tõhusat süsteemi, mille abil sõltumatutel remonditöökodadel oleks lihtne juurdepääs Opeli/Vauxhalli remondialastele tehnilistele andmetele. Kuigi komisjoni uurimise jooksul parandas GME juurdepääsu oma tehnilistele andmetele, näisid sõltumatutele remonditöökodadele kättesaadavad andmed siiski puudulikud.

2006. aasta detsembris alustas komisjon menetlust ja edastas GME-le esialgse hinnangu, milles kahtles GME müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete kokkusobivuses EÜ asutamislepingu artikli 81 lõikega 1.

Sisuliselt nõutakse GME varuosade edasimüümise ja teeninduslepingutes, et GME volitatud võrgustiku liikmed osutaksid kõiki sõidukimarkidega seotud remonditeenuseid, ja nendega välistatakse iseseisvaid varuosade hulgimüügiettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes soovivad pakkuda teistsuguseid ja/või konkreetsemalt suunatuid teenuseid. Komisjon tundis muret, et sellistest kokkulepetest tulenevat negatiivset mõju võimendab veelgi GME suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele. Komisjoni esialgse hinnangu kohaselt on selline tegevus viinud sõltumatute remonditöökodade turuseisundi nõrgenemiseni, mis on tõenäoliselt omakorda kahandanud varuosade sõltumatute hulgimüügiettevõtjate turgu ning kaasa toonud märkimisväärse kahju tarbijatele varuosade valiku olulise vähenemise, remonditeenuste kõrgema hinna, remonditöökodade valiku vähenemise, võimalike ohutusküsimuste ja innovatiivsetele remonditöökodadele juurdepääsu puudumise näol.

Lisaks sellele on GME väidetav suutmatus pakkuda sõltumatutele remonditöökodadele nõuetekohast juurdepääsu tehnilistele andmetele takistanud GME-l müügijärgse hoolduse partneritega sõlmitud kokkulepete puhul saamast kasu määruses (EÜ) nr 1400/2002 ettenähtud erandist, sest vastavalt kõnealuse määruse artikli 4 lõikele 2 ei kohaldata erandit juhul, kui mootorsõidukite tarnija keeldub tagamast sõltumatutele ettevõtjatele juurdepääsu tehnilistele andmetele, diagnostika- ja muudele seadmetele, töövahenditele, sealhulgas asjakohasele tarkvarale, või väljaõppele, mis on vajalik mootorsõidukite remondiks ja hoolduseks.

Komisjon jõudis esialgsele arvamusele, et remondialastele tehnilistele andmetele juurdepääsu puudumise korral ei ole tõenäoline, et GME ja Opeli/Vauxhalli volitatud remonditöökodade vahel sõlmitud kokkulepete puhul oleks võimalik rakendada EÜ asutamislepingu artikli 81 lõiget 3. Sisuliselt ei paista volitatud remonditöökodade valitud võrgustiku tegevusest eeldatav tõhususe suurenemine korvavat märkimisväärset negatiivset mõju konkurentsile, mis tuleneb praegu sõltumatutele ettevõtjatele antavast ebapiisavast juurdepääsust sõidukimarkidega seotud remondialastele tehnilistele andmetele ja sellest johtuvast Opeli/Vauxhalli volitatud võrgustiku kaitsest sõltumatu remonditöödesektori konkurentsisurve eest.

3.   PAKUTUD KOHUSTUSTE PÕHISISU

GME on komisjonile välja pakkunud kohustused, et lahendada esialgses hinnangus tõstatatud konkurentsiprobleeme. GME teeb ettepaneku, et kõnealused kohustused kehtiksid kuni 31. maini 2010. Järgnevalt on esitatud lühikokkuvõte kavandatavatest kohustustest, mille inglisekeelne tekst on avaldatud konkurentsi peadirektoraadi veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html.

3.1   Tehnilised andmed, mis tuleb avaldada

Avaldatavate andmete ulatus määratakse kindlaks vastavalt põhimõttele, et sõltumatute ja volitatud remonditöökodade kohtlemise vahel ei tohi olla erinevust. Seda silmas pidades tagab GME, et kõik tehnilised andmed, tööriistad, seadmed, tarkvara ja kogu väljaõpe, mida on vaja Opeli/Vauxhalli sõidukite remondiks ja hoolduseks, mida pakutakse GME poolt või nimel volitatud remonditöökodadele ELi liikmesriikides, tehakse kättesaadavaks ka sõltumatutele remonditöökodadele.

Tehnilised andmed määruse (EÜ) nr 1400/2002 artikli 4 lõike 2 tähenduses hõlmavad kõiki andmeid, mis avaldatakse volitatud Opeli/Vauxhalli remonditöökodadele Opeli/Vauxhalli sõidukite remondiks ja hoolduseks. Need hõlmavad tarkvara, veakoode ja teisi parameetreid koos uuendustega, mida on vaja, et seadistada elektroonilisi kontrollplokke GME soovitatud seadistuste sisestamiseks või taastamiseks, sõiduki tuvastamise meetodeid, varuosade katalooge, praktilistest kogemustest tulenevaid ning teatava mudeli või partii puhul tüüpiliste probleemidega seotud lahendusi, tagasikutsumise teateid ja muud teateid, milles on sätestatud remonditööd, mida volitatud remonditöökodade võrgustikus võib teha tasuta.

Juurdepääs tööriistadele hõlmab juurdepääsu elektroonilistele diagnostika- ja muudele remondiseadmetele koos juurdekuuluva tarkvaraga, sealhulgas tarkvara perioodilised uuendused, ja kõnealuste tööriistade müügijärgseid teenuseid.

Kõnealuse määruse põhjenduse 26 kohaselt on selge, et artikli 4 lõikes 2 ei nõuta GME-lt selliste tehniliste andmete avaldamist sõltumatutele remonditöökodadele, mis võivad anda kolmandatele isikutele võimaluse sõidukisse paigutatud kasutamistõkistest kõrvale hiilida või need välja lülitada, elektronseadmeid uuesti kalibreerida (3) või teha muudatusi mootorsõiduki kiirust piiravates seadmetes või muuta muid juhtimisega seotud parameetreid. Vaatamata sellele võtab GME endale kohustuse võimaldada sõltumatutele remonditöökodadele piiramatut juurdepääsu kõnealustele andmetele juhul, kui remonditöökojad omandavad GME asjaomase väljaõppe sertifikaadi. (4) Kõnealune sertifikaat väljastatakse viivitamata sõltumatutele remonditöökodadele pärast koolituse lõpetamist.

Juhul kui GME otsustaks tulevikus kasutada kõnealust erandit sõltumatutele remonditöökodadele tehniliste andmete avaldamata jätmise põhjusena, võtab ta endale kohustuse tagada, et salastatud teave piirdub põhjenduses 26 sätestatud kaitse tagamisega ning et kõnealuse teabe puudumine ei takista sõltumatutel remonditöökodadel sooritamast muid toiminguid kui põhjenduses 26 loetletud toimingud, sealhulgas selliste seadmete nagu mootori töö juhtimise elektrooniliste kontrollplokkide, turvapatjade, turvavöö eelpingutite või keskluku osadega seotud tööd.

3.2   Meedia

Määruse artikli 4 lõikes 2 on sätestatud, et tehnilised andmed tuleb sõltumatutele remonditöökodadele teha kättesaadavaks proportsionaalsel viisil. See tähendab, et andmeid ei edastata ühtse paketina ja et hinna puhul arvestatakse, millises ulatuses sõltumatud remonditöökojad andmeid kasutavad.

GME avaldab TA veebisaidil kõik tehnilised andmed pärast 1996. aastat toodetud mudelite kohta ja tagab, et kõik tehniliste andmete uuendused on kogu aeg kättesaadavad TA veebisaidil või sellele järgneval veebisaidil. Lisaks sellele tagab GME, et veebisait on igal ajal kergesti leitav ja on võrdväärne selliste meetodite toimivusega, mida kasutatakse tehniliste andmete edastamiseks Opeli/Vauxhalli volitatud võrgustike liikmetele. Kui GME või mõni muu ettevõtja, kes tegutseb GME nimel, muudab ühe osa tehnilistest andmetest kättesaadavaks volitatud remonditöökodadele teatavas ELi keeles, avaldab GME kõnealuses keeles andmed viivituseta TA veebisaidil.

Elektrooniliste varuosade kataloogi puhul, mis praegu ei ole kättesaadav TA veebisaidil, loetakse GME täitvat oma kohustusi, kui ettevõtja avaldab kõnealuse teabe TA veebisaidil 31. detsembriks 2007. Lühiajalise lahendusena on kataloog kättesaadav GME kõnekeskuse kaudu, mis taotluse korral ja viivituseta saadab sõltumatutele remonditöökodadele faksi teel vajalikud lehed ükskõik millises keeles, milles kataloog on kättesaadav volitatud remonditöökodadele. Teenus maksab 1 EUR leht (+ 3,9 % käsitlemistasu) ja selle puhul kohaldatakse kohalikke tariife.

Juhtmeskeemide puhul avaldab GME TA veebisaidil kõik sellised skeemid, mis on esitatud digitaalses formaadis või on sellesse konverteeritud, et Opeli/Vauxhalli volitatud remonditöökojad ELis saaksid neid kasutada. Ülejäänud skeemid, mis on seotud pärast 1. jaanuarit 1997 toodetud mudelitega (5) ja mis ei ole digitaalses formaadis, on kättesaadavad sõltumatutele remonditöökodadele GME kõnekeskuse kaudu. Kõnealused kõnekeskused tegutsevad kõikides vajalikes keeltes, et vältida otsest või kaudset diskrimineerimist sõltumatute ja Opeli/Vauxhalli volitatud remonditöökodade vahel ning võtavad arvesse tingimusi, mille kohaselt kõnealused volitatud remonditöökojad omavad juurdepääsu juhtmeskeemidele. Juhtmeskeemid edastatakse faksi teel viivituseta ja kõige väiksemas mahus, mida keskmine sõltumatu remonditöökoda võiks vajada remonditöö tegemiseks, ning samadel tingimustel kui Opeli/Vauxhalli volitatud remonditöökodade puhul. GME võtab endale kohustuse pidada kohustuste kehtivuse jooksul kinni tingimustest, mida praegu kohaldatakse kõnealuste mittedigitaalsete juhtmeskeemide suhtes.

GME on nõustunud pakkuma TA veebisaidile juurdepääsu pro rata jaotust tunni, päeva, nädala ja kuu kaupa hinnaga vastavalt 4 EUR, 30 EUR, 100 EUR, 300 EUR ja 3 700 EUR. TA veebisaidi esmakordsel kasutamisel nõutakse ühekordset registreerimistasu (15 EUR + 3,9 % käsitlemistasu). Diagnostikatarkvara Tech1/Tech2 SWDL allalaadimine on võimalik aastase TA veebisaidi abonemendi raames või makstes iseseisvat igakuist abonemenditasu 100 EUR. GME on nõus säilitama kõnealust juurdepääsutasu struktuuri ja ei suurenda tasu üle ELi keskmise inflatsioonimäära.

3.3   Miinimumstandardite põhimõte

GME kohustused ei piira ühenduse või riikliku õigusega sätestatud olemasolevate või tulevaste nõuete kohaldamist, millega võidakse suurendada tehniliste andmete ulatust, mida GME peab edastama sõltumatutele ettevõtjatele, ja/või sätestada soodsamad viisid kõnealuste andmete edastamiseks.

3.4   Vaidluste lahendamine

Selleks et käsitleda sõltumatu remonditöökoja kaebusi seoses juurdepääsuga tehnilistele andmetele, kavatseb GME luua GME ombudsmani ametikoha. Sõltumatu remonditöökoja kaebuse saamisel peab GME ombudsman maksimaalselt kolme nädala jooksul pärast kaebuse saamist esitama sõltumatule remonditöökojale GME vastuse. Juhul kui kaebuse esitaja ei ole GME vastusega nõus, võtab GME endale kohustuse nõustuda arbitraažiga, lahendamaks probleeme, mis on seotud tehniliste andmete avaldamisega. Vaidluse kummalgi poolel on õigus nimetada üks ekspert, kes seejärel otsustavad ühiselt kolmanda eksperdi nimetamise.

Arbitraaž toimub selles liikmesriigis, kus on kaebuse esitaja registrijärgne kontor. Arbitraaži menetluse keel on arbitraaži toimumisriigi ametlik keel. Arbitraaž ei piira õigust esitada kaebus riigi pädevale kohtule.

4.   KUTSE MÄRKUSTE ESITAMISEKS

Komisjon kavatseb turutestidest lähtudes võtta vastu määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 9 lõike 1 kohase otsuse, millega kuulutatakse eespool kokkuvõtvalt esitatud ja konkurentsi peadirektoraadi veebisaidil (6) avaldatud kohustused siduvaks. Komisjon kutsub vastavalt määruse (EÜ) nr 1/2003 artikli 27 lõikele 4 kolmandaid isikuid esitama kavandatud kohustuste kohta oma märkusi. Komisjon peab märkused kätte saama hiljemalt ühe kuu jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile e-posti (comp-infotech@ec.europa.eu), faksi ((32-2) 296 29 11) või postiga järgmisele aadressile (lisada viitenumber COMP/39.143 — Opel):

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Antitrust Registry |
| J-70 |
| B-1049 Brussels |

European Commission

Directorate-General for Competition

Antitrust Registry

J-70

B-1049 Brussels

Menetluste edasises etapis võib käesoleva teatise avalikustamise järel osutuda vajalikuks või asjakohaseks teha kohustuste kokkuvõte kättesaadavaks kohustuste võtmise ettepaneku teinud pooltele. Sellega seoses palume Teil teatada, kui märkused sisaldavad konfidentsiaalset teavet või ärisaladusi. Õigustatud taotlusi võetakse arvesse.

---

(1)  EUT L 1, 4.1.2003, lk 1.

(2)  EÜT L 203, 1.8.2002, lk 30.

(3)  St muuta elektroonilise kontrollplokki algseid seadistusi viisil, mis on vastuolus GME soovitatuga.

(4)  Väljaõppe sertifikaadi tasu on sama volitatud ja sõltumatute remonditöökodade puhul ning GME võtab endale kohustuse säilitada tasu samal tasemel kohustuste kogu kehtivusaja jooksul. Väljaõpe koosneb i) kahepäevasest instruktoriga koolitusest (tasu 115–230 EUR päev, olenevalt riigi turust) ja ii) ühepäevastest Tech2 veebipõhisest koolitusest (tasu 30–50 EUR päev, olenevalt taas asjaomase riigi turust). Väljaõppe korraldab asutus GM Academy.

(5)  Kõnealustest mudelitest ainult kaks (Agila ja Movano) on veel tootmises ja mõlema mudeli variantide (tootmises alates 2002. aastast) juhtmeskeemid on avaldatud TA veebisaidil. Ainukesed mudelid, mille skeemid on kättesaadavad ainult GME kõnekeskuse kaudu (Arena ja Sintra), võeti tootmisest maha 1999. ja 2001. aastal. Ülejäänud mudelite puhul on TA veebisaidil üleval juhtmeskeemid 2002. aastast (Astra-G, Frontera-B, Zafira-A) ja 2003. aastast (Speedster) tootmises olevate variantide puhul.

(6)  http://ec.europa.eu/comm/competition/index_en.html

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/30 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/30

---

RIIGIABI — MADALMAAD

Riigiabi nr C 4/07 (ex N 465/06) — Groepsrentebox

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõige 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 66/12)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 7. veebruaril 2007 kirjas teavitas komisjon Madalmaid oma otsusest algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 ette nähtud menetlus seoses osaga eespool nimetatud meetmest.

Komisjon otsustas mitte esitada vastuväiteid seoses teatava teise meetmega, mida on kirjeldatud käesoleva kokkuvõtte järel esitatud kirjas.

Huvitatud isikud võivad esitada oma märkused meetmete kohta, mille suhtes komisjon menetlust alustab, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State aid greffe |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State aid greffe

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Madalmaadele. Märkused esitanud huvitatud isiku andmete konfidentsiaalset käsitlemist võib taotleda kirjalikult, esitades taotluse põhjendused.

KOKKUVÕTTE TEKST

1.   MENETLUS

| (1) | 13. juuli 2006. aasta kirjas teavitasid Madalmaade ametiasutused nn groepsrentebox′i abiskeemist. Madalmaade ametiasutused esitasid lisateavet 5. septembril 2006 ja 9. novembril 2006. |
| --- | --- |

(1)

13. juuli 2006. aasta kirjas teavitasid Madalmaade ametiasutused nn groepsrentebox′i abiskeemist. Madalmaade ametiasutused esitasid lisateavet 5. septembril 2006 ja 9. novembril 2006.

2.   MEETME KIRJELDUS

| (2) | Groepsrentebox′i abiskeemiga sätestatakse kontsernisiseste suhete puhul saadud/makstud intresside madalama maksuastme/väiksemad kinnipeetavad maksud (5 % standardse 25,5 % ettevõtte tulumaksumäära asemel) (meede A) ja lühiajaliste tähtajaliste hoiuste pealt saadud intressi puhul madalama maksuastme (5 % standardse 25,5 % ettevõtte tulumaksumäära asemel), tingimusel et tähtajaliste hoiuste eesmärk on vähemalt 5 % omandamine teatava ettevõtja osakutest (meede B). |
| --- | --- |

(2)

Groepsrentebox′i abiskeemiga sätestatakse kontsernisiseste suhete puhul saadud/makstud intresside madalama maksuastme/väiksemad kinnipeetavad maksud (5 % standardse 25,5 % ettevõtte tulumaksumäära asemel) (meede A) ja lühiajaliste tähtajaliste hoiuste pealt saadud intressi puhul madalama maksuastme (5 % standardse 25,5 % ettevõtte tulumaksumäära asemel), tingimusel et tähtajaliste hoiuste eesmärk on vähemalt 5 % omandamine teatava ettevõtja osakutest (meede B).

3.   MEETME ANALÜÜS

| (3) | Et meede kvalifitseeruks abiks, peab see vastama EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele. Meede peab olema rahastatud riiklikest vahenditest, pakkuma valikulisi eeliseid ning mõjutama konkurentsi ja kaubandust. |
| --- | --- |

(3)

Et meede kvalifitseeruks abiks, peab see vastama EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele. Meede peab olema rahastatud riiklikest vahenditest, pakkuma valikulisi eeliseid ning mõjutama konkurentsi ja kaubandust.

| (4) | Seoses meetmega A arvab komisjon, et praeguses järgus kujutab see endast valikulist meedet. Kuigi näib, nagu oleks see meede kättesaadav kõigile ettevõtjatele, arvab komisjon, et see äratab peamiselt rahvusvaheliste kontsernide huvi, ja meedet võib seetõttu pidada valikuliseks. Samuti on komisjon arvamusel, et meede A vastab muudele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele. |
| --- | --- |

(4)

Seoses meetmega A arvab komisjon, et praeguses järgus kujutab see endast valikulist meedet. Kuigi näib, nagu oleks see meede kättesaadav kõigile ettevõtjatele, arvab komisjon, et see äratab peamiselt rahvusvaheliste kontsernide huvi, ja meedet võib seetõttu pidada valikuliseks. Samuti on komisjon arvamusel, et meede A vastab muudele EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele.

| (5) | Seoses meetmega B arvab konkurentsi peadirektoraat, et madalam maksuaste intressidele, mida saadakse lühiajalistelt tähtajalistelt hoiustelt, mis on ette nähtud vähemalt 5 % omandamiseks teatava ettevõtja osakutest, ei anna valikulist eelist, kuna nimetatud sätet kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Seoses meetmega B arvab konkurentsi peadirektoraat, et madalam maksuaste intressidele, mida saadakse lühiajalistelt tähtajalistelt hoiustelt, mis on ette nähtud vähemalt 5 % omandamiseks teatava ettevõtja osakutest, ei anna valikulist eelist, kuna nimetatud sätet kohaldatakse kõigi ettevõtjate suhtes.

| (6) | Kui meede A kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, siis tuleb hinnata selle kokkusobivust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditega. Praeguses järgus ei tundu, et ükski EÜ asutamislepinguga ettenähtud eranditest oleks kohaldatav käesoleva juhtumi suhtes. |
| --- | --- |

(6)

Kui meede A kujutab endast riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, siis tuleb hinnata selle kokkusobivust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõigetes 2 ja 3 sätestatud eranditega. Praeguses järgus ei tundu, et ükski EÜ asutamislepinguga ettenähtud eranditest oleks kohaldatav käesoleva juhtumi suhtes.

| (7) | Ülalnimetatud arutluskäigule toetudes ja tegutsedes vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlusele, on komisjon otsustanud alustada meetme A suhtes ametlikku uurimismenetlust. |
| --- | --- |

(7)

Ülalnimetatud arutluskäigule toetudes ja tegutsedes vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlusele, on komisjon otsustanud alustada meetme A suhtes ametlikku uurimismenetlust.

Vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 659/1999 (1) artiklile 14 võib ebaseaduslikult osutatud abi selle saajatelt sisse nõuda.

KIRJA TEKST

“1.   PROCEDURE

| (1) | Bij brief van 13 juli hebben de Nederlandse autoriteiten de regeling inzake de groepsrentebox aangemeld, waarin lagere belasting over/aftrek van in het kader van de betrekkingen binnen de groep ontvangen en betaalde rente is vastgelegd. De Nederlandse autoriteiten hebben de regeling alleen met het oog op rechtszekerheid aangemeld, aangezien zij de regeling als een algemene maatregel beschouwen. |
| --- | --- |

(1)

Bij brief van 13 juli hebben de Nederlandse autoriteiten de regeling inzake de groepsrentebox aangemeld, waarin lagere belasting over/aftrek van in het kader van de betrekkingen binnen de groep ontvangen en betaalde rente is vastgelegd. De Nederlandse autoriteiten hebben de regeling alleen met het oog op rechtszekerheid aangemeld, aangezien zij de regeling als een algemene maatregel beschouwen.

| (2) | De Commissie verzocht om aanvullende inlichtingen; deze werden op 5 september 2006 verstrekt. Op 20 oktober 2006 vond een vergadering plaats tussen de Nederlandse autoriteiten en de Commissie. Na deze vergadering werden op 9 november 2006 nadere gegevens verstrekt. |
| --- | --- |

(2)

De Commissie verzocht om aanvullende inlichtingen; deze werden op 5 september 2006 verstrekt. Op 20 oktober 2006 vond een vergadering plaats tussen de Nederlandse autoriteiten en de Commissie. Na deze vergadering werden op 9 november 2006 nadere gegevens verstrekt.

2.   UITVOERIGE BESCHRIJVING VAN DE MAATREGEL

2.1.   Doel van de maatregel

| (3) | Met de maatregel wordt beoogd het verschil in fiscale behandeling tussen twee instrumenten voor financiering binnen concerns, dat wil zeggen schulden en aandelen, te verminderen. |
| --- | --- |

(3)

Met de maatregel wordt beoogd het verschil in fiscale behandeling tussen twee instrumenten voor financiering binnen concerns, dat wil zeggen schulden en aandelen, te verminderen.

| (4) | In de huidige situatie ontvangt een onderneming die kapitaal in een andere onderneming inbrengt bij wijze van beloning dividenden die op grond van de deelnemingsvrijstellingsregels van belasting zijn vrijgesteld; wanneer de onderneming daarentegen een geldlening verstrekt, wordt op de ontvangen rente de reguliere vennootschapsbelasting (25,5 %) toegepast. Op het niveau van de onderneming die de middelen ontvangt zijn dividenden die in geval van een kapitaalinjectie worden uitgekeerd niet aftrekbaar, terwijl rente die wordt betaald wanneer het een lening betreft aftrekbaar is tegen het reguliere vennootschapsbelastingtarief. Volgens de Nederlandse autoriteiten leiden de verschillen in fiscale behandeling tot arbitrages tussen deze twee wijzen van interne financiering die niet economisch wenselijk zijn. |
| --- | --- |

(4)

In de huidige situatie ontvangt een onderneming die kapitaal in een andere onderneming inbrengt bij wijze van beloning dividenden die op grond van de deelnemingsvrijstellingsregels van belasting zijn vrijgesteld; wanneer de onderneming daarentegen een geldlening verstrekt, wordt op de ontvangen rente de reguliere vennootschapsbelasting (25,5 %) toegepast. Op het niveau van de onderneming die de middelen ontvangt zijn dividenden die in geval van een kapitaalinjectie worden uitgekeerd niet aftrekbaar, terwijl rente die wordt betaald wanneer het een lening betreft aftrekbaar is tegen het reguliere vennootschapsbelastingtarief. Volgens de Nederlandse autoriteiten leiden de verschillen in fiscale behandeling tot arbitrages tussen deze twee wijzen van interne financiering die niet economisch wenselijk zijn.

| (5) | Voor de Nederlandse autoriteiten is de aangemelde regeling een maatregel van louter technische aard. De Nederlandse autoriteiten wijzen er voorts op dat, in de context van de regels inzake „thin capitalisation”, de maatregel een kunstmatige uitholling van de belastinggrondslag in Nederland zal voorkomen en in overeenstemming is met de jurisprudentie in de zaak-Bosal
   (2). |
| --- | --- |

(5)

Voor de Nederlandse autoriteiten is de aangemelde regeling een maatregel van louter technische aard. De Nederlandse autoriteiten wijzen er voorts op dat, in de context van de regels inzake „thin capitalisation”, de maatregel een kunstmatige uitholling van de belastinggrondslag in Nederland zal voorkomen en in overeenstemming is met de jurisprudentie in de zaak-Bosal
   (2).

2.2.   Rechtsgrondslag

| (6) | De regeling zal worden opgenomen in artikel 12c van de Wet Vennootschapsbelasting 1969. |
| --- | --- |

(6)

De regeling zal worden opgenomen in artikel 12c van de Wet Vennootschapsbelasting 1969.

2.3.   Werking van de maatregel

| (7) | Iedere onderneming die in Nederland aan vennootschapsbelasting is onderworpen, dat wil zeggen iedere onderneming die in Nederland is gevestigd, kan een beroep op de regeling doen, maar ook iedere onderneming die buiten Nederland is gevestigd maar wel in Nederland een vaste inrichting heeft. De regeling is facultatief gedurende een periode van minstens drie jaar. Indien de regeling wordt gekozen door een onderneming die deel uitmaakt van een concern, geldt de regeling voor alle andere ondernemingen van dat concern die in Nederland gevestigd zijn. Een groep, in de zin van de groepsrenteboxregeling, moet uit minstens twee ondernemingen bestaan, waarbij de moedermaatschappij meer dan 50 % van de aandelen van de dochteronderneming in handen heeft. |
| --- | --- |

(7)

Iedere onderneming die in Nederland aan vennootschapsbelasting is onderworpen, dat wil zeggen iedere onderneming die in Nederland is gevestigd, kan een beroep op de regeling doen, maar ook iedere onderneming die buiten Nederland is gevestigd maar wel in Nederland een vaste inrichting heeft. De regeling is facultatief gedurende een periode van minstens drie jaar. Indien de regeling wordt gekozen door een onderneming die deel uitmaakt van een concern, geldt de regeling voor alle andere ondernemingen van dat concern die in Nederland gevestigd zijn. Een groep, in de zin van de groepsrenteboxregeling, moet uit minstens twee ondernemingen bestaan, waarbij de moedermaatschappij meer dan 50 % van de aandelen van de dochteronderneming in handen heeft.

| (8) | De regeling voorziet in twee maatregelen (A & B) die als volgt kunnen worden samengevat. |
| --- | --- |

(8)

De regeling voorziet in twee maatregelen (A & B) die als volgt kunnen worden samengevat.

| (9) | De in het kader van financiering binnen een groep betaalde en ontvangen rente is niet aan de reguliere vennootschapsbelasting van 25,5 % onderworpen (maatregel A — zie figuur 1). Het positieve saldo tussen ontvangen en betaalde rente in het kader van financieringstransacties binnen de groep wordt in een „groepsrentebox ”belast tegen het tarief van 5 % in plaats van de reguliere vennootschapsbelasting van 25,5 %. |
| --- | --- |

(9)

De in het kader van financiering binnen een groep betaalde en ontvangen rente is niet aan de reguliere vennootschapsbelasting van 25,5 % onderworpen (maatregel A — zie figuur 1). Het positieve saldo tussen ontvangen en betaalde rente in het kader van financieringstransacties binnen de groep wordt in een „groepsrentebox ”belast tegen het tarief van 5 % in plaats van de reguliere vennootschapsbelasting van 25,5 %.

Figuur 1

Belastingheffing over rentestromen bij leningen binnen groepen

Image

| (10) | Is het saldo tussen ontvangen en betaalde rente negatief, dan is dit aftrekbaar, maar tegen het verlaagde tarief van 5 % in plaats van het reguliere tarief van 25,5 %. |
| --- | --- |

(10)

Is het saldo tussen ontvangen en betaalde rente negatief, dan is dit aftrekbaar, maar tegen het verlaagde tarief van 5 % in plaats van het reguliere tarief van 25,5 %.

| (11) | Het bedrag dat tegen het verlaagde tarief kan worden belast/afgetrokken is beperkt tot een percentage van het fiscale vermogen van de belastingplichtige. Dit percentage is gekoppeld aan het percentage van de heffingsrente over het kwartaal waarin het boekjaar eindigt. Deze beperking moet voorkomen dat ondergekapitaliseerde ondernemingen misbruik maken van de maatregel. |
| --- | --- |

(11)

Het bedrag dat tegen het verlaagde tarief kan worden belast/afgetrokken is beperkt tot een percentage van het fiscale vermogen van de belastingplichtige. Dit percentage is gekoppeld aan het percentage van de heffingsrente over het kwartaal waarin het boekjaar eindigt. Deze beperking moet voorkomen dat ondergekapitaliseerde ondernemingen misbruik maken van de maatregel.

| (12) | Daarnaast (maatregel B) kan de opbrengst van kortlopende beleggingen eveneens worden belast tegen het tarief van 5 % in de groepsrentebox, mits deze deelnemingen worden aangehouden met het oog op de verwerving van minstens 5 % van de aandelen van een onderneming. Deze maatregel staat ook open voor ondernemingen die niet tot een groep behoren. |
| --- | --- |

(12)

Daarnaast (maatregel B) kan de opbrengst van kortlopende beleggingen eveneens worden belast tegen het tarief van 5 % in de groepsrentebox, mits deze deelnemingen worden aangehouden met het oog op de verwerving van minstens 5 % van de aandelen van een onderneming. Deze maatregel staat ook open voor ondernemingen die niet tot een groep behoren.

2.4.   Budget

| (13) | Het jaarlijkse budget van de maatregel bedraagt 475 miljoen EUR. |
| --- | --- |

(13)

Het jaarlijkse budget van de maatregel bedraagt 475 miljoen EUR.

3.   BEOORDELING

| (14) | Om als steun te kunnen worden aangemerkt moet een maatregel aan de in artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag genoemde vier criteria voldoen. De maatregel moet met staatsmiddelen worden gefinancierd, een selectief voordeel verlenen en gevolgen hebben voor de concurrentie en het handelsverkeer. |
| --- | --- |

(14)

Om als steun te kunnen worden aangemerkt moet een maatregel aan de in artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag genoemde vier criteria voldoen. De maatregel moet met staatsmiddelen worden gefinancierd, een selectief voordeel verlenen en gevolgen hebben voor de concurrentie en het handelsverkeer.

3.1.   Toerekenbaarheid en bekostiging met staatsmiddelen

| (15) | Artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag bevat de bepalingen inzake steun die door de staten en met staatsmiddelen wordt verleend. Dit betekent dat de maatregel in kwestie aan de staat moet kunnen worden toegerekend en met staatsmiddelen bekostigd moet zijn. |
| --- | --- |

(15)

Artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag bevat de bepalingen inzake steun die door de staten en met staatsmiddelen wordt verleend. Dit betekent dat de maatregel in kwestie aan de staat moet kunnen worden toegerekend en met staatsmiddelen bekostigd moet zijn.

| (16) | In dit geval is de aangemelde regeling (maatregelen A en B) toerekenbaar aan de Nederlandse staat omdat zij voortvloeit uit de wijziging van een wettelijke bepaling. Daarnaast houdt de maatregel in dat de Nederlandse staat belastinginkomsten — en derhalve staatsmiddelen — zal derven. |
| --- | --- |

(16)

In dit geval is de aangemelde regeling (maatregelen A en B) toerekenbaar aan de Nederlandse staat omdat zij voortvloeit uit de wijziging van een wettelijke bepaling. Daarnaast houdt de maatregel in dat de Nederlandse staat belastinginkomsten — en derhalve staatsmiddelen — zal derven.

3.2.   De vraag of er sprake is van een selectief economisch voordeel

3.2.1.   Maatregel A: Lagere belasting op en aftrekbaarheid van groepsrente

| (17) | Overeenkomstig punt 16 van de mededeling van de Commissie over de toepassing van de regels betreffende steunmaatregelen van de staten op maatregelen op het gebied van de directe belastingen op ondernemingen (3) moet, om na te gaan of een belastingmaatregel steun is, worden nagegaan „of deze een uitzondering op de toepassing van het belastingstelsel behelst en, zo ja, of de uitzondering is gerechtvaardigd door de opzet van het belastingstelsel”. |
| --- | --- |

(17)

Overeenkomstig punt 16 van de mededeling van de Commissie over de toepassing van de regels betreffende steunmaatregelen van de staten op maatregelen op het gebied van de directe belastingen op ondernemingen (3) moet, om na te gaan of een belastingmaatregel steun is, worden nagegaan „of deze een uitzondering op de toepassing van het belastingstelsel behelst en, zo ja, of de uitzondering is gerechtvaardigd door de opzet van het belastingstelsel”.

| (18) | In het onderhavige geval zal een onderneming die groepsrente ontvangt, worden belast tegen het verlaagde tarief van 5 %, in plaats van het reguliere tarief van 25,5 % dat in 2007 geldt. |
| --- | --- |

(18)

In het onderhavige geval zal een onderneming die groepsrente ontvangt, worden belast tegen het verlaagde tarief van 5 %, in plaats van het reguliere tarief van 25,5 % dat in 2007 geldt.

| (19) | Hoewel de Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de maatregel openstaat voor alle ondernemingen in Nederland die aan vennootschapsbelasting zijn onderworpen, betwijfelt de Commissie in dit stadium of de maatregel een algemene maatregel is, en wel om de volgende redenen: |
| --- | --- |

(19)

Hoewel de Nederlandse autoriteiten hebben aangegeven dat de maatregel openstaat voor alle ondernemingen in Nederland die aan vennootschapsbelasting zijn onderworpen, betwijfelt de Commissie in dit stadium of de maatregel een algemene maatregel is, en wel om de volgende redenen:

| (20) | Ten eerste geldt, wat afzonderlijke ondernemingen betreft die behoren tot een groep welke voor de groepsrentebox heeft gekozen, het lagere belastingtarief dat door de aangemelde regeling wordt ingevoerd alleen voor ondernemingen die deel uitmaken van een groep. |
| --- | --- |

(20)

Ten eerste geldt, wat afzonderlijke ondernemingen betreft die behoren tot een groep welke voor de groepsrentebox heeft gekozen, het lagere belastingtarief dat door de aangemelde regeling wordt ingevoerd alleen voor ondernemingen die deel uitmaken van een groep.

| (21) | Ten tweede vermoedt de Commissie, ten aanzien van de groep ondernemingen als geheel die voor de groepsrentebox heeft gekozen, dat de aangemelde regeling ten goede komt aan multinationale groepen en die groepen een selectief economisch voordeel verleent. |
| --- | --- |

(21)

Ten tweede vermoedt de Commissie, ten aanzien van de groep ondernemingen als geheel die voor de groepsrentebox heeft gekozen, dat de aangemelde regeling ten goede komt aan multinationale groepen en die groepen een selectief economisch voordeel verleent.

| (22) | Nationaal gezien zal de maatregel uit fiscaal oogpunt waarschijnlijk neutraal zijn op het niveau van de groep in zijn geheel. In gevallen waarin de ondernemingen van een louter nationale groep voor de groepsrentebox hebben gekozen wordt het voordeel in de vorm van een lager belastingtarief op de door een Nederlandse financieringsmaatschappij ontvangen rente namelijk ongedaan gemaakt door de geringere aftrekbaarheid van de op het niveau van de Nederlandse gefinancierde maatschappij betaalde rente. |
| --- | --- |

(22)

Nationaal gezien zal de maatregel uit fiscaal oogpunt waarschijnlijk neutraal zijn op het niveau van de groep in zijn geheel. In gevallen waarin de ondernemingen van een louter nationale groep voor de groepsrentebox hebben gekozen wordt het voordeel in de vorm van een lager belastingtarief op de door een Nederlandse financieringsmaatschappij ontvangen rente namelijk ongedaan gemaakt door de geringere aftrekbaarheid van de op het niveau van de Nederlandse gefinancierde maatschappij betaalde rente.

| (23) | De regeling lijkt voornamelijk aantrekkelijk te zijn in het kader van grensoverschrijdende transacties. In dit soort gevallen geldt voor een Nederlandse onderneming die een geldlening verstrekt aan een bij de groep aangesloten onderneming die in het buitenland is gevestigd het lagere belastingtarief van 5 %, maar voor de bij de groep aangesloten onderneming die in het buitenland is gevestigd gelden dan niet de Nederlandse regels die de aftrekbaarheid van betaalde rente beperken. Hier verschaft de regeling een nettovoordeel. De Commissie is in dit stadium van mening dat dit kenmerk de regeling de facto selectief maakt. |
| --- | --- |

(23)

De regeling lijkt voornamelijk aantrekkelijk te zijn in het kader van grensoverschrijdende transacties. In dit soort gevallen geldt voor een Nederlandse onderneming die een geldlening verstrekt aan een bij de groep aangesloten onderneming die in het buitenland is gevestigd het lagere belastingtarief van 5 %, maar voor de bij de groep aangesloten onderneming die in het buitenland is gevestigd gelden dan niet de Nederlandse regels die de aftrekbaarheid van betaalde rente beperken. Hier verschaft de regeling een nettovoordeel. De Commissie is in dit stadium van mening dat dit kenmerk de regeling de facto selectief maakt.

| (24) | Alleen voor multinationale groepen ondernemingen die grensoverschrijdende groepsrentetransacties verrichten met belastingjurisdicties waar een vennootschapsbelasting geldt van meer dan 5 % zal dit een stimulans zijn om van de regeling gebruik te maken. De regeling zal niet stimuleren tot grensoverschrijdende transacties met bij de groep aangesloten ondernemingen die zijn gevestigd in belastingjurisdicties waar het tarief van de vennootschapsbelasting gelijk is aan of minder bedraagt dan 5 %, omdat de renteaftrek gelijk zal zijn aan of minder zal bedragen dan de aftrek die in Nederland uit hoofde van de groepsrenteboxregeling zou zijn toegestaan. De regeling zal derhalve alleen aantrekkelijk zijn voor grensoverschrijdende transacties met belastingjurisdicties waar het tarief van de vennootschapsbelasting hoger is dan 5 %. |
| --- | --- |

(24)

Alleen voor multinationale groepen ondernemingen die grensoverschrijdende groepsrentetransacties verrichten met belastingjurisdicties waar een vennootschapsbelasting geldt van meer dan 5 % zal dit een stimulans zijn om van de regeling gebruik te maken. De regeling zal niet stimuleren tot grensoverschrijdende transacties met bij de groep aangesloten ondernemingen die zijn gevestigd in belastingjurisdicties waar het tarief van de vennootschapsbelasting gelijk is aan of minder bedraagt dan 5 %, omdat de renteaftrek gelijk zal zijn aan of minder zal bedragen dan de aftrek die in Nederland uit hoofde van de groepsrenteboxregeling zou zijn toegestaan. De regeling zal derhalve alleen aantrekkelijk zijn voor grensoverschrijdende transacties met belastingjurisdicties waar het tarief van de vennootschapsbelasting hoger is dan 5 %.

| (25) | Volgens de Commissie valt in dit stadium niet uit te sluiten dat de belangrijkste begunstigden van de regeling de vroegere begunstigden zijn van de regeling betreffende de zogenoemde concernfinancieringsactiviteiten die onverenigbare staatssteun bleek te zijn (4). Ondanks de beperkende bepalingen in laatstgenoemde regeling werden op grond van deze regeling inkomsten uit interne financiering van multinationale groepen tegen een lager tarief belast. |
| --- | --- |

(25)

Volgens de Commissie valt in dit stadium niet uit te sluiten dat de belangrijkste begunstigden van de regeling de vroegere begunstigden zijn van de regeling betreffende de zogenoemde concernfinancieringsactiviteiten die onverenigbare staatssteun bleek te zijn (4). Ondanks de beperkende bepalingen in laatstgenoemde regeling werden op grond van deze regeling inkomsten uit interne financiering van multinationale groepen tegen een lager tarief belast.

| (26) | Ingeval de maatregel in kwestie een uitzondering op de toepassing van het belastingstelsel is, betwijfelt de Commissie of deze door de aard of de opzet van het belastingstelsel wordt gerechtvaardigd. |
| --- | --- |

(26)

Ingeval de maatregel in kwestie een uitzondering op de toepassing van het belastingstelsel is, betwijfelt de Commissie of deze door de aard of de opzet van het belastingstelsel wordt gerechtvaardigd.

3.2.2.   Maatregel B: Lagere belastingen op kortlopende beleggingen

| (27) | Wat de inkomsten betreft uit kortlopende beleggingen waarmee wordt beoogd minstens 5 % van een onderneming te verwerven, hebben de Nederlandse autoriteiten er uitdrukkelijk op gewezen dat deze bepaling voor alle ondernemingen geldt die in Nederland aan vennootschapsbelasting zijn onderworpen, ongeacht of zij deel uitmaken van een groep en ongeacht hun lidstaat van oorsprong en de lidstaat van oorsprong van de onderneming waarin zij een belang willen verwerven. De voorwaarde dat de kortlopende beleggingen later worden gebruikt om minstens 5 % van een onderneming over te nemen kan als een selectief vereiste worden gezien. Het vereiste betreffende 5 % is horizontaal van aard en aan dit vereiste kan door iedere onderneming ongeacht haar omvang worden voldaan. Er zijn geen nadere vereisten inzake de kenmerken van de onderneming waarin een deelneming moet worden verworven. De Commissie is daarom wel degelijk van mening dat de maatregel in kwestie een algemene maatregel is. |
| --- | --- |

(27)

Wat de inkomsten betreft uit kortlopende beleggingen waarmee wordt beoogd minstens 5 % van een onderneming te verwerven, hebben de Nederlandse autoriteiten er uitdrukkelijk op gewezen dat deze bepaling voor alle ondernemingen geldt die in Nederland aan vennootschapsbelasting zijn onderworpen, ongeacht of zij deel uitmaken van een groep en ongeacht hun lidstaat van oorsprong en de lidstaat van oorsprong van de onderneming waarin zij een belang willen verwerven. De voorwaarde dat de kortlopende beleggingen later worden gebruikt om minstens 5 % van een onderneming over te nemen kan als een selectief vereiste worden gezien. Het vereiste betreffende 5 % is horizontaal van aard en aan dit vereiste kan door iedere onderneming ongeacht haar omvang worden voldaan. Er zijn geen nadere vereisten inzake de kenmerken van de onderneming waarin een deelneming moet worden verworven. De Commissie is daarom wel degelijk van mening dat de maatregel in kwestie een algemene maatregel is.

| (28) | De lagere belasting over rente uit kortlopende beleggingen waarmee wordt beoogd minstens 5 % van een onderneming te verwerven is derhalve geen staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(28)

De lagere belasting over rente uit kortlopende beleggingen waarmee wordt beoogd minstens 5 % van een onderneming te verwerven is derhalve geen staatssteun in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.

3.3.   Gevolgen voor de concurrentie en de handel

| (29) | Volgens de vaste rechtspraak van het Hof van Justitie (5) moet, wanneer „financiële steun van een staat de positie van een onderneming ten opzichte van andere concurrerende ondernemingen in het intracommunautaire handelsverkeer versterkt, [...] dit handelsverkeer volgens de rechtspraak worden geacht door de steun te worden beïnvloed”. Aangezien de maatregel hoofdzakelijk gericht lijkt te zijn op multinationale groepen ondernemingen en aangezien de regeling openstaat voor alle sectoren van de economie, valt niet uit te sluiten dat deze gevolgen heeft voor de concurrentie en het handelsverkeer omdat de positie van de begunstigden ten opzichte van hun concurrenten wordt versterkt. |
| --- | --- |

(29)

Volgens de vaste rechtspraak van het Hof van Justitie (5) moet, wanneer „financiële steun van een staat de positie van een onderneming ten opzichte van andere concurrerende ondernemingen in het intracommunautaire handelsverkeer versterkt, [...] dit handelsverkeer volgens de rechtspraak worden geacht door de steun te worden beïnvloed”. Aangezien de maatregel hoofdzakelijk gericht lijkt te zijn op multinationale groepen ondernemingen en aangezien de regeling openstaat voor alle sectoren van de economie, valt niet uit te sluiten dat deze gevolgen heeft voor de concurrentie en het handelsverkeer omdat de positie van de begunstigden ten opzichte van hun concurrenten wordt versterkt.

4.   VERENIGBAARHEID

| (30) | In zoverre maatregel A staatssteun is in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag moet de verenigbaarheid ervan worden beoordeeld in het licht van de uitzonderingen bedoeld in artikel 87, leden 2 en 3, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(30)

In zoverre maatregel A staatssteun is in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag moet de verenigbaarheid ervan worden beoordeeld in het licht van de uitzonderingen bedoeld in artikel 87, leden 2 en 3, van het EG-Verdrag.

| (31) | De afwijkingen als bedoeld in artikel 87, lid 2, van het EG-Verdrag betreffende steunmaatregelen van sociale aard aan individuele verbruikers, steunmaatregelen tot herstel van de schade veroorzaakt door natuurrampen of andere buitengewone gebeurtenissen, of steunmaatregelen aan de economie van bepaalde streken van de Bondsrepubliek Duitsland, zijn in deze zaak niet van toepassing. |
| --- | --- |

(31)

De afwijkingen als bedoeld in artikel 87, lid 2, van het EG-Verdrag betreffende steunmaatregelen van sociale aard aan individuele verbruikers, steunmaatregelen tot herstel van de schade veroorzaakt door natuurrampen of andere buitengewone gebeurtenissen, of steunmaatregelen aan de economie van bepaalde streken van de Bondsrepubliek Duitsland, zijn in deze zaak niet van toepassing.

| (32) | De uitzondering van artikel 87, lid 3, onder a), voorziet in goedkeuring van steunmaatregelen ter bevordering van de economische ontwikkeling van streken waarin de levensstandaard abnormaal laag is of waar een ernstig gebrek aan werkgelegenheid heerst. Geen enkele regio in Nederland komt voor deze afwijking in aanmerking. |
| --- | --- |

(32)

De uitzondering van artikel 87, lid 3, onder a), voorziet in goedkeuring van steunmaatregelen ter bevordering van de economische ontwikkeling van streken waarin de levensstandaard abnormaal laag is of waar een ernstig gebrek aan werkgelegenheid heerst. Geen enkele regio in Nederland komt voor deze afwijking in aanmerking.

| (33) | Maatregel A kan in dit stadium ook niet worden beschouwd als een project van gemeenschappelijk Europees belang en evenmin als een project om een ernstige verstoring in de economie van een lidstaat in de zin van artikel 87, lid 3, onder b), van het EG-Verdrag op te heffen. |
| --- | --- |

(33)

Maatregel A kan in dit stadium ook niet worden beschouwd als een project van gemeenschappelijk Europees belang en evenmin als een project om een ernstige verstoring in de economie van een lidstaat in de zin van artikel 87, lid 3, onder b), van het EG-Verdrag op te heffen.

| (34) | Maatregel A is niet bedoeld om de cultuur en de instandhouding van het culturele erfgoed te bevorderen overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder d), van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(34)

Maatregel A is niet bedoeld om de cultuur en de instandhouding van het culturele erfgoed te bevorderen overeenkomstig artikel 87, lid 3, onder d), van het EG-Verdrag.

| (35) | Tot slot moet maatregel A worden onderzocht in het licht van artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag, waarin wordt bepaald dat steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken kunnen worden goedgekeurd, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijk belang wordt geschaad. De belastingvoordelen die door de regeling inzake de groepsrentebox (maatregel A) worden verleend, hebben geen betrekking op investeringen, het creëren van werkgelegenheid of op specifieke projecten. Ze zijn gewoonweg een vermindering van de lasten die normaliter door de desbetreffende ondernemingen bij hun bedrijfsvoering moeten worden gedragen. Bijgevolg moeten deze belastingvoordelen worden beschouwd als exploitatiesteun, waarvan de voordelen ophouden zodra de steun wordt ingetrokken. Overeenkomstig de vaste praktijk van de Commissie kan dergelijke steun niet worden aangemerkt als steun die de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën vergemakkelijkt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag. Exploitatiesteun mag alleen worden verleend in uitzonderlijke omstandigheden of onder bijzondere voorwaarden waaraan in dit geval niet lijkt te worden voldaan. |
| --- | --- |

(35)

Tot slot moet maatregel A worden onderzocht in het licht van artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag, waarin wordt bepaald dat steunmaatregelen om de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën te vergemakkelijken kunnen worden goedgekeurd, mits de voorwaarden waaronder het handelsverkeer plaatsvindt daardoor niet zodanig worden veranderd dat het gemeenschappelijk belang wordt geschaad. De belastingvoordelen die door de regeling inzake de groepsrentebox (maatregel A) worden verleend, hebben geen betrekking op investeringen, het creëren van werkgelegenheid of op specifieke projecten. Ze zijn gewoonweg een vermindering van de lasten die normaliter door de desbetreffende ondernemingen bij hun bedrijfsvoering moeten worden gedragen. Bijgevolg moeten deze belastingvoordelen worden beschouwd als exploitatiesteun, waarvan de voordelen ophouden zodra de steun wordt ingetrokken. Overeenkomstig de vaste praktijk van de Commissie kan dergelijke steun niet worden aangemerkt als steun die de ontwikkeling van bepaalde vormen van economische bedrijvigheid of van bepaalde regionale economieën vergemakkelijkt in de zin van artikel 87, lid 3, onder c), van het EG-Verdrag. Exploitatiesteun mag alleen worden verleend in uitzonderlijke omstandigheden of onder bijzondere voorwaarden waaraan in dit geval niet lijkt te worden voldaan.

5.   BESLUIT

| (36) | Gelet op de bovenstaande overwegingen is de Commissie van oordeel dat de lagere belasting over rente uit kortlopende beleggingen waarmee wordt beoogd minstens 5 % van een onderneming te verwerven (maatregel B) geen staatssteun is in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag. |
| --- | --- |

(36)

Gelet op de bovenstaande overwegingen is de Commissie van oordeel dat de lagere belasting over rente uit kortlopende beleggingen waarmee wordt beoogd minstens 5 % van een onderneming te verwerven (maatregel B) geen staatssteun is in de zin van artikel 87, lid 1, van het EG-Verdrag.

| (37) | Ten aanzien van de lagere belasting/aftrekbaarheid van groepsrente (maatregel A) verzoekt de Commissie Nederland, in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, binnen één maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steunmaatregel. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een kopie van deze brief te doen toekomen aan de potentiële begunstigde van de steun. |
| --- | --- |

(37)

Ten aanzien van de lagere belasting/aftrekbaarheid van groepsrente (maatregel A) verzoekt de Commissie Nederland, in het kader van de procedure van artikel 88, lid 2, van het EG-Verdrag, binnen één maand vanaf de datum van ontvangst van dit schrijven zijn opmerkingen te maken en alle dienstige inlichtingen te verstrekken voor de beoordeling van de steunmaatregel. Zij verzoekt uw autoriteiten onverwijld een kopie van deze brief te doen toekomen aan de potentiële begunstigde van de steun.

| (38) | De Commissie wijst Nederland op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk alle onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd. |
| --- | --- |

(38)

De Commissie wijst Nederland op de schorsende werking van artikel 88, lid 3, van het EG-Verdrag. Zij verwijst naar artikel 14 van Verordening (EG) nr. 659/1999 van de Raad, volgens hetwelk alle onrechtmatige steun van de begunstigde kan worden teruggevorderd.

Voorts deelt de Commissie Nederland mee dat zij de belanghebbenden door de bekendmaking van dit schrijven en van een samenvatting ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie in kennis zal stellen. Tevens zal zij de belanghebbenden in de lidstaten van de EVA die partij zijn bij de EER-Overeenkomst door de bekendmaking van een mededeling in het EER-Supplement van het Publicatieblad in kennis stellen, alsmede de Toezichthoudende Autoriteit van de EVA door haar een afschrift van dit schrijven toe te zenden. Alle bovengenoemde belanghebbenden zal worden verzocht hun opmerkingen te maken binnen één maand vanaf de datum van deze bekendmaking.”.

---

(1)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

1

(2)  Zaak C-168/01, Jurispr. 2003, blz. I-9409.

2

(3)  PB C 384 van 10.12.1998.

3

(4)  Beschikking van de Commissie van 17.2.2003, PB L 180 van 18.7.2003, blz. 52.

4

(5)  Zaak 790/79, Jurispr. 1980, blz. 2671.

5

---

| 22.3.2007 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 66/35 |
| --- | --- | --- | --- |

22.3.2007

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 66/35

---

Eelteatis koondumise kohta

(Juhtum nr COMP/M.4613 — Eurazeo SA/Apcoa Parking Holdings GmbH)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2007/C 66/13)

| 1. | 13. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Prantsusmaa ettevõtja Eurazeo S.A. (edaspidi “Eurazeo”) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Apcoa Parking Holdings GmbH (edaspidi “Apcoa”) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

13. märtsil 2007 sai komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames Prantsusmaa ettevõtja Eurazeo S.A. (edaspidi “Eurazeo”) omandab ainukontrolli nimetatud nõukogu määruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses Saksamaa ettevõtja Apcoa Parking Holdings GmbH (edaspidi “Apcoa”) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:






  — | Eurazeo: osalus ettevõtjates, kes tegutsevad erinevates valdkondades, näiteks nagu odavhotellid, autorent või kinnisvara; |
| --- | --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—

Eurazeo: osalus ettevõtjates, kes tegutsevad erinevates valdkondades, näiteks nagu odavhotellid, autorent või kinnisvara;

| — | Apcoa: parkimise haldamise teenused. |
| --- | --- |

—

Apcoa: parkimise haldamise teenused.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda määruse (EÜ) nr 139/2004 reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4613 — Eurazeo SA/Apcoa Parking Holdings GmbH):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama komisjonile oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib komisjonile saata faksi ((32-2) 296 43 01 või 296 72 44) või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber COMP/M.4613 — Eurazeo SA/Apcoa Parking Holdings GmbH):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---