# Europeiska unionens C 318/2006

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 318 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 49 årgången23 december 2006 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 318

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

49 årgången23 december 2006

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Förberedande rättsakter |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 |
| 2006/C 318/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar utveckling som drivkraft för industriell omvandling | 1 |
| 2006/C 318/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hanteringen av industriell omvandling på lokal och regional nivå: arbetsmarknadens parters roll och bidraget från ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation | 12 |
| 2006/C 318/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur ett livslångt lärande med stöd av IT kan bidra till den europeiska konkurrenskraften, industriell omvandling och utvecklingen av socialt kapital | 20 |
| 2006/C 318/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tjänstesektorn och EU:s tillverkningsindustri: Ömsesidig påverkan och effekter på sysselsättning, konkurrenskraft och produktivitet | 26 |
| 2006/C 318/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterKOM(2006) 91 slutlig – 2006/0033 (COD) | 38 |
| 2006/C 318/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om utnyttjande av rösträtter av aktieägare i företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2004/109/EGKOM(2005) 685 slutlig – 2005/0265 (COD) | 42 |
| 2006/C 318/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om köpkraftspariteter och för beräkningen och spridningen av dessa (framlagt av kommissionen) (KOM(2006) 135 slutlig – 2006/0042 COD) | 45 |
| 2006/C 318/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln KOM(2005) 609 slutlig – 2005/0247 (COD) | 47 |
| 2006/C 318/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/12/EG och 2002/65/EGKOM(2005) 603 slutlig – 2005/0245 (COD) | 51 |
| 2006/C 318/0 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I)KOM(2005) 650 slutlig – 2005/0261 (COD) | 56 |
| 2006/C 318/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EGKOM(2005) 683 slutlig – 2005/0282 (COD) | 62 |
| 2006/C 318/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social turism i Europa | 67 |
| 2006/C 318/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över företagsstrukturerKOM(2006) 66 slutlig – 2006/0020 (COD) | 78 |
| 2006/C 318/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapenKOM(2006) 93 slutlig – 2006/0031 (COD) | 83 |
| 2006/C 318/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den temainriktade strategin för stadsmiljönKOM(2005) 718 slutlig – SEK(2006) 16 | 86 |
| 2006/C 318/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Lantbrukets framtidsutsikter i områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena) | 93 |
| 2006/C 318/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att bemöta klimatförändringarna – det civila samhällets roll | 102 |
| 2006/C 318/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Bortskaffande av djurkroppar och användning av animaliska biprodukter | 109 |
| 2006/C 318/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om särskilda åtgärder för att främja silkesodling (kodifierad version) KOM(2006) 4 slutlig – 2006/0003 (CNS) | 114 |
| 2006/C 318/0 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilverKOM(2006) 69 slutlig – 2006/0018 (COD) | 115 |
| 2006/C 318/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska lägeKOM(2006) 103 slutlig | 117 |
| 2006/C 318/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om glukos och laktos (kodifierad version)KOM(2006) 116 slutlig – 2006/0038 (CNS) | 122 |
| 2006/C 318/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det civila samhället i Vitryssland | 123 |
| 2006/C 318/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer | 128 |
| 2006/C 318/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska företagsråd: En ny roll för att främja den europeiska integrationen | 137 |
| 2006/C 318/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen | 147 |
| 2006/C 318/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Yrkeslivskvalitet, produktivitet och sysselsättning inför globaliseringen och de demografiska utmaningarna | 157 |
| 2006/C 318/8 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det europeiska medborgarskapet och former för hur det skall göras synligt och effektivt | 163 |
| 2006/C 318/9 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En färdplan för jämställdhet 2006–2010KOM(2006) 92 slutlig | 173 |
| 2006/C 318/0 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Alleuropeiska transportkorridorer 2004–2006 | 180 |
| 2006/C 318/1 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s energitillgång: en strategi för en optimal energimix | 185 |
| 2006/C 318/2 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser – KOM(2005) 586 slutlig – 2005/0236 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed – KOM(2005) 587 slutlig – 2005/237 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll – KOM(2005) 588 slutlig – 2005/0238 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen – KOM(2005) 589 slutlig – 2005/0239 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG – KOM(2005) 590 slutlig – 2005/0240 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar – KOM(2005) 592 slutlig – 2005/0241 (COD) och – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter – KOM(2005) 593 slutlig – 2005/0242 (COD) | 195 |
| 2006/C 318/3 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för televisionKOM(2005) 646 slutlig – 2005/0260 (COD) | 202 |
| 2006/C 318/4 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Programmet Galileo: att lyckas med inrättandet av Europeiska tillsynsmyndigheten | 210 |
| 2006/C 318/5 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen om främjande av transport på inre vattenvägar Naiades – Ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägarKOM(2006) 6 slutlig | 218 |
| 2006/C 318/6 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att överbrygga bredbandsklyftanKOM(2006) 129 slutlig | 222 |
| 2006/C 318/7 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94KOM(2006) 111 slutlig – 2006/0046 (COD) | 229 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

429:e plenarsession den 13–14 september 2006

2006/C 318/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hållbar utveckling som drivkraft för industriell omvandling

1

2006/C 318/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hanteringen av industriell omvandling på lokal och regional nivå: arbetsmarknadens parters roll och bidraget från ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation

12

2006/C 318/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Hur ett livslångt lärande med stöd av IT kan bidra till den europeiska konkurrenskraften, industriell omvandling och utvecklingen av socialt kapital

20

2006/C 318/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Tjänstesektorn och EU:s tillverkningsindustri: Ömsesidig påverkan och effekter på sysselsättning, konkurrenskraft och produktivitet

26

2006/C 318/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekterKOM(2006) 91 slutlig – 2006/0033 (COD)

KOM(2006) 91 slutlig – 2006/0033 (COD)

38

2006/C 318/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om utnyttjande av rösträtter av aktieägare i företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2004/109/EGKOM(2005) 685 slutlig – 2005/0265 (COD)

KOM(2005) 685 slutlig – 2005/0265 (COD)

42

2006/C 318/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om köpkraftspariteter och för beräkningen och spridningen av dessa (framlagt av kommissionen) (KOM(2006) 135 slutlig – 2006/0042 COD)

(KOM(2006) 135 slutlig – 2006/0042 COD)

45

2006/C 318/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln KOM(2005) 609 slutlig – 2005/0247 (COD)

KOM(2005) 609 slutlig – 2005/0247 (COD)

47

2006/C 318/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/12/EG och 2002/65/EGKOM(2005) 603 slutlig – 2005/0245 (COD)

KOM(2005) 603 slutlig – 2005/0245 (COD)

51

2006/C 318/0

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I)KOM(2005) 650 slutlig – 2005/0261 (COD)

KOM(2005) 650 slutlig – 2005/0261 (COD)

56

2006/C 318/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EGKOM(2005) 683 slutlig – 2005/0282 (COD)

KOM(2005) 683 slutlig – 2005/0282 (COD)

62

2006/C 318/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Social turism i Europa

67

2006/C 318/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över företagsstrukturerKOM(2006) 66 slutlig – 2006/0020 (COD)

KOM(2006) 66 slutlig – 2006/0020 (COD)

78

2006/C 318/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapenKOM(2006) 93 slutlig – 2006/0031 (COD)

KOM(2006) 93 slutlig – 2006/0031 (COD)

83

2006/C 318/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den temainriktade strategin för stadsmiljönKOM(2005) 718 slutlig – SEK(2006) 16

KOM(2005) 718 slutlig – SEK(2006) 16

86

2006/C 318/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Lantbrukets framtidsutsikter i områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena)

93

2006/C 318/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Att bemöta klimatförändringarna – det civila samhällets roll

102

2006/C 318/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Bortskaffande av djurkroppar och användning av animaliska biprodukter

109

2006/C 318/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om särskilda åtgärder för att främja silkesodling (kodifierad version) KOM(2006) 4 slutlig – 2006/0003 (CNS)

KOM(2006) 4 slutlig – 2006/0003 (CNS)

114

2006/C 318/0

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilverKOM(2006) 69 slutlig – 2006/0018 (COD)

KOM(2006) 69 slutlig – 2006/0018 (COD)

115

2006/C 318/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska lägeKOM(2006) 103 slutlig

KOM(2006) 103 slutlig

117

2006/C 318/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om glukos och laktos (kodifierad version)KOM(2006) 116 slutlig – 2006/0038 (CNS)

KOM(2006) 116 slutlig – 2006/0038 (CNS)

122

2006/C 318/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det civila samhället i Vitryssland

123

2006/C 318/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer

128

2006/C 318/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Europeiska företagsråd: En ny roll för att främja den europeiska integrationen

137

2006/C 318/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen

147

2006/C 318/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Yrkeslivskvalitet, produktivitet och sysselsättning inför globaliseringen och de demografiska utmaningarna

157

2006/C 318/8

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Det europeiska medborgarskapet och former för hur det skall göras synligt och effektivt

163

2006/C 318/9

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En färdplan för jämställdhet 2006–2010KOM(2006) 92 slutlig

KOM(2006) 92 slutlig

173

2006/C 318/0

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Alleuropeiska transportkorridorer 2004–2006

180

2006/C 318/1

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om EU:s energitillgång: en strategi för en optimal energimix

185

2006/C 318/2

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser – KOM(2005) 586 slutlig – 2005/0236 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed – KOM(2005) 587 slutlig – 2005/237 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll – KOM(2005) 588 slutlig – 2005/0238 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen – KOM(2005) 589 slutlig – 2005/0239 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG – KOM(2005) 590 slutlig – 2005/0240 (COD), – Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar – KOM(2005) 592 slutlig – 2005/0241 (COD) och – Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter – KOM(2005) 593 slutlig – 2005/0242 (COD)

195

2006/C 318/3

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för televisionKOM(2005) 646 slutlig – 2005/0260 (COD)

KOM(2005) 646 slutlig – 2005/0260 (COD)

202

2006/C 318/4

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Programmet Galileo: att lyckas med inrättandet av Europeiska tillsynsmyndigheten

210

2006/C 318/5

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen om främjande av transport på inre vattenvägar Naiades – Ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägarKOM(2006) 6 slutlig

KOM(2006) 6 slutlig

218

2006/C 318/6

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att överbrygga bredbandsklyftanKOM(2006) 129 slutlig

KOM(2006) 129 slutlig

222

2006/C 318/7

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94KOM(2006) 111 slutlig – 2006/0046 (COD)

KOM(2006) 111 slutlig – 2006/0046 (COD)

229

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Förberedande rättsakter

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

429:e plenarsession den 13–14 september 2006

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Hållbar utveckling som drivkraft för industriell omvandling”

(2006/C 318/01)

Den 14 juli 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget om ”Hållbar utveckling som drivkraft för industriell omvandling”.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för beredningen av arbetet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2006. Föredragande var Martin Siecker och medföredragande var Pavel Činčera.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 98 röster för, 11 emot och 11 nedlagda röster:

Del 1: Sammanfattning av EESK:s slutsatser och rekommendationer

| A. | I januari 2003 antog EESK ett yttrande på eget initiativ med titeln ”Industriella förändringar i Europa: Sammanfattning och prognoser – ett helhetsperspektiv”. Syftet med yttrandet var inte endast att ge en överblick över de mest angelägna frågorna och tendenserna inom industriell omvandling utan också att betona CCMI:s roll och framtida arbete. I de ansvarsområden som tilldelats CCMI på detta område ingick följande:






  — | ”Analysera industriell omvandling och dess orsaker ur ekonomiska, sociala och regionala aspekter, samt miljöaspekter, och bedöma konsekvenserna av industriell omvandling för sektorer, företag, arbetskraft, regioner och miljö. |
| --- | --- | --- |

A.

I januari 2003 antog EESK ett yttrande på eget initiativ med titeln ”Industriella förändringar i Europa: Sammanfattning och prognoser – ett helhetsperspektiv”. Syftet med yttrandet var inte endast att ge en överblick över de mest angelägna frågorna och tendenserna inom industriell omvandling utan också att betona CCMI:s roll och framtida arbete. I de ansvarsområden som tilldelats CCMI på detta område ingick följande:

—

”Analysera industriell omvandling och dess orsaker ur ekonomiska, sociala och regionala aspekter, samt miljöaspekter, och bedöma konsekvenserna av industriell omvandling för sektorer, företag, arbetskraft, regioner och miljö.

| — | Söka gemensamma vägar att främja hållbar utveckling [...].” |
| --- | --- |

—

Söka gemensamma vägar att främja hållbar utveckling [...].”

I yttrandet framhölls också behovet av att i enlighet med Lissabonstrategin ”kombinera konkurrenskraft med en hållbar utveckling och social och territoriell sammanhållning”. Vidare föreslogs en arbetsprincip för industriell omvandling som omfattade såväl den utveckling som berör företag som samspelet mellan dem och omvärlden.

Hittills har CCMI huvudsakligen inriktat sig på att utvärdera den industriella omvandlingens inverkan på olika sektorer, företag, anställda, regioner och på miljön. Syftet med detta initiativyttrande är att granska hur hållbar utveckling kan fungera som katalysator för industriell omvandling.

| B. | I yttrandet konstaterades att den industriella omvandlingen i Europa ofta har setts som en form av omstrukturering men att det är ett betydligt mer dynamiskt begrepp. Företagsklimatet har nära koppling till det europeiska politiska och arbetsmarknadsmässiga klimatet, som i sin tur påverkar den industriella omvandlingsprocessen. Industriell omvandling äger i huvudsak rum på två sätt: genom en anpassad utveckling och genom radikala förändringar. Syftet med detta initiativyttrande är att granska hur hållbar utveckling såsom den definieras i Brundtlandrapporten (en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov) kan fungera som katalysator för en gradvis och proaktiv industriell omvandling. |
| --- | --- |

B.

I yttrandet konstaterades att den industriella omvandlingen i Europa ofta har setts som en form av omstrukturering men att det är ett betydligt mer dynamiskt begrepp. Företagsklimatet har nära koppling till det europeiska politiska och arbetsmarknadsmässiga klimatet, som i sin tur påverkar den industriella omvandlingsprocessen. Industriell omvandling äger i huvudsak rum på två sätt: genom en anpassad utveckling och genom radikala förändringar. Syftet med detta initiativyttrande är att granska hur hållbar utveckling såsom den definieras i Brundtlandrapporten (en utveckling som tillgodoser dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina behov) kan fungera som katalysator för en gradvis och proaktiv industriell omvandling.

| C. | I yttrandet ges huvudsakligen exempel från energisektorn och sektorer med anknytning till denna, men de processer som beskrivs här kan också tillämpas på andra sektorer. Dessa sektorer har valts av följande skäl:






  — | Brundtlands definition av hållbar utveckling innebär att man måste övergå till förnybara naturtillgångar. |
| --- | --- | --- |

C.

I yttrandet ges huvudsakligen exempel från energisektorn och sektorer med anknytning till denna, men de processer som beskrivs här kan också tillämpas på andra sektorer. Dessa sektorer har valts av följande skäl:

—

Brundtlands definition av hållbar utveckling innebär att man måste övergå till förnybara naturtillgångar.

| — | Energin är en sektorsövergripande fråga. |
| --- | --- |

—

Energin är en sektorsövergripande fråga.

| — | Lärdomarna från införandet av ny teknik på detta område kan extrapoleras till andra sektorer. |
| --- | --- |

—

Lärdomarna från införandet av ny teknik på detta område kan extrapoleras till andra sektorer.

| — | De 25 medlemsstaterna importerar för närvarande ca 50 % av sitt olje- och gasbehov. Siffran kan komma att stiga till 70 % 2030, då kommissionen förutspår att de flesta leverantörer kommer att tillhöra ”geopolitiskt osäkra områden”. |
| --- | --- |

—

De 25 medlemsstaterna importerar för närvarande ca 50 % av sitt olje- och gasbehov. Siffran kan komma att stiga till 70 % 2030, då kommissionen förutspår att de flesta leverantörer kommer att tillhöra ”geopolitiskt osäkra områden”.

| D. | Det är forskning och utveckling som avgör vid vilken tidpunkt en viss teknik blir tillgänglig, men det är marknaden som avgör när tekniken verkligen skall börja användas. Klyftan mellan dessa två kan också påverkas genom politiska beslut. Tack vare en balanserad mix av politiska åtgärder – subventioner, stimulansåtgärder, skatter – började företag i Sverige och Japan tidigt med teknisk utveckling av värmepumpar respektive solcellspaneler. Delvis som ett resultat av detta har dessa länder lyckats skaffa sig en marknadsledande position. |
| --- | --- |

D.

Det är forskning och utveckling som avgör vid vilken tidpunkt en viss teknik blir tillgänglig, men det är marknaden som avgör när tekniken verkligen skall börja användas. Klyftan mellan dessa två kan också påverkas genom politiska beslut. Tack vare en balanserad mix av politiska åtgärder – subventioner, stimulansåtgärder, skatter – började företag i Sverige och Japan tidigt med teknisk utveckling av värmepumpar respektive solcellspaneler. Delvis som ett resultat av detta har dessa länder lyckats skaffa sig en marknadsledande position.

| E. | EESK upprepar sin ståndpunkt att Lissabonstrategins samtliga tre pelare skall ägnas lika stor uppmärksamhet. Det betonas emellertid ofta att det finns utrymme för miljömässiga och sociala hänsyn endast i en sund, växande ekonomi. Detta är en alltför enkel beskrivning av strategin, eftersom det omvända också gäller. Det finns förvisso inte utrymme för en sund, växande ekonomi i en sjuk miljö eller i ett samhälle som präglas av social oro. Kommittén välkomnar de åtgärder som har vidtagits på området och som redovisas i bilaga 2 i kommissionens meddelande om översyn av strategin för en hållbar utveckling – Handlingsram (1). |
| --- | --- |

E.

EESK upprepar sin ståndpunkt att Lissabonstrategins samtliga tre pelare skall ägnas lika stor uppmärksamhet. Det betonas emellertid ofta att det finns utrymme för miljömässiga och sociala hänsyn endast i en sund, växande ekonomi. Detta är en alltför enkel beskrivning av strategin, eftersom det omvända också gäller. Det finns förvisso inte utrymme för en sund, växande ekonomi i en sjuk miljö eller i ett samhälle som präglas av social oro. Kommittén välkomnar de åtgärder som har vidtagits på området och som redovisas i bilaga 2 i kommissionens meddelande om översyn av strategin för en hållbar utveckling – Handlingsram (1).

| F. | Hållbarhet är inte bara ett alternativ bland andra, det utgör snarare det enda alternativet om vi vill säkra en rimlig framtid. ”Hållbarhet” är ett övergripande begrepp och är därför inte begränsat till miljöfrågor. Det finns också ekonomisk och social hållbarhet. Kontinuitet i ett företag är en form av ekonomisk hållbarhet som bäst kan uppnås genom att lönsamheten upprätthålls. EU kan bidra till detta genom att stärka konkurrenskraften genom innovation och stimulera forskning och utveckling genom en aktiv politik och en kombination av målinriktade åtgärder (se t.ex. Sverige och Japan). |
| --- | --- |

F.

Hållbarhet är inte bara ett alternativ bland andra, det utgör snarare det enda alternativet om vi vill säkra en rimlig framtid. ”Hållbarhet” är ett övergripande begrepp och är därför inte begränsat till miljöfrågor. Det finns också ekonomisk och social hållbarhet. Kontinuitet i ett företag är en form av ekonomisk hållbarhet som bäst kan uppnås genom att lönsamheten upprätthålls. EU kan bidra till detta genom att stärka konkurrenskraften genom innovation och stimulera forskning och utveckling genom en aktiv politik och en kombination av målinriktade åtgärder (se t.ex. Sverige och Japan).

| G. | Social hållbarhet innebär att människor har möjlighet att leva sunda liv och ha en inkomst samtidigt som man säkerställer en rimlig nivå av social trygghet för människor som inte har den möjligheten. EESK hävdar att Europa kan bidra på detta område genom att sträva efter ett samhälle som gör det möjligt för människor att upprätthålla sin yrkesskicklighet, som kan erbjuda dem anständiga arbeten i en säker och icke hälsovådlig arbetsmiljö med ett klimat som ger utrymme för både arbetstagarnas rättigheter och en fruktbar social dialog. |
| --- | --- |

G.

Social hållbarhet innebär att människor har möjlighet att leva sunda liv och ha en inkomst samtidigt som man säkerställer en rimlig nivå av social trygghet för människor som inte har den möjligheten. EESK hävdar att Europa kan bidra på detta område genom att sträva efter ett samhälle som gör det möjligt för människor att upprätthålla sin yrkesskicklighet, som kan erbjuda dem anständiga arbeten i en säker och icke hälsovådlig arbetsmiljö med ett klimat som ger utrymme för både arbetstagarnas rättigheter och en fruktbar social dialog.

| H. | Den ekologiska industrin erbjuder många möjligheter till ekonomisk tillväxt. Europa har en stark ställning i ett antal sektorer inom denna bransch. För att kunna vidmakthålla och utveckla sina starka sidor och uppnå samma ställning inom andra sektorer bör Europa visa större ambition. |
| --- | --- |

H.

Den ekologiska industrin erbjuder många möjligheter till ekonomisk tillväxt. Europa har en stark ställning i ett antal sektorer inom denna bransch. För att kunna vidmakthålla och utveckla sina starka sidor och uppnå samma ställning inom andra sektorer bör Europa visa större ambition.

| I. | En näringslivspolitik som är inriktad mot hållbar utveckling kan bidra till att höja hela den europeisk ekonomins konkurrenskraft, inte bara i de framväxande nya sektorerna, utan också i de traditionella industrisektorerna. EESK ser gärna att kommissionen stöder en sådan politik. De exempel som redovisas i detta yttrande visar att genomtänkta och väl genomförda stödsystem (en kombination av beskattningsåtgärder, inmatningstariffer, stimulansåtgärder och reglering) i samband med införandet av ny miljöteknik kan bidra till att skapa en marknad för denna teknik som sedan kan utvecklas vidare utan stöd. Det måste stå klart att alla former av stöd gradvis skall trappas ner eftersom kostnaderna för statligt stöd inte får begränsa konkurrenskraften i övriga industrigrenar. |
| --- | --- |

I.

En näringslivspolitik som är inriktad mot hållbar utveckling kan bidra till att höja hela den europeisk ekonomins konkurrenskraft, inte bara i de framväxande nya sektorerna, utan också i de traditionella industrisektorerna. EESK ser gärna att kommissionen stöder en sådan politik. De exempel som redovisas i detta yttrande visar att genomtänkta och väl genomförda stödsystem (en kombination av beskattningsåtgärder, inmatningstariffer, stimulansåtgärder och reglering) i samband med införandet av ny miljöteknik kan bidra till att skapa en marknad för denna teknik som sedan kan utvecklas vidare utan stöd. Det måste stå klart att alla former av stöd gradvis skall trappas ner eftersom kostnaderna för statligt stöd inte får begränsa konkurrenskraften i övriga industrigrenar.

| J. | EESK noterar att subventioner och incitament inte alltid fungerar effektivt och kan orsaka stora ekonomiska kostnader utan någon större ekonomisk effekt om de används felaktigt. Subventioner och reglering bör användas i inledningsskedet för att få i gång marknaden fram till dess att tekniken har mognat tillräckligt för att överleva utan stöd. Nyckelelementen i ett lyckosamt stöd är följande:






  — | Lämplig löptid. |
| --- | --- | --- |

J.

EESK noterar att subventioner och incitament inte alltid fungerar effektivt och kan orsaka stora ekonomiska kostnader utan någon större ekonomisk effekt om de används felaktigt. Subventioner och reglering bör användas i inledningsskedet för att få i gång marknaden fram till dess att tekniken har mognat tillräckligt för att överleva utan stöd. Nyckelelementen i ett lyckosamt stöd är följande:

—

Lämplig löptid.

| — | Korrekt beskrivning. |
| --- | --- |

—

Korrekt beskrivning.

| — | Gradvis nedtrappning av stödet. |
| --- | --- |

—

Gradvis nedtrappning av stödet.

| — | Tillkännagivande av stödet i god tid. |
| --- | --- |

—

Tillkännagivande av stödet i god tid.

| — | Samarbete mellan staten och den privata sektorn. |
| --- | --- |

—

Samarbete mellan staten och den privata sektorn.

| K. | Hållbar utveckling bör inte begränsas till ett europeiskt perspektiv eftersom det finns en global dimension. Den europeiska politiken för hållbarhet bör ges instrument för att förhindra utlokalisering av arbetet till andra regioner. För att säkerställa lika villkor krävs en strategi som beaktar förhållandena såväl inom som utanför EU. När det gäller den förstnämnda strategin bör lämpliga instrument införas för att säkerställa att sociala och miljömässiga kostnader som härrör från icke-hållbara produktionsmetoder i EU internaliseras i varornas pris för att stödja huvudbudskapet i rapporten från Världskommissionen för globaliseringens sociala dimension (World Commission on the Social Dimension of Globalisation, WCSDG), nämligen att verka för en enhetlig policy inom ILO, WTO, IMF och Världsbanken (jfr CESE 252/2005). Vad gäller den sistnämnda strategin bör EU inom alla relevanta internationella forum (i synnerhet WTO) på alla sätt verka för att icke-handelsmässiga frågor, som grundläggande sociala och miljömässiga normer, skall inkluderas i internationella handelsöverenskommelser för att bidra till en förbättrad hållbarhetspolitik hos EU:s konkurrenter. Länder som USA, Indien och Kina besitter orättfärdiga ekonomiska fördelar i förhållande till EU så länge de inte är bundna av Kyotoprotokollets mål om minskade koloxidutsläpp. Dessa avtal borde tillämpas globalt eftersom handeln är fri först när den också är rättvis. |
| --- | --- |

K.

Hållbar utveckling bör inte begränsas till ett europeiskt perspektiv eftersom det finns en global dimension. Den europeiska politiken för hållbarhet bör ges instrument för att förhindra utlokalisering av arbetet till andra regioner. För att säkerställa lika villkor krävs en strategi som beaktar förhållandena såväl inom som utanför EU. När det gäller den förstnämnda strategin bör lämpliga instrument införas för att säkerställa att sociala och miljömässiga kostnader som härrör från icke-hållbara produktionsmetoder i EU internaliseras i varornas pris för att stödja huvudbudskapet i rapporten från Världskommissionen för globaliseringens sociala dimension (World Commission on the Social Dimension of Globalisation, WCSDG), nämligen att verka för en enhetlig policy inom ILO, WTO, IMF och Världsbanken (jfr CESE 252/2005). Vad gäller den sistnämnda strategin bör EU inom alla relevanta internationella forum (i synnerhet WTO) på alla sätt verka för att icke-handelsmässiga frågor, som grundläggande sociala och miljömässiga normer, skall inkluderas i internationella handelsöverenskommelser för att bidra till en förbättrad hållbarhetspolitik hos EU:s konkurrenter. Länder som USA, Indien och Kina besitter orättfärdiga ekonomiska fördelar i förhållande till EU så länge de inte är bundna av Kyotoprotokollets mål om minskade koloxidutsläpp. Dessa avtal borde tillämpas globalt eftersom handeln är fri först när den också är rättvis.

Del 2: Argument till stöd för yttrandet

1.   Överblick

| 1.1 | Den nuvarande basen för vår ekonomi är tillgången till billig energi och billiga råmaterial. Tillgångarna är emellertid begränsade, och det är delvis därför vi upplever avsevärda prisökningar. Därför krävs strukturella och tekniska förändringar som är möjliga att genomföra och EU måste bidra till denna förändring för att hjälpa den europeiska industrin att anta denna utmaning. Sektorer som förbrukar mycket energi och råmaterial måste övergå till en mer hållbar produktion i framtiden för att minska den kraftiga åtgången på naturtillgångar. Dessa sektorer kommer ju fortfarande att behövas i framtiden eftersom produktionen av utgångsmaterial och delvis förädlade produkter är grundvalen för det industriella förädlingsvärdet. |
| --- | --- |

1.1

Den nuvarande basen för vår ekonomi är tillgången till billig energi och billiga råmaterial. Tillgångarna är emellertid begränsade, och det är delvis därför vi upplever avsevärda prisökningar. Därför krävs strukturella och tekniska förändringar som är möjliga att genomföra och EU måste bidra till denna förändring för att hjälpa den europeiska industrin att anta denna utmaning. Sektorer som förbrukar mycket energi och råmaterial måste övergå till en mer hållbar produktion i framtiden för att minska den kraftiga åtgången på naturtillgångar. Dessa sektorer kommer ju fortfarande att behövas i framtiden eftersom produktionen av utgångsmaterial och delvis förädlade produkter är grundvalen för det industriella förädlingsvärdet.

| 1.2 | Energiintensiv industri i EU som har en tillverkning som bygger på hållbarhet och som konkurrerar internationellt får inte tvingas ut från marknaden av konkurrenter utanför EU som tillämpar mindre hållbara produktionsmetoder. För att förhindra detta måste lika villkor säkerställas för dessa sektorer genom samarbete mellan det civila samhället och staten. |
| --- | --- |

1.2

Energiintensiv industri i EU som har en tillverkning som bygger på hållbarhet och som konkurrerar internationellt får inte tvingas ut från marknaden av konkurrenter utanför EU som tillämpar mindre hållbara produktionsmetoder. För att förhindra detta måste lika villkor säkerställas för dessa sektorer genom samarbete mellan det civila samhället och staten.

| 1.3 | Den största utmaning vi står inför är utvecklingen av ett hållbart samhälle som kan upprätthålla nuvarande välståndsnivå och samtidigt neutralisera de negativa bieffekterna av vårt nuvarande konsumtionsmönster. En av förutsättningarna för detta är att vi lär oss täcka vårt energibehov på ett annat sätt och att vi övergår till en annan typ av industriproduktion. |
| --- | --- |

1.3

Den största utmaning vi står inför är utvecklingen av ett hållbart samhälle som kan upprätthålla nuvarande välståndsnivå och samtidigt neutralisera de negativa bieffekterna av vårt nuvarande konsumtionsmönster. En av förutsättningarna för detta är att vi lär oss täcka vårt energibehov på ett annat sätt och att vi övergår till en annan typ av industriproduktion.

| 1.4 | Behovet av en successiv övergång till en hållbarare samhällsmodell kan inte längre bestridas. Det finns flera anledningar till detta. Experterna tvistar om hur länge fossila bränslen kommer att vara tillgängliga till ett rimligt pris, men alla är ense om att de kommer att bli allt dyrare och till sist kommer de att vara uttömda. På grund av våra konsumtionsvanor står vi dessutom inför ett av de största hoten i vår tid: klimatförändringen. |
| --- | --- |

1.4

Behovet av en successiv övergång till en hållbarare samhällsmodell kan inte längre bestridas. Det finns flera anledningar till detta. Experterna tvistar om hur länge fossila bränslen kommer att vara tillgängliga till ett rimligt pris, men alla är ense om att de kommer att bli allt dyrare och till sist kommer de att vara uttömda. På grund av våra konsumtionsvanor står vi dessutom inför ett av de största hoten i vår tid: klimatförändringen.

| 1.5 | Det bästa sättet att hejda dessa processer vore egentligen att upphöra med att använda fossila bränslen på det sätt vi gör nu. På kort sikt är detta emellertid ekonomiskt och politiskt omöjligt. Vi måste använda andra metoder, för någonting måste förändras, och även om förändringarna inte kan ske så snabbt som vi skulle önska så måste de i alla fall ske så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

1.5

Det bästa sättet att hejda dessa processer vore egentligen att upphöra med att använda fossila bränslen på det sätt vi gör nu. På kort sikt är detta emellertid ekonomiskt och politiskt omöjligt. Vi måste använda andra metoder, för någonting måste förändras, och även om förändringarna inte kan ske så snabbt som vi skulle önska så måste de i alla fall ske så snabbt som möjligt.

| 1.6 | Genom att använda trias energetica
   (2), en modell enligt vilken effektivare energianvändning kan stimuleras i tre steg, kan arbetet inledas inom det kortsiktiga perspektivet och sedan gå vidare mot hållbar konsumtion och produktion. De tre stegen är:






  — | Minskad energiefterfrågan genom effektivare konsumtion. |
| --- | --- | --- |

1.6

Genom att använda trias energetica
   (2), en modell enligt vilken effektivare energianvändning kan stimuleras i tre steg, kan arbetet inledas inom det kortsiktiga perspektivet och sedan gå vidare mot hållbar konsumtion och produktion. De tre stegen är:

—

Minskad energiefterfrågan genom effektivare konsumtion.

| — | Maximalt utnyttjande av hållbara, förnybara energikällor. |
| --- | --- |

—

Maximalt utnyttjande av hållbara, förnybara energikällor.

| — | Användning av effektiva tekniker som möjliggör användning av de fossila bränslen som finns kvar på ett renare sätt. |
| --- | --- |

—

Användning av effektiva tekniker som möjliggör användning av de fossila bränslen som finns kvar på ett renare sätt.

| 1.7 | Det krävs ett åtgärdspaket både för att genomföra dessa tre mål och för att åstadkomma en övergång till en hållbarare industriproduktion. Dessa åtgärder måste baseras på ekonomiska och strategiska beräkningar. När man gör dessa beräkningar kommer man förr eller senare till en tidpunkt när man måste välja mellan oförenliga intressen. Vi får inte undvika dessa konflikter. Det finns ibland lösningar som alla vinner på, och politiken bör alltid sträva efter sådana lösningar, men i praktiken kan de vara svåra att finna. Då måste man välja mellan att ge möjlighet till hållbar förändring och att skydda befintliga intressen, och i samband med det ta hänsyn till det naturliga samspelet mellan olika sektorer. Sådana befintliga, oförenliga intressen måste alltid fram i ljuset och diskuteras. |
| --- | --- |

1.7

Det krävs ett åtgärdspaket både för att genomföra dessa tre mål och för att åstadkomma en övergång till en hållbarare industriproduktion. Dessa åtgärder måste baseras på ekonomiska och strategiska beräkningar. När man gör dessa beräkningar kommer man förr eller senare till en tidpunkt när man måste välja mellan oförenliga intressen. Vi får inte undvika dessa konflikter. Det finns ibland lösningar som alla vinner på, och politiken bör alltid sträva efter sådana lösningar, men i praktiken kan de vara svåra att finna. Då måste man välja mellan att ge möjlighet till hållbar förändring och att skydda befintliga intressen, och i samband med det ta hänsyn till det naturliga samspelet mellan olika sektorer. Sådana befintliga, oförenliga intressen måste alltid fram i ljuset och diskuteras.

| 1.8 | Begreppet hållbarhet innebär att de ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekterna av EU:s utveckling är lika viktiga. I yttrandet kommer vi






  — | att i första hand fokusera på förnybara energikällor och strävan mot energi- och råmaterialeffektivitet (kapitel 2 och 3), |
| --- | --- | --- |

1.8

Begreppet hållbarhet innebär att de ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekterna av EU:s utveckling är lika viktiga. I yttrandet kommer vi

—

att i första hand fokusera på förnybara energikällor och strävan mot energi- och råmaterialeffektivitet (kapitel 2 och 3),

| — | att undersöka möjligheterna till hållbar utveckling i ett antal sektorer (kapitel 4), |
| --- | --- |

—

att undersöka möjligheterna till hållbar utveckling i ett antal sektorer (kapitel 4),

| — | att ta upp ett antal sociala aspekter (kapitel 5). |
| --- | --- |

—

att ta upp ett antal sociala aspekter (kapitel 5).

2.   Förnybara energikällor

2.1   Inledning

| 2.1.1 | Varje år absorberar jorden tre miljoner exajoule (EJ) solenergi. De totala reserverna av fossila bränslen uppgår till 300 000 EJ, dvs. 10 % av den totala årliga instrålningen från solen. Den totala årliga energiförbrukningen är 400 EJ. Av den energimängd på tre miljoner EJ som absorberas finns en del tillgänglig som vattenkraft (90 EJ), vindkraft (630 EJ) och biomassa (1 250 EJ). Resten finns tillgänglig som solenergi (3). Det finns alltså tillräckligt mycket hållbar energi för att täcka våra behov. Problemet är att tillvarata den. |
| --- | --- |

2.1.1

Varje år absorberar jorden tre miljoner exajoule (EJ) solenergi. De totala reserverna av fossila bränslen uppgår till 300 000 EJ, dvs. 10 % av den totala årliga instrålningen från solen. Den totala årliga energiförbrukningen är 400 EJ. Av den energimängd på tre miljoner EJ som absorberas finns en del tillgänglig som vattenkraft (90 EJ), vindkraft (630 EJ) och biomassa (1 250 EJ). Resten finns tillgänglig som solenergi (3). Det finns alltså tillräckligt mycket hållbar energi för att täcka våra behov. Problemet är att tillvarata den.

| 2.1.2 | Med tanke på kostnaderna och bristen på lämplig teknik kommer inte förnybara energikällor att kunna täcka det ökade energibehovet på kort sikt, och därför behövs andra energikällor. Fossila bränslen kan eventuellt göras ”rena” genom att man t.ex. avlägsnar koldioxiden och därefter lagrar den så att den inte släpps ut i atmosfären. Tekniken för att avskilja och lagra koldioxid utvecklas för fullt: ett dussin försöksanläggningar håller på att tas i bruk eller byggas i Europa, Nordamerika och Kina. Man kan förvänta sig att denna teknik ger positiva resultat redan 2015–2020. |
| --- | --- |

2.1.2

Med tanke på kostnaderna och bristen på lämplig teknik kommer inte förnybara energikällor att kunna täcka det ökade energibehovet på kort sikt, och därför behövs andra energikällor. Fossila bränslen kan eventuellt göras ”rena” genom att man t.ex. avlägsnar koldioxiden och därefter lagrar den så att den inte släpps ut i atmosfären. Tekniken för att avskilja och lagra koldioxid utvecklas för fullt: ett dussin försöksanläggningar håller på att tas i bruk eller byggas i Europa, Nordamerika och Kina. Man kan förvänta sig att denna teknik ger positiva resultat redan 2015–2020.

| 2.1.3 | När det gäller stödsystem för förnybara energikällor är tidsperspektivet centralt: Om stödet dras tillbaka för tidigt kan den nya branschen äventyras, om stödet ges för länge blir det inte längre effektivt. I normalfallet kan stödet fasas ut gradvis efterhand som FoU och skalfördelar medför lägre priser för tekniken. Det är också mycket viktigt att man noggrant specificerar hur stödet skall användas. Slutligen är det viktigt att stödsystemen annonseras i förväg så att näringslivet har tid på sig att förbereda sig för de nya marknadsvillkoren. |
| --- | --- |

2.1.3

När det gäller stödsystem för förnybara energikällor är tidsperspektivet centralt: Om stödet dras tillbaka för tidigt kan den nya branschen äventyras, om stödet ges för länge blir det inte längre effektivt. I normalfallet kan stödet fasas ut gradvis efterhand som FoU och skalfördelar medför lägre priser för tekniken. Det är också mycket viktigt att man noggrant specificerar hur stödet skall användas. Slutligen är det viktigt att stödsystemen annonseras i förväg så att näringslivet har tid på sig att förbereda sig för de nya marknadsvillkoren.

| 2.1.4 | Debatten om kärnkraften ökar alltmer i betydelse, vilket framgår av grönboken om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (4) och av slutsatserna från Europeiska rådets möte i mars 2006. I vissa länder är en majoritet för kärnkraft, i andra länder är majoriteten emot, huvudsakligen på grund av avfallsproblemet (5). Kärnkraften kommer emellertid att behövas under en avsevärd tid framöver för att vi skall kunna möta den kraftigt ökade efterfrågan på energi eftersom kärnkraften är en utsläppsfri energikälla och eftersom avfallsvolymen är relativt liten i förhållande till den energi som genereras. På lång sikt kan fusionsenergi utgöra en lösning på nackdelarna med fissionsenergin. |
| --- | --- |

2.1.4

Debatten om kärnkraften ökar alltmer i betydelse, vilket framgår av grönboken om en europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning (4) och av slutsatserna från Europeiska rådets möte i mars 2006. I vissa länder är en majoritet för kärnkraft, i andra länder är majoriteten emot, huvudsakligen på grund av avfallsproblemet (5). Kärnkraften kommer emellertid att behövas under en avsevärd tid framöver för att vi skall kunna möta den kraftigt ökade efterfrågan på energi eftersom kärnkraften är en utsläppsfri energikälla och eftersom avfallsvolymen är relativt liten i förhållande till den energi som genereras. På lång sikt kan fusionsenergi utgöra en lösning på nackdelarna med fissionsenergin.

| 2.1.5 | Påpekas bör att vattenkraften inte behandlas särskilt eftersom denna teknik (förutom tidvattenkraft) anses som fullt utvecklad och utbyggd. Detta innebär inte att den saknar betydelse i ett hållbarhetssammanhang. |
| --- | --- |

2.1.5

Påpekas bör att vattenkraften inte behandlas särskilt eftersom denna teknik (förutom tidvattenkraft) anses som fullt utvecklad och utbyggd. Detta innebär inte att den saknar betydelse i ett hållbarhetssammanhang.

2.2   Biomassa

| 2.2.1 | Biomassa är organiskt material från växter och träd som odlas speciellt för energiändamål. Man använder träd och snabbväxande grödor med hög avkastning per hektar. Biprodukter från jordbruket, där huvudvikten läggs på livsmedel, utnyttjas också som biomassa. Exempel på detta är halm och sockerbetsblast. Tillförsel av biomassa kan också bestå av restprodukter, t.ex. avfall från plantering och underhåll samt i hushållen, affärsföretagen och industrin. Exempel på detta är frukt-, grönsaks- och trädgårdsavfall, skogsavfall, rötslam, sågspån och kakaoskal. |
| --- | --- |

2.2.1

Biomassa är organiskt material från växter och träd som odlas speciellt för energiändamål. Man använder träd och snabbväxande grödor med hög avkastning per hektar. Biprodukter från jordbruket, där huvudvikten läggs på livsmedel, utnyttjas också som biomassa. Exempel på detta är halm och sockerbetsblast. Tillförsel av biomassa kan också bestå av restprodukter, t.ex. avfall från plantering och underhåll samt i hushållen, affärsföretagen och industrin. Exempel på detta är frukt-, grönsaks- och trädgårdsavfall, skogsavfall, rötslam, sågspån och kakaoskal.

| 2.2.2 | Biomassan kan utnyttjas till att (till en del) ersätta fossila bränslen. Den årliga förbrukningen av energi från fossila bränslen är 400 EJ. Den årliga tillgången på biomassaenergi är 1 250 EJ. Men detta innebär inte att det är möjligt med en omedelbar övergång. På basis av den tillgängliga tekniken går det i dag att producera 120 EJ energi av biomassa. Förbrukningen av biomassaenergi i världen uppgår för närvarande till 50 EJ (6). En begränsat ökad användning av biomassa som bränsle är således möjlig på kort sikt, men det krävs tekniska genombrott för att potentialen skall kunna utnyttjas. |
| --- | --- |

2.2.2

Biomassan kan utnyttjas till att (till en del) ersätta fossila bränslen. Den årliga förbrukningen av energi från fossila bränslen är 400 EJ. Den årliga tillgången på biomassaenergi är 1 250 EJ. Men detta innebär inte att det är möjligt med en omedelbar övergång. På basis av den tillgängliga tekniken går det i dag att producera 120 EJ energi av biomassa. Förbrukningen av biomassaenergi i världen uppgår för närvarande till 50 EJ (6). En begränsat ökad användning av biomassa som bränsle är således möjlig på kort sikt, men det krävs tekniska genombrott för att potentialen skall kunna utnyttjas.

| 2.2.3 | En rad olika initiativ har gett lovande resultat. I Österrike har användningen av biomassa för fjärrvärme ökat sexfaldigt, och i Sverige har man uppnått en åttafaldig ökning under de senaste tio åren. I USA baseras mer än 8 000 MW av den installerade produktionskapaciteten på utnyttjande av biomassa. I Frankrike produceras 5 % av energin för uppvärmningsändamål av biomassa. I Finland svarar bioenergin redan för 18 % av den totala energiproduktionen, och målsättningen är att öka andelen till 28 % till år 2025. I Brasilien produceras etanol i stor skala som bilbränsle, för närvarande står etanol för grovt räknat 40 % av den del av Brasiliens bränsle som inte utgörs av dieselbränsle (7). |
| --- | --- |

2.2.3

En rad olika initiativ har gett lovande resultat. I Österrike har användningen av biomassa för fjärrvärme ökat sexfaldigt, och i Sverige har man uppnått en åttafaldig ökning under de senaste tio åren. I USA baseras mer än 8 000 MW av den installerade produktionskapaciteten på utnyttjande av biomassa. I Frankrike produceras 5 % av energin för uppvärmningsändamål av biomassa. I Finland svarar bioenergin redan för 18 % av den totala energiproduktionen, och målsättningen är att öka andelen till 28 % till år 2025. I Brasilien produceras etanol i stor skala som bilbränsle, för närvarande står etanol för grovt räknat 40 % av den del av Brasiliens bränsle som inte utgörs av dieselbränsle (7).

| 2.2.4 | Att utveckla biomassan är betydelsefullt ur en rad synvinklar:






  a. | Miljöpolitiskt: Biomassans livscykel som förnybart material har neutral effekt på utsläppen av CO2 och SO2. När biomassan utnyttjas i stor skala blir det också möjligt att sluta kretsloppen för mineraler och kväve. |
| --- | --- | --- |

2.2.4

Att utveckla biomassan är betydelsefullt ur en rad synvinklar:

a.

Miljöpolitiskt: Biomassans livscykel som förnybart material har neutral effekt på utsläppen av CO2 och SO2. När biomassan utnyttjas i stor skala blir det också möjligt att sluta kretsloppen för mineraler och kväve.

| b. | Jordbrukspolitiskt: I Europa har jordbruksmark tagits ur produktion. Det beräknas att 200 miljoner hektar jordbruksmark och 10–20 miljoner hektar marginellt produktiv mark skulle kunna användas för att producera biomassa som källa till råmaterial och energi. Behovet av en mer extensiv jordbruksproduktion måste ses mot bakgrund av behovet av att bevara Europas värdefulla landskap, att uppnå EU:s mål att hejda förlusten av biologisk mångfald samt att säkerställa tillräckligt stora ytor för naturområden som måste skyddas. Det måste göras en lämplig avvägning mellan dessa olika områden. |
| --- | --- |

b.

Jordbrukspolitiskt: I Europa har jordbruksmark tagits ur produktion. Det beräknas att 200 miljoner hektar jordbruksmark och 10–20 miljoner hektar marginellt produktiv mark skulle kunna användas för att producera biomassa som källa till råmaterial och energi. Behovet av en mer extensiv jordbruksproduktion måste ses mot bakgrund av behovet av att bevara Europas värdefulla landskap, att uppnå EU:s mål att hejda förlusten av biologisk mångfald samt att säkerställa tillräckligt stora ytor för naturområden som måste skyddas. Det måste göras en lämplig avvägning mellan dessa olika områden.

| c. | Socialpolitiskt: Globalt sett skapas elva nya arbetstillfällen för varje megawatt installerad produktionskapacitet. Om användningen av biomassa som energikälla i Europa ökade från 4 % av energibehoven 2003 till omkring 10 % år 2010 (8) skulle det innebära 160 000 nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

c.

Socialpolitiskt: Globalt sett skapas elva nya arbetstillfällen för varje megawatt installerad produktionskapacitet. Om användningen av biomassa som energikälla i Europa ökade från 4 % av energibehoven 2003 till omkring 10 % år 2010 (8) skulle det innebära 160 000 nya arbetstillfällen.

| d. | Regionalpolitiskt: Biomassa kan användas som decentraliserad energikälla, där energin produceras nära produktionsplatsen i småskaliga kraftanläggningar. Detta kan inverka positivt på den sociala stabiliteten på regional nivå, särskilt i ekonomiskt eftersatta områden. |
| --- | --- |

d.

Regionalpolitiskt: Biomassa kan användas som decentraliserad energikälla, där energin produceras nära produktionsplatsen i småskaliga kraftanläggningar. Detta kan inverka positivt på den sociala stabiliteten på regional nivå, särskilt i ekonomiskt eftersatta områden.

| e. | När det gäller skyldigheten att producera miljövänlig el: Ett EU-direktiv ålägger de europeiska elproducenterna att producera en viss procentandel av elektriciteten på grundval av förnybar energi. Denna procentandel varierar mellan länderna men ökar i en jämn takt. Straffavgifter (eller indraget stöd) blir följden om den fastställda procentandelen inte respekteras. Det är klart att den elproduktion som bygger på förbränning av enbart biomassa eller biomassa kombinerad med kol i hög grad kommer att bidra till att målen rörande miljövänlig el kan uppfyllas. |
| --- | --- |

e.

När det gäller skyldigheten att producera miljövänlig el: Ett EU-direktiv ålägger de europeiska elproducenterna att producera en viss procentandel av elektriciteten på grundval av förnybar energi. Denna procentandel varierar mellan länderna men ökar i en jämn takt. Straffavgifter (eller indraget stöd) blir följden om den fastställda procentandelen inte respekteras. Det är klart att den elproduktion som bygger på förbränning av enbart biomassa eller biomassa kombinerad med kol i hög grad kommer att bidra till att målen rörande miljövänlig el kan uppfyllas.

2.3   Vindkraft

| 2.3.1 | På global nivå motsvarar vindkraftens teoretiska potential mer än de dubbla beräknade elbehoven år 2020. Denna potential, och dess kontinuerligt förbättrade konkurrensläge till följd av tekniska framsteg, gör vindkraften till en avgörande ersättning för fossila bränslen. Den kan aldrig täcka alla behov på grund av att tillgången fluktuerar. |
| --- | --- |

2.3.1

På global nivå motsvarar vindkraftens teoretiska potential mer än de dubbla beräknade elbehoven år 2020. Denna potential, och dess kontinuerligt förbättrade konkurrensläge till följd av tekniska framsteg, gör vindkraften till en avgörande ersättning för fossila bränslen. Den kan aldrig täcka alla behov på grund av att tillgången fluktuerar.

| 2.3.2 | Under de senaste decennierna har det skett en dramatisk ökning av den installerade kraftproduktionskapaciteten för vindkraft. De kommersiella turbinernas kapacitet har ökat från 10 KW (5 m rotordiameter) till över 4 500 KW (över 120 m rotordiameter) (9). Under de senaste åtta åren har den installerade genereringskapaciteten för vindkraft haft en årlig tillväxttakt på över 30 % (10). Enligt prognoser från Europeiska vindkraftföreningen (EWEA) kommer den totala vindkraftkapaciteten att vara tillräcklig för att täcka 12 % av elbehovet år 2020. Det innebär att vindkraftkapaciteten ökar från 31 GW i slutet av 2002 till 1 260 GW år 2020, en tillväxt på 23 % om året. De marknadsledande länderna och de största exportörerna är Storbritannien, Danmark och Tyskland, och de viktigaste exportmarknaderna är Kina, Indien och Brasilien. I Kina, där vindkraftindustrin växer snabbt, kommer läget att förändras. Jämfört med 2004 ökade antalet tillverkare i Kina med 60 % under 2005. Detta betyder att vindkraftindustrin i EU kan komma att drabbas av samma utveckling som solenergiindustrin och förlora stora marknadsandelar till sina kinesiska konkurrenter. |
| --- | --- |

2.3.2

Under de senaste decennierna har det skett en dramatisk ökning av den installerade kraftproduktionskapaciteten för vindkraft. De kommersiella turbinernas kapacitet har ökat från 10 KW (5 m rotordiameter) till över 4 500 KW (över 120 m rotordiameter) (9). Under de senaste åtta åren har den installerade genereringskapaciteten för vindkraft haft en årlig tillväxttakt på över 30 % (10). Enligt prognoser från Europeiska vindkraftföreningen (EWEA) kommer den totala vindkraftkapaciteten att vara tillräcklig för att täcka 12 % av elbehovet år 2020. Det innebär att vindkraftkapaciteten ökar från 31 GW i slutet av 2002 till 1 260 GW år 2020, en tillväxt på 23 % om året. De marknadsledande länderna och de största exportörerna är Storbritannien, Danmark och Tyskland, och de viktigaste exportmarknaderna är Kina, Indien och Brasilien. I Kina, där vindkraftindustrin växer snabbt, kommer läget att förändras. Jämfört med 2004 ökade antalet tillverkare i Kina med 60 % under 2005. Detta betyder att vindkraftindustrin i EU kan komma att drabbas av samma utveckling som solenergiindustrin och förlora stora marknadsandelar till sina kinesiska konkurrenter.

| 2.3.3 | Vindkraftsektorn är fortfarande i viss utsträckning beroende av olika stödinsatser. Den mest betydelsefulla är det pris som producenterna får för den energi som de säljer till kraftnätet, sammantaget med vissheten att prisnivån är garanterad för de kommande tio till tjugo åren. Tack vare dessa åtgärder i några medlemsstater befinner sig vindkraftsektorn i snabb tillväxt. Nackdelen är att dessa åtgärder leder till stora, centraliserade vindkraftsparker som ger stora vinster, i stället för ett finmaskigt nät av små, decentraliserade vindkraftverk. Allmänna opinionen vänder sig mot denna storskaliga företeelse i allt högre grad. Det är givet att vindkraften till syvende och sist måste kunna bära sig utan bidrag och särskilda inmatningstaxor. |
| --- | --- |

2.3.3

Vindkraftsektorn är fortfarande i viss utsträckning beroende av olika stödinsatser. Den mest betydelsefulla är det pris som producenterna får för den energi som de säljer till kraftnätet, sammantaget med vissheten att prisnivån är garanterad för de kommande tio till tjugo åren. Tack vare dessa åtgärder i några medlemsstater befinner sig vindkraftsektorn i snabb tillväxt. Nackdelen är att dessa åtgärder leder till stora, centraliserade vindkraftsparker som ger stora vinster, i stället för ett finmaskigt nät av små, decentraliserade vindkraftverk. Allmänna opinionen vänder sig mot denna storskaliga företeelse i allt högre grad. Det är givet att vindkraften till syvende och sist måste kunna bära sig utan bidrag och särskilda inmatningstaxor.

| 2.3.4 | Satsningen på forskning och utveckling måste öka för att förbättra vindkraftens konkurrensposition ytterligare. Man måste också hela tiden uppmärksamma de rättsliga riktlinjerna och de politiska målen. Andra större utmaningar består i att utveckla nya lokaliseringsplatser för vindkraftsparker till havs och eliminera osäkerheten om genomförandet av vindkraften. |
| --- | --- |

2.3.4

Satsningen på forskning och utveckling måste öka för att förbättra vindkraftens konkurrensposition ytterligare. Man måste också hela tiden uppmärksamma de rättsliga riktlinjerna och de politiska målen. Andra större utmaningar består i att utveckla nya lokaliseringsplatser för vindkraftsparker till havs och eliminera osäkerheten om genomförandet av vindkraften.

| 2.3.5 | Att utveckla vindkraften är betydelsefullt ur en rad synvinklar:






  a. | Miljöpolitiskt: Vindkraften är en ren energiform utan utsläpp av CO2 eller andra föroreningar. Tillgången fluktuerar men är ofantligt stor. |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Att utveckla vindkraften är betydelsefullt ur en rad synvinklar:

a.

Miljöpolitiskt: Vindkraften är en ren energiform utan utsläpp av CO2 eller andra föroreningar. Tillgången fluktuerar men är ofantligt stor.

| b. | Socialpolitiskt: År 2002 bidrog vindkraften till sysselsättningen med i storleksordningen 20 arbetstillfällen per megawatt installerad kapacitet. Men som en effekt av att kunnandet ökar inom design, tillverkning och installation av turbiner ökar inte sysselsättningen proportionellt, och sysselsättningseffekten beräknas sjunka till 9,8 jobb per megawatt installerad kapacitet år 2020. Det innebär att sysselsättningen inom vindkraftsbranschen kommer att öka från omkring 114 000 arbetstillfällen till omkring 1,47 miljoner år 2020 (11). |
| --- | --- |

b.

Socialpolitiskt: År 2002 bidrog vindkraften till sysselsättningen med i storleksordningen 20 arbetstillfällen per megawatt installerad kapacitet. Men som en effekt av att kunnandet ökar inom design, tillverkning och installation av turbiner ökar inte sysselsättningen proportionellt, och sysselsättningseffekten beräknas sjunka till 9,8 jobb per megawatt installerad kapacitet år 2020. Det innebär att sysselsättningen inom vindkraftsbranschen kommer att öka från omkring 114 000 arbetstillfällen till omkring 1,47 miljoner år 2020 (11).

| c. | Regionalpolitiskt: Tack vare stödordningarna utvecklas stora centraliserade vindkraftsparker. På grund av sin lönsamhet är de mycket attraktiva för investerare. Den allmänna opinionen är emot denna utveckling eftersom den förespråkar ett finmaskigt nät av små, decentraliserade vindkraftverk. |
| --- | --- |

c.

Regionalpolitiskt: Tack vare stödordningarna utvecklas stora centraliserade vindkraftsparker. På grund av sin lönsamhet är de mycket attraktiva för investerare. Den allmänna opinionen är emot denna utveckling eftersom den förespråkar ett finmaskigt nät av små, decentraliserade vindkraftverk.

2.4   Solenergi

| 2.4.1 | Det finns två sätt att utnyttja solenergin: för uppvärmning och varmvatten samt för att producera elektricitet (12). Soluppvärmningssystemen är relativt enkla och billiga, och används redan i många länder. |
| --- | --- |

2.4.1

Det finns två sätt att utnyttja solenergin: för uppvärmning och varmvatten samt för att producera elektricitet (12). Soluppvärmningssystemen är relativt enkla och billiga, och används redan i många länder.

| 2.4.2 | Huvudskälet till att sikta på storskaligt utnyttjande av solenergin är att den är outtömlig. Den har en ofantlig potential på global nivå och är mycket miljövänlig förutsatt att dess design och konstruktion är väl genomtänkt. |
| --- | --- |

2.4.2

Huvudskälet till att sikta på storskaligt utnyttjande av solenergin är att den är outtömlig. Den har en ofantlig potential på global nivå och är mycket miljövänlig förutsatt att dess design och konstruktion är väl genomtänkt.

| 2.4.3 | Solenergin kan exploateras nästan överallt i världen på många olika sätt: från mycket små system i perifera områden i form av solpaneler på hustaken, till större solkraftverk. |
| --- | --- |

2.4.3

Solenergin kan exploateras nästan överallt i världen på många olika sätt: från mycket små system i perifera områden i form av solpaneler på hustaken, till större solkraftverk.

| 2.4.4 | Solvärmesystem används allmänt. Den största marknaden för dessa system är Kina, huvudsakligen för att infrastrukturen för gas- och eldistribution saknas på landsbygden. I sådana fall är solenergin den effektivaste lösningen. En annan stor marknad är Turkiet. Mellan 2001 och 2004 ökade försäljningen av solpaneler i hela världen med 10–15 % per år. Kina tog 78 % av den totala världsproduktionen och Turkiet 5,5 %. |
| --- | --- |

2.4.4

Solvärmesystem används allmänt. Den största marknaden för dessa system är Kina, huvudsakligen för att infrastrukturen för gas- och eldistribution saknas på landsbygden. I sådana fall är solenergin den effektivaste lösningen. En annan stor marknad är Turkiet. Mellan 2001 och 2004 ökade försäljningen av solpaneler i hela världen med 10–15 % per år. Kina tog 78 % av den totala världsproduktionen och Turkiet 5,5 %.

| 2.4.5 | I Europa är Tyskland, Österrike, Spanien och Grekland viktigare marknader för soluppvärmningssystem. De tyska och österrikiska regeringarna erbjuder ekonomiska incitament för att installera sådana system. I vissa spanska regioner är det obligatoriskt att installera sådana system i nya byggnader. Till följd av dessa stödåtgärder är Tyskland och Österrike de klart största producenterna av soluppvärmningssystem i Europa, och de svarar för 75 % av den europeiska produktionen. Detta förbleknar emellertid i jämförelse med produktionen av sådana system i Kina. Europa har producerat 0,8 miljoner m2 och Kina 12 miljoner m2. Huvudskälet är att den kinesiska regeringen tidigt erkände soluppvärmningens betydelse och stimulerade produktionen av dessa system med ett spektrum av åtgärder i sina femårsplaner. |
| --- | --- |

2.4.5

I Europa är Tyskland, Österrike, Spanien och Grekland viktigare marknader för soluppvärmningssystem. De tyska och österrikiska regeringarna erbjuder ekonomiska incitament för att installera sådana system. I vissa spanska regioner är det obligatoriskt att installera sådana system i nya byggnader. Till följd av dessa stödåtgärder är Tyskland och Österrike de klart största producenterna av soluppvärmningssystem i Europa, och de svarar för 75 % av den europeiska produktionen. Detta förbleknar emellertid i jämförelse med produktionen av sådana system i Kina. Europa har producerat 0,8 miljoner m2 och Kina 12 miljoner m2. Huvudskälet är att den kinesiska regeringen tidigt erkände soluppvärmningens betydelse och stimulerade produktionen av dessa system med ett spektrum av åtgärder i sina femårsplaner.

| 2.4.6 | Trots att den är outtömlig svarar den solenergiproducerade elektriciteten bara för en liten andel av våra behov. Det beror på att kostnaderna för solkraften fortfarande är betydligt högre än för el från gas- eller koldrivna kraftverk. För att bryta den onda cirkeln med solenergins låga användningsgrad och höga priser bör den utnyttjas så mycket som möjligt. Detta leder till betydande stordriftsfördelar inom produktions- och installationsfaserna. Först då går det att förnya och förbättra tekniken ytterligare. |
| --- | --- |

2.4.6

Trots att den är outtömlig svarar den solenergiproducerade elektriciteten bara för en liten andel av våra behov. Det beror på att kostnaderna för solkraften fortfarande är betydligt högre än för el från gas- eller koldrivna kraftverk. För att bryta den onda cirkeln med solenergins låga användningsgrad och höga priser bör den utnyttjas så mycket som möjligt. Detta leder till betydande stordriftsfördelar inom produktions- och installationsfaserna. Först då går det att förnya och förbättra tekniken ytterligare.

| 2.4.7 | Det är också fallet att elenergiproduktion med relativt små enheter med varierande uttag (beroende på solskenet) förutsätter en annan energisyn än hittills. Övergången till solenergi är ett projekt på medellång sikt, men det är mycket viktigt att utvecklingen inom sektorn ges starkt stöd. |
| --- | --- |

2.4.7

Det är också fallet att elenergiproduktion med relativt små enheter med varierande uttag (beroende på solskenet) förutsätter en annan energisyn än hittills. Övergången till solenergi är ett projekt på medellång sikt, men det är mycket viktigt att utvecklingen inom sektorn ges starkt stöd.

| 2.4.8 | Marknaden för solceller växer snabbt, men det finns i praktiken bara tre större marknader, nämligen Japan, Tyskland och Kalifornien. Dessa tre områden svarar för 80 % av världsproduktionen av solenergisystem. Produktionen uppmuntras genom höga bidrag och genom att hushållen får bra betalt för den el som produceras på detta sätt. Världens produktion av solceller 2004 motsvarade en genereringskapacitet på 1 150 MW. Om detta läggs till de ungefär 3 000 MW genereringskapacitet som redan fanns installerad i slutet av 2003 betyder det att den totala kapaciteten ökade till omkring 4 500 MW år 2005. |
| --- | --- |

2.4.8

Marknaden för solceller växer snabbt, men det finns i praktiken bara tre större marknader, nämligen Japan, Tyskland och Kalifornien. Dessa tre områden svarar för 80 % av världsproduktionen av solenergisystem. Produktionen uppmuntras genom höga bidrag och genom att hushållen får bra betalt för den el som produceras på detta sätt. Världens produktion av solceller 2004 motsvarade en genereringskapacitet på 1 150 MW. Om detta läggs till de ungefär 3 000 MW genereringskapacitet som redan fanns installerad i slutet av 2003 betyder det att den totala kapaciteten ökade till omkring 4 500 MW år 2005.

| 2.4.9 | Den japanska marknaden skapades 1994 genom ett stödprogram med 50-procentiga bidrag. Stödet sänktes med 5 % per år, och 2004 var programmets sista år med 5-procentigt bidrag. Eftersom programmet skapade en betydande efterfrågan kunde det japanska näringslivet dra nytta av stordriftsfördelar. Priserna sjönk årligen med 5 %, så att konsumentpriserna blev stabila. Trots att bidragen inte längre är tillgängliga fortsätter marknaden att växa med omkring 20 % om året. Denna stabila efterfrågan har gjort det möjligt för japanska företag att investera i FoU och i ny tillverkningsteknik. Till följd av detta svarar Japan i dag för omkring 53 % av världsmarknaden. |
| --- | --- |

2.4.9

Den japanska marknaden skapades 1994 genom ett stödprogram med 50-procentiga bidrag. Stödet sänktes med 5 % per år, och 2004 var programmets sista år med 5-procentigt bidrag. Eftersom programmet skapade en betydande efterfrågan kunde det japanska näringslivet dra nytta av stordriftsfördelar. Priserna sjönk årligen med 5 %, så att konsumentpriserna blev stabila. Trots att bidragen inte längre är tillgängliga fortsätter marknaden att växa med omkring 20 % om året. Denna stabila efterfrågan har gjort det möjligt för japanska företag att investera i FoU och i ny tillverkningsteknik. Till följd av detta svarar Japan i dag för omkring 53 % av världsmarknaden.

| 2.4.10 | Tyskland har genomgått en likartad process, men med omkring fem års eftersläpning med början 1999. En kombination av lågräntelån, bidrag och stabila priser för el som levereras till nätet har resulterat i att solcellsmarknaden har haft snabb tillväxt. Redan 2001 gick Tyskland om USA i fråga om installerad kapacitet. De lokala producenterna utvecklades, och nu kommer hälften av den europeiska produktionen (13 % av världsproduktionen) från Tyskland. Lanseringen av ett nytt stödprogram 2004, med stabila elpriser som garanteras för de kommande 20 åren, har gett processen ny drivkraft. Den tyska marknaden är i dag den mest snabbväxande i världen, med cirka 40 % åren 2004 och 2005. Denna inhemska efterfrågan gör det möjligt för de tyska tillverkarna att utveckla produktionen och lokalisera den till exportmarknaderna när hemmamarknaden börjar bli mättad. |
| --- | --- |

2.4.10

Tyskland har genomgått en likartad process, men med omkring fem års eftersläpning med början 1999. En kombination av lågräntelån, bidrag och stabila priser för el som levereras till nätet har resulterat i att solcellsmarknaden har haft snabb tillväxt. Redan 2001 gick Tyskland om USA i fråga om installerad kapacitet. De lokala producenterna utvecklades, och nu kommer hälften av den europeiska produktionen (13 % av världsproduktionen) från Tyskland. Lanseringen av ett nytt stödprogram 2004, med stabila elpriser som garanteras för de kommande 20 åren, har gett processen ny drivkraft. Den tyska marknaden är i dag den mest snabbväxande i världen, med cirka 40 % åren 2004 och 2005. Denna inhemska efterfrågan gör det möjligt för de tyska tillverkarna att utveckla produktionen och lokalisera den till exportmarknaderna när hemmamarknaden börjar bli mättad.

| 2.4.11 | Att utveckla solenergin är betydelsefullt ur en rad synvinklar:






  a. | Miljöpolitiskt: Solenergin är en ren energiform utan utsläpp av CO2 eller andra föroreningar. Den har en enorm potential eftersom jorden varje år absorberar tre miljoner exajoule (EJ) solenergi. Som en jämförelse kan nämnas att de totala reserverna av fossila bränslen uppskattas till 300 000 EJ. |
| --- | --- | --- |

2.4.11

Att utveckla solenergin är betydelsefullt ur en rad synvinklar:

a.

Miljöpolitiskt: Solenergin är en ren energiform utan utsläpp av CO2 eller andra föroreningar. Den har en enorm potential eftersom jorden varje år absorberar tre miljoner exajoule (EJ) solenergi. Som en jämförelse kan nämnas att de totala reserverna av fossila bränslen uppskattas till 300 000 EJ.

| b. | Socialpolitiskt: Utvecklingen av solenergin kommer att skapa arbetstillfällen inom konstruktion, vidareutveckling, tillverkning och installation av solenergisystem. Å andra sidan kommer arbetstillfällen att gå förlorade eftersom det kommer att behövas färre stora centraliserade kraftanläggningar. |
| --- | --- |

b.

Socialpolitiskt: Utvecklingen av solenergin kommer att skapa arbetstillfällen inom konstruktion, vidareutveckling, tillverkning och installation av solenergisystem. Å andra sidan kommer arbetstillfällen att gå förlorade eftersom det kommer att behövas färre stora centraliserade kraftanläggningar.

| c. | Regionalpolitiskt: Solvärme kan användas i avlägsna, fattiga områden som saknar infrastruktur för energidistribution. Den är en billig lösning för uppvärmning och varmvattenförsörjning. |
| --- | --- |

c.

Regionalpolitiskt: Solvärme kan användas i avlägsna, fattiga områden som saknar infrastruktur för energidistribution. Den är en billig lösning för uppvärmning och varmvattenförsörjning.

2.5   Geotermisk energi

| 2.5.1 | Geometrisk energi kan användas i form av värmepumpar för uppvärmning och kylning av byggnader. Dessa pumpar förbrukar bara en bråkdel av den gas- eller elkvantitet som konventionella värme/kylsystem använder. Energin till uppvärmning (eller kylning) hämtas från miljön (luften, vattnet eller marken) (13). |
| --- | --- |

2.5.1

Geometrisk energi kan användas i form av värmepumpar för uppvärmning och kylning av byggnader. Dessa pumpar förbrukar bara en bråkdel av den gas- eller elkvantitet som konventionella värme/kylsystem använder. Energin till uppvärmning (eller kylning) hämtas från miljön (luften, vattnet eller marken) (13).

| 2.5.2 | De största marknaderna för värmepumpar är USA, Japan och Sverige, som tillsammans svarar för 76 % av den totala installerade kapaciteten. De följs av Kina, Frankrike, Tyskland, Schweiz och Österrike. Den europeiska marknaden har växt från 40 000 enheter år 1997 till 123 000 enheter 2004. Den totala marknaden växte med 18 % år 2004. Tillverkning och installation av värmepumpar koncentreras till länder där staten har erbjudit starka ekonomiska och andra incitament. |
| --- | --- |

2.5.2

De största marknaderna för värmepumpar är USA, Japan och Sverige, som tillsammans svarar för 76 % av den totala installerade kapaciteten. De följs av Kina, Frankrike, Tyskland, Schweiz och Österrike. Den europeiska marknaden har växt från 40 000 enheter år 1997 till 123 000 enheter 2004. Den totala marknaden växte med 18 % år 2004. Tillverkning och installation av värmepumpar koncentreras till länder där staten har erbjudit starka ekonomiska och andra incitament.

| 2.5.3 | Sverige är ett bra exempel på detta angreppssätt. Svenska staten har uppmuntrat användning av värmepumpar sedan 1990-talet, med åtgärder som direkt ekonomiskt stöd, skatteförmåner och marknadsföringsinsatser. Men ny lagstiftning för byggsektorn som föreskriver detaljerade temperaturkrav på uppvärmningssystemen har också bidragit till tillväxten i utnyttjandet av värmepumpar. |
| --- | --- |

2.5.3

Sverige är ett bra exempel på detta angreppssätt. Svenska staten har uppmuntrat användning av värmepumpar sedan 1990-talet, med åtgärder som direkt ekonomiskt stöd, skatteförmåner och marknadsföringsinsatser. Men ny lagstiftning för byggsektorn som föreskriver detaljerade temperaturkrav på uppvärmningssystemen har också bidragit till tillväxten i utnyttjandet av värmepumpar.

| 2.5.4 | På detta sätt skapades en marknad i Sverige för tillverkning av värmepumpar. Landet har nu en etablerad värmepumpsindustri, med tre större aktörer på världsmarknaden och 50 % av den europeiska efterfrågan. Den svenska värmepumpsmarknaden är självbärande i dag. Antalet värmepumpar i bruk ökar stadigt, även utan statliga stödåtgärder. Över 90 % av de nya byggnaderna i Sverige utrustas nu med värmepump. |
| --- | --- |

2.5.4

På detta sätt skapades en marknad i Sverige för tillverkning av värmepumpar. Landet har nu en etablerad värmepumpsindustri, med tre större aktörer på världsmarknaden och 50 % av den europeiska efterfrågan. Den svenska värmepumpsmarknaden är självbärande i dag. Antalet värmepumpar i bruk ökar stadigt, även utan statliga stödåtgärder. Över 90 % av de nya byggnaderna i Sverige utrustas nu med värmepump.

| 2.5.5 | En liknande utveckling har skett i Österrike, där regionmyndigheterna har ställt bidrag till förfogande som motsvarar 30 % av kostnaden för inköp och installation av värmepumpar. Österrike har nu sju tillverkare av värmepumpar. I båda länderna var det kombinationen av direkt ekonomiskt stöd, byggbestämmelser och marknadsföring som åstadkom att en värmepumpsindustri kunde utvecklas som nu kan fungera utan stöd. |
| --- | --- |

2.5.5

En liknande utveckling har skett i Österrike, där regionmyndigheterna har ställt bidrag till förfogande som motsvarar 30 % av kostnaden för inköp och installation av värmepumpar. Österrike har nu sju tillverkare av värmepumpar. I båda länderna var det kombinationen av direkt ekonomiskt stöd, byggbestämmelser och marknadsföring som åstadkom att en värmepumpsindustri kunde utvecklas som nu kan fungera utan stöd.

| 2.5.6 | Att utveckla den geotermiska energin är betydelsefullt ur en rad synvinklar:






  a. | Miljöpolitiskt: Den geotermiska energin är en outtömlig, ren och energisnål kraftkälla. Den har en enorm potential eftersom de yttersta 6 km av jordskorpan innehåller en energimängd som är upp till 50 000 gånger större än alla kända olje- och gasreserver i världen (14). |
| --- | --- | --- |

2.5.6

Att utveckla den geotermiska energin är betydelsefullt ur en rad synvinklar:

a.

Miljöpolitiskt: Den geotermiska energin är en outtömlig, ren och energisnål kraftkälla. Den har en enorm potential eftersom de yttersta 6 km av jordskorpan innehåller en energimängd som är upp till 50 000 gånger större än alla kända olje- och gasreserver i världen (14).

| b. | Socialpolitiskt: Utvecklingen av den geotermiska energin kommer att skapa arbetstillfällen inom konstruktion, vidareutveckling, tillverkning och installation av system för geotermisk energi. Å andra sidan kommer arbetstillfällen att gå förlorade eftersom det kommer att behövas färre stora centraliserade kraftanläggningar. |
| --- | --- |

b.

Socialpolitiskt: Utvecklingen av den geotermiska energin kommer att skapa arbetstillfällen inom konstruktion, vidareutveckling, tillverkning och installation av system för geotermisk energi. Å andra sidan kommer arbetstillfällen att gå förlorade eftersom det kommer att behövas färre stora centraliserade kraftanläggningar.

| c. | Regionalpolitiskt: Den geotermiska energin erbjuder människor i avlägset belägna områden utan infrastruktur för energidistribution en billig lösning för deras egna behov av uppvärmning och varmvatten. Det krävs elektricitet för att utvinna geotermisk energi, men betydligt mindre än vad som krävs för direktuppvärmning och varmvattenförsörjning. |
| --- | --- |

c.

Regionalpolitiskt: Den geotermiska energin erbjuder människor i avlägset belägna områden utan infrastruktur för energidistribution en billig lösning för deras egna behov av uppvärmning och varmvatten. Det krävs elektricitet för att utvinna geotermisk energi, men betydligt mindre än vad som krävs för direktuppvärmning och varmvattenförsörjning.

3.   Effektivt råvaruutnyttjande

| 3.1 | Det är inte bara energin från fossila bränslen som är ändlig, det gäller även reserverna av metall- och mineralråvaror och biologiska råvaror till industriproduktionen (15). I den industrialiserade världen utnyttjas råvarorna extensivt. 20 % av världens befolkning förbrukar mer än 80 % av alla råvaror. |
| --- | --- |

3.1

Det är inte bara energin från fossila bränslen som är ändlig, det gäller även reserverna av metall- och mineralråvaror och biologiska råvaror till industriproduktionen (15). I den industrialiserade världen utnyttjas råvarorna extensivt. 20 % av världens befolkning förbrukar mer än 80 % av alla råvaror.

| 3.2 | Detta konsumtionsmönster är oförenligt med ett hållbart utnyttjande av de naturtillgångar som vi förfogar över. På basis av antagandet att reserverna av råvaror är vårt gemensamma arv och att den nuvarande och framtida tillgången till dem är en allmän och oförytterlig rättighet, måste Europa reducera sitt råvaruutnyttjande med en faktor 4 till 2050 och en faktor 10 till år 2080 (16). EESK ser positivt på initiativen på detta område, såsom avmaterialiseringen och den miljötekniska handlingsplanen. |
| --- | --- |

3.2

Detta konsumtionsmönster är oförenligt med ett hållbart utnyttjande av de naturtillgångar som vi förfogar över. På basis av antagandet att reserverna av råvaror är vårt gemensamma arv och att den nuvarande och framtida tillgången till dem är en allmän och oförytterlig rättighet, måste Europa reducera sitt råvaruutnyttjande med en faktor 4 till 2050 och en faktor 10 till år 2080 (16). EESK ser positivt på initiativen på detta område, såsom avmaterialiseringen och den miljötekniska handlingsplanen.

| 3.3 | Sist och slutligen innebär alla produkter skador på miljön, antingen under produktionen, användningen eller kvittblivningen i slutet av deras livscykel. Cykeln har många faser: utvinning av råmaterial, design, produktion, montering, marknadsföring, distribution, försäljning, konsumtion och kvittblivning. I varje skede är olika aktörer inblandade: designers, producenter, handelsledet, konsumenterna, och så vidare. En integrerad produktionspolicy är ett försök att förbättra samordningen av dessa faser (exempelvis genom att ta hänsyn till bästa möjliga återvinning på designstadiet) för att förbättra produktens miljöegenskaper under hela dess livscykel. |
| --- | --- |

3.3

Sist och slutligen innebär alla produkter skador på miljön, antingen under produktionen, användningen eller kvittblivningen i slutet av deras livscykel. Cykeln har många faser: utvinning av råmaterial, design, produktion, montering, marknadsföring, distribution, försäljning, konsumtion och kvittblivning. I varje skede är olika aktörer inblandade: designers, producenter, handelsledet, konsumenterna, och så vidare. En integrerad produktionspolicy är ett försök att förbättra samordningen av dessa faser (exempelvis genom att ta hänsyn till bästa möjliga återvinning på designstadiet) för att förbättra produktens miljöegenskaper under hela dess livscykel.

| 3.4 | I och med att så många olika produkter och aktörer är inblandade går det inte att utforma en enhetlig åtgärd som löser alla problem. Det krävs ett helt sortiment av policyinstrument, både frivilliga och bindande. Instrumenten måste användas i nära samarbete med de offentliga och privata sektorerna och med det civila samhället. |
| --- | --- |

3.4

I och med att så många olika produkter och aktörer är inblandade går det inte att utforma en enhetlig åtgärd som löser alla problem. Det krävs ett helt sortiment av policyinstrument, både frivilliga och bindande. Instrumenten måste användas i nära samarbete med de offentliga och privata sektorerna och med det civila samhället.

| 3.5 | Konsumentorganisationerna bör också ha en mer uppmuntrande och stödjande roll än hittills. Fram till i dag har många av dessa organisationer i huvudsak koncentrerat sig på att få fram bästa möjliga produkt till lägsta möjliga pris. Detta innebär i praktiken att produktionen inte sker på hållbarast möjliga sätt. |
| --- | --- |

3.5

Konsumentorganisationerna bör också ha en mer uppmuntrande och stödjande roll än hittills. Fram till i dag har många av dessa organisationer i huvudsak koncentrerat sig på att få fram bästa möjliga produkt till lägsta möjliga pris. Detta innebär i praktiken att produktionen inte sker på hållbarast möjliga sätt.

3.6   Kraftvärmeteknik

| 3.6.1 | Att utnyttja den värme som produceras i elproduktionsprocessen innebär radikalt förbättrad effektivitet i energiutnyttjandet, trots de tekniska begränsningar som beror på avståndet mellan platsen där värmen produceras (industrianläggningar) och platsen där den konsumeras (i hemmet), och som gör att mycket energi går förlorad. Mikroanläggningar för kraftvärme kan främst användas för uppvärmning av en byggnad med el som biprodukt. Alternativa produkter kan konfigureras för i första hand elbehov med uppvärmning som biprodukt. Hittills har försäljningen mest bestått i mikroanläggningar för kraftvärme med värme som huvudsyfte, men bränsleceller konfigureras oftare för att tillgodose behovet av el. |
| --- | --- |

3.6.1

Att utnyttja den värme som produceras i elproduktionsprocessen innebär radikalt förbättrad effektivitet i energiutnyttjandet, trots de tekniska begränsningar som beror på avståndet mellan platsen där värmen produceras (industrianläggningar) och platsen där den konsumeras (i hemmet), och som gör att mycket energi går förlorad. Mikroanläggningar för kraftvärme kan främst användas för uppvärmning av en byggnad med el som biprodukt. Alternativa produkter kan konfigureras för i första hand elbehov med uppvärmning som biprodukt. Hittills har försäljningen mest bestått i mikroanläggningar för kraftvärme med värme som huvudsyfte, men bränsleceller konfigureras oftare för att tillgodose behovet av el.

| 3.6.2 | Kraftvärmetekniken kan kringgå denna begränsning och erbjuder samtidigt en ekonomisk utmaning för det europeiska näringslivet. Kraftvärmen utnyttjas i huvudsak för att värma upp bostäder och butiker, och den producerar el som biprodukt. Tekniken introducerades 1997, och år 2004 hade omkring 24 000 enheter installerats. Tekniken kan utnyttja olika energikällor. Den som är mest lovande är vätetekniken (bränsleceller), men den måste först utvecklas ytterligare. |
| --- | --- |

3.6.2

Kraftvärmetekniken kan kringgå denna begränsning och erbjuder samtidigt en ekonomisk utmaning för det europeiska näringslivet. Kraftvärmen utnyttjas i huvudsak för att värma upp bostäder och butiker, och den producerar el som biprodukt. Tekniken introducerades 1997, och år 2004 hade omkring 24 000 enheter installerats. Tekniken kan utnyttja olika energikällor. Den som är mest lovande är vätetekniken (bränsleceller), men den måste först utvecklas ytterligare.

| 3.6.3 | Tack vare bidrag till slutanvändarna av kraftvärmeanläggningar har Japan gjort de största framstegen med att utveckla tekniken, delvis på grund av att bränsleceller ges starkt stöd av bilindustrin där. Japanska staten vill att landets näringsliv skall utveckla en ledarposition inom bränslecellstekniken, precis som det redan gjort inom solenergin. Därför stöder och finansierar Japan forskning och utveckling, och erbjuder även bidrag till slutanvändarnas inköp i ett tidigt skede av marknadsutvecklingen. |
| --- | --- |

3.6.3

Tack vare bidrag till slutanvändarna av kraftvärmeanläggningar har Japan gjort de största framstegen med att utveckla tekniken, delvis på grund av att bränsleceller ges starkt stöd av bilindustrin där. Japanska staten vill att landets näringsliv skall utveckla en ledarposition inom bränslecellstekniken, precis som det redan gjort inom solenergin. Därför stöder och finansierar Japan forskning och utveckling, och erbjuder även bidrag till slutanvändarnas inköp i ett tidigt skede av marknadsutvecklingen.

| 3.6.4 | Att utveckla kraftvärmetekniken är betydelsefullt ur en rad synvinklar:






  a. | Miljöpolitiskt: Den är en billig och energisnål energikälla. Dessutom är den mycket ren. Varmvatten och el från kraftvärme minskar utsläppen av CO2 med 20 %. |
| --- | --- | --- |

3.6.4

Att utveckla kraftvärmetekniken är betydelsefullt ur en rad synvinklar:

a.

Miljöpolitiskt: Den är en billig och energisnål energikälla. Dessutom är den mycket ren. Varmvatten och el från kraftvärme minskar utsläppen av CO2 med 20 %.

| b. | Socialpolitiskt: Utvecklingen av kraftvärmetekniken kommer att skapa arbetstillfällen inom konstruktion, vidareutveckling, tillverkning och installation av system för kraftvärmeteknik. Å andra sidan kommer arbetstillfällen att gå förlorade eftersom det kommer att behövas färre stora centraliserade kraftanläggningar. |
| --- | --- |

b.

Socialpolitiskt: Utvecklingen av kraftvärmetekniken kommer att skapa arbetstillfällen inom konstruktion, vidareutveckling, tillverkning och installation av system för kraftvärmeteknik. Å andra sidan kommer arbetstillfällen att gå förlorade eftersom det kommer att behövas färre stora centraliserade kraftanläggningar.

4.   Hållbarhetsaspektens konsekvenser för en lång rad sektorer

Tillväxten inom sektorer som är engagerade i forskning och utveckling på området för förnybar energiteknik visar att det finns avsevärda ekonomiska affärsmöjligheter inom den hållbara utvecklingen. Dessa möjligheter finns inte bara inom de sektorer där hållbarhetsteknologi utvecklas direkt, utan också där ny teknik skall tas i bruk.

4.1   Transport

| 4.1.1 | Transportsektorn är en av de största användarna av fossila bränslen. Som framgår av de många värdefulla rekommendationerna i slutrapporten från Cars 21 finns det lovande affärsmöjligheter för hållbart energiutnyttjande inom denna sektor (17). En bättre planering av stadsutvecklingen och infrastrukturen och intensivare användning av IKT-teknik öppnar dessutom nya möjligheter till ökad transporteffektivitet. I kombination med fortsatt förbättrad teknik i förbränningsmotorerna kommer det att leda till betydande energisparande. På kort sikt finns det också lovande möjligheter att delvis gå över till andra bränslen som naturgas eller biomassabränsle. På längre sikt erbjuder vätetekniken attraktiva kommersiella möjligheter. Den hybridteknik som håller på att utvecklas är också en lovande övergångslösning. |
| --- | --- |

4.1.1

Transportsektorn är en av de största användarna av fossila bränslen. Som framgår av de många värdefulla rekommendationerna i slutrapporten från Cars 21 finns det lovande affärsmöjligheter för hållbart energiutnyttjande inom denna sektor (17). En bättre planering av stadsutvecklingen och infrastrukturen och intensivare användning av IKT-teknik öppnar dessutom nya möjligheter till ökad transporteffektivitet. I kombination med fortsatt förbättrad teknik i förbränningsmotorerna kommer det att leda till betydande energisparande. På kort sikt finns det också lovande möjligheter att delvis gå över till andra bränslen som naturgas eller biomassabränsle. På längre sikt erbjuder vätetekniken attraktiva kommersiella möjligheter. Den hybridteknik som håller på att utvecklas är också en lovande övergångslösning.

| 4.1.2 | Den maximala potentiella marknadsandelen för biomassabränsle uppskattas till 15 %. EU har ställt upp målet 6 % marknadsandel år 2010. Ett första pilotprojekt för att producera bränsle av biomassa i stor skala är redan i full drift. |
| --- | --- |

4.1.2

Den maximala potentiella marknadsandelen för biomassabränsle uppskattas till 15 %. EU har ställt upp målet 6 % marknadsandel år 2010. Ett första pilotprojekt för att producera bränsle av biomassa i stor skala är redan i full drift.

| 4.1.3 | Naturgas ger lägre CO2-utsläpp än både bensin (-16 %) och diesel (-13 %), och skulle kunna erövra en större marknadsandel om skattereglerna blir gynnsamma. På så sätt skulle en stabil marknad kunna utvecklas för både producenter och konsumenter. Tekniken finns redan. Möjligheterna är särskilt stora i samband med offentlig stadstrafik eftersom det skulle möjliggöra bästa möjliga utnyttjande av gaspåfyllningsstationerna. En 10-procentig marknadsandel skulle vara en möjlighet år 2020 (18). |
| --- | --- |

4.1.3

Naturgas ger lägre CO2-utsläpp än både bensin (-16 %) och diesel (-13 %), och skulle kunna erövra en större marknadsandel om skattereglerna blir gynnsamma. På så sätt skulle en stabil marknad kunna utvecklas för både producenter och konsumenter. Tekniken finns redan. Möjligheterna är särskilt stora i samband med offentlig stadstrafik eftersom det skulle möjliggöra bästa möjliga utnyttjande av gaspåfyllningsstationerna. En 10-procentig marknadsandel skulle vara en möjlighet år 2020 (18).

| 4.1.4 | Exempel från andra länder (särskilt Brasilien) visar att en sådan marknadsandel inte kan åstadkommas enbart genom att se till att det finns tillgång till biobränsle. Det krävs stödåtgärder – skatteincitament, riktad lagstiftning och marknadsföring – för att uppmuntra konsumenterna att byta bränsle. |
| --- | --- |

4.1.4

Exempel från andra länder (särskilt Brasilien) visar att en sådan marknadsandel inte kan åstadkommas enbart genom att se till att det finns tillgång till biobränsle. Det krävs stödåtgärder – skatteincitament, riktad lagstiftning och marknadsföring – för att uppmuntra konsumenterna att byta bränsle.

| 4.1.5 | En annan sida av medaljen är att en ökad användning av biobränslen från miljömässigt känsliga områden (som palmolja från Sydostasien) kan leda till en massiv förstörelse av regnskogen allteftersom den ersätts av palmoljeplantager. Det finns 23 stora ekosystem i världen. Enligt en nyligen utförd FN-studie är 15 av dessa förbrukade eller kraftigt förorenade. |
| --- | --- |

4.1.5

En annan sida av medaljen är att en ökad användning av biobränslen från miljömässigt känsliga områden (som palmolja från Sydostasien) kan leda till en massiv förstörelse av regnskogen allteftersom den ersätts av palmoljeplantager. Det finns 23 stora ekosystem i världen. Enligt en nyligen utförd FN-studie är 15 av dessa förbrukade eller kraftigt förorenade.

4.2   Byggbranschen

| 4.2.1 | Inom byggsektorn – t.ex. bostadsbyggandet – finns det en mycket stor potential för mer hållbar teknik. Det är redan möjligt att bygga nollenergihus med obetydlig merkostnad, särskilt med tanke på att eventuella extrakostnader snabbt betalar sig genom energisparande. Att bygga på detta sätt kostar i genomsnitt 8 % mer än med traditionella byggmetoder. Skalfördelar skulle kunna krympa klyftan till 4 % inom tio år. Norman Foster, en av världens mest berömda arkitekter, har en gång sagt att de faktiska byggkostnaderna bara är 5,5 % av en byggnads totala kostnader över en 25-årsperiod. Kostnaderna för att utnyttja byggnaden (energi, storskaligt eller småskaligt underhåll, hypoteksränta/hyra) svarar för upp till 86 % över samma tidsperiod. Det gäller följaktligen att hållbart byggande kan bli något dyrare på kort sikt, men att det är avsevärt billigare på medellång till lång sikt. |
| --- | --- |

4.2.1

Inom byggsektorn – t.ex. bostadsbyggandet – finns det en mycket stor potential för mer hållbar teknik. Det är redan möjligt att bygga nollenergihus med obetydlig merkostnad, särskilt med tanke på att eventuella extrakostnader snabbt betalar sig genom energisparande. Att bygga på detta sätt kostar i genomsnitt 8 % mer än med traditionella byggmetoder. Skalfördelar skulle kunna krympa klyftan till 4 % inom tio år. Norman Foster, en av världens mest berömda arkitekter, har en gång sagt att de faktiska byggkostnaderna bara är 5,5 % av en byggnads totala kostnader över en 25-årsperiod. Kostnaderna för att utnyttja byggnaden (energi, storskaligt eller småskaligt underhåll, hypoteksränta/hyra) svarar för upp till 86 % över samma tidsperiod. Det gäller följaktligen att hållbart byggande kan bli något dyrare på kort sikt, men att det är avsevärt billigare på medellång till lång sikt.

| 4.2.2 | I Tyskland och Österrike är tillväxten för energieffektivt byggande större än i övriga Europa. Passiv Haus Institut i Tyskland har beställt huskonstruktioner som utnyttjar mycket lite energi genom solenergi i kombination med effektiv, lufttät isolering. Mer än 4 000 hus av denna typ har nu byggts i Tyskland, och mer än 1 000 i Österrike. Principen utnyttjas också i ökande utsträckning vid byggandet av kommersiella fastigheter. |
| --- | --- |

4.2.2

I Tyskland och Österrike är tillväxten för energieffektivt byggande större än i övriga Europa. Passiv Haus Institut i Tyskland har beställt huskonstruktioner som utnyttjar mycket lite energi genom solenergi i kombination med effektiv, lufttät isolering. Mer än 4 000 hus av denna typ har nu byggts i Tyskland, och mer än 1 000 i Österrike. Principen utnyttjas också i ökande utsträckning vid byggandet av kommersiella fastigheter.

| 4.2.3 | Kommunen Freiburg har fastställt nya regler för energieffektivt byggande. Reglerna är ett integrerat inslag i alla hyres- eller köpeavtal som myndigheten sluter med byggföretag och entreprenörer. På detta sätt utnyttjar den lokala myndigheten sina rättsliga möjligheter på bästa sätt för att främja energihushållningen i större skala. Avtalen föreskriver att allt byggande på mark som köpts eller hyrts med tomträtt av myndigheten måste utföras i enlighet med riktlinjerna för energieffektivitet. Byggnaderna skall utformas så att de utnyttjar solenergin maximalt, och taken måste vara anpassade för installation av solpaneler. I områden där byggnader uppförs på detta sätt uppnår man besparingar på 40 % inom varmvattenförbrukningen. |
| --- | --- |

4.2.3

Kommunen Freiburg har fastställt nya regler för energieffektivt byggande. Reglerna är ett integrerat inslag i alla hyres- eller köpeavtal som myndigheten sluter med byggföretag och entreprenörer. På detta sätt utnyttjar den lokala myndigheten sina rättsliga möjligheter på bästa sätt för att främja energihushållningen i större skala. Avtalen föreskriver att allt byggande på mark som köpts eller hyrts med tomträtt av myndigheten måste utföras i enlighet med riktlinjerna för energieffektivitet. Byggnaderna skall utformas så att de utnyttjar solenergin maximalt, och taken måste vara anpassade för installation av solpaneler. I områden där byggnader uppförs på detta sätt uppnår man besparingar på 40 % inom varmvattenförbrukningen.

4.3   Industrin

| 4.3.1 | Kommittén ställer sig positiv till att kommissionens industripolitiska grepp väger in hållbarhetsaspekterna. Detta uttrycks i meddelandet om ”Genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik” (19). Om Lissabonmålen skall kunna uppnås krävs en konkurrenskraftig europeisk industri. Därför uppskattar EESK att man inrättar en högnivågrupp om konkurrenskraft, energi och miljön, ett av de sju mer omfattande sektorsövergripande policyinitiativ som lagts upp för att förstärka samordningsvinsterna mellan olika politikområden i ljuset av strävan att stärka konkurrenskraften. Kommittén välkomnar också de ansträngningar som den europeiska industrin själv har satt in på området. |
| --- | --- |

4.3.1

Kommittén ställer sig positiv till att kommissionens industripolitiska grepp väger in hållbarhetsaspekterna. Detta uttrycks i meddelandet om ”Genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik” (19). Om Lissabonmålen skall kunna uppnås krävs en konkurrenskraftig europeisk industri. Därför uppskattar EESK att man inrättar en högnivågrupp om konkurrenskraft, energi och miljön, ett av de sju mer omfattande sektorsövergripande policyinitiativ som lagts upp för att förstärka samordningsvinsterna mellan olika politikområden i ljuset av strävan att stärka konkurrenskraften. Kommittén välkomnar också de ansträngningar som den europeiska industrin själv har satt in på området.

| 4.3.2 | I dag är industrin fortfarande till största delen beroende av fossila bränslen. I många fall kan emellertid valet av elproduktionssätt tillåta alla typer av primärenergikällor samtidigt som man i de flesta fall kan spara energi (20). Det finns också metoder för att överföra restenergi mellan industrianläggningar och andra sektorer eller bostadsområden. Ett exempel är att överskottsvärmen från industrikomplexet Europoort utnyttjas till att värma upp den största växthusanläggningen i nordvästra Europa, som ligger på 20 kilometers avstånd i Westland. |
| --- | --- |

4.3.2

I dag är industrin fortfarande till största delen beroende av fossila bränslen. I många fall kan emellertid valet av elproduktionssätt tillåta alla typer av primärenergikällor samtidigt som man i de flesta fall kan spara energi (20). Det finns också metoder för att överföra restenergi mellan industrianläggningar och andra sektorer eller bostadsområden. Ett exempel är att överskottsvärmen från industrikomplexet Europoort utnyttjas till att värma upp den största växthusanläggningen i nordvästra Europa, som ligger på 20 kilometers avstånd i Westland.

| 4.3.3 | Råoljan är grundvalen för den kemiska industrin, men i framtiden kommer tillgången på den att minska. Ett alternativ är biosyntes, produktion av baskemikalier ur biomassa med hjälp av bakterier. Det är ett mycket komplicerat men samtidigt lovande område. På senare år har man gjort stora framsteg när det gäller kunskaperna om den genetiska koden för mikroorganismer som exempelvis bakterier. Ny teknik gör det möjligt att modifiera organismerna genetiskt så att de omvandlar det organiska materialet till specifika ämnen. Bakterien blir till en sorts programmerbar minireaktor. |
| --- | --- |

4.3.3

Råoljan är grundvalen för den kemiska industrin, men i framtiden kommer tillgången på den att minska. Ett alternativ är biosyntes, produktion av baskemikalier ur biomassa med hjälp av bakterier. Det är ett mycket komplicerat men samtidigt lovande område. På senare år har man gjort stora framsteg när det gäller kunskaperna om den genetiska koden för mikroorganismer som exempelvis bakterier. Ny teknik gör det möjligt att modifiera organismerna genetiskt så att de omvandlar det organiska materialet till specifika ämnen. Bakterien blir till en sorts programmerbar minireaktor.

| 4.3.4 | I dag utnyttjar livsmedels- och läkemedelsbranscherna denna mikroorganismteknik, t.ex. i framställningen av ost, öl och penicillin. Möjligheterna med sådan biologisk omvandling är avsevärda även inom dessa sektorer, men den kemiska industrin börjar nu också intressera sig för tekniken. Det krävs en hel serie av reaktionssteg för att få fram ämnen ur råolja och raffinera dem. Tekniken måste utvecklas mycket längre, men det är teoretiskt möjligt att gå över till direkt omvandling av biomassa till baskemikalier och andra produkter. Det kommer att reducera behovet av att använda olja, med alla ekonomiska och miljömässiga vinster som det innebär – att utsläppen minskar, att kretsloppet sluts och att kedjan blir hanterbar. |
| --- | --- |

4.3.4

I dag utnyttjar livsmedels- och läkemedelsbranscherna denna mikroorganismteknik, t.ex. i framställningen av ost, öl och penicillin. Möjligheterna med sådan biologisk omvandling är avsevärda även inom dessa sektorer, men den kemiska industrin börjar nu också intressera sig för tekniken. Det krävs en hel serie av reaktionssteg för att få fram ämnen ur råolja och raffinera dem. Tekniken måste utvecklas mycket längre, men det är teoretiskt möjligt att gå över till direkt omvandling av biomassa till baskemikalier och andra produkter. Det kommer att reducera behovet av att använda olja, med alla ekonomiska och miljömässiga vinster som det innebär – att utsläppen minskar, att kretsloppet sluts och att kedjan blir hanterbar.

| 4.3.5 | Energiintensiva sektorer kan möta särskilda problem vad gäller att säkra en successiv övergång till förnybara energikällor. Graden av hållbarhet i produktionen står i direkt relation till nivån på den teknik som används och inga större förbättringar på detta område väntas i den närmaste framtiden. Stål- och aluminiumsektorn i Europa t.ex. har redan åstadkommit goda resultat på detta område. Samtidigt som stålindustrin investerar en hel del i ny teknik för hållbarare produktion, särskilt med hjälp av Ulcos-projektet (Ultra Low CO2 Steelmaking, EU:s största stålprojekt någonsin) och räknar med att CO2-utsläppen kommer att ha halverats omkring 2040, kännetecknas produktionen av primärt aluminium i Europa av en anmärkningsvärt hög grad av förnybar energi (44,7 %). Eftersom den energi som används vid tillverkningen av sekundärt aluminium från aluminiumskrot endast är 10 % av den energi som krävs för tillverkning av primärt aluminium finns det stora möjligheter till energisparande i denna sektor. Kina gör emellertid omfattande uppköp av aluminiumskrot på den europeiska marknaden till följd av statliga stimulansåtgärder för att spara energi. |
| --- | --- |

4.3.5

Energiintensiva sektorer kan möta särskilda problem vad gäller att säkra en successiv övergång till förnybara energikällor. Graden av hållbarhet i produktionen står i direkt relation till nivån på den teknik som används och inga större förbättringar på detta område väntas i den närmaste framtiden. Stål- och aluminiumsektorn i Europa t.ex. har redan åstadkommit goda resultat på detta område. Samtidigt som stålindustrin investerar en hel del i ny teknik för hållbarare produktion, särskilt med hjälp av Ulcos-projektet (Ultra Low CO2 Steelmaking, EU:s största stålprojekt någonsin) och räknar med att CO2-utsläppen kommer att ha halverats omkring 2040, kännetecknas produktionen av primärt aluminium i Europa av en anmärkningsvärt hög grad av förnybar energi (44,7 %). Eftersom den energi som används vid tillverkningen av sekundärt aluminium från aluminiumskrot endast är 10 % av den energi som krävs för tillverkning av primärt aluminium finns det stora möjligheter till energisparande i denna sektor. Kina gör emellertid omfattande uppköp av aluminiumskrot på den europeiska marknaden till följd av statliga stimulansåtgärder för att spara energi.

| 4.3.6 | Den europeiska stålindustrin ligger också väl framme på området för råmaterialeffektivitet och återvinning. Hälften av allt stål i världen produceras med skrot. Man utnyttjar också återvunnet avfall i största möjliga utsträckning. Vid Corus-verket i IJmuiden återanvänds 99 % av avfallet på platsen eller externt. |
| --- | --- |

4.3.6

Den europeiska stålindustrin ligger också väl framme på området för råmaterialeffektivitet och återvinning. Hälften av allt stål i världen produceras med skrot. Man utnyttjar också återvunnet avfall i största möjliga utsträckning. Vid Corus-verket i IJmuiden återanvänds 99 % av avfallet på platsen eller externt.

| 4.3.7 | Trots att man inom en överskådlig framtid oundvikligen i stor utsträckning kommer att använda fossila energikällor som råmaterial till industriproduktion kommer användningen av nya material att bidra till att spara energi på tillämpningsområdena, exempelvis genom att sänka vikten på fordon. För att främja denna innovation måste europeisk industri behålla sin internationella konkurrenskraft först och främst inom utvinningsindustrin där den värdeskapande kedjan börjar. |
| --- | --- |

4.3.7

Trots att man inom en överskådlig framtid oundvikligen i stor utsträckning kommer att använda fossila energikällor som råmaterial till industriproduktion kommer användningen av nya material att bidra till att spara energi på tillämpningsområdena, exempelvis genom att sänka vikten på fordon. För att främja denna innovation måste europeisk industri behålla sin internationella konkurrenskraft först och främst inom utvinningsindustrin där den värdeskapande kedjan börjar.

5.   Sociala aspekter

| 5.1 | En gradvis övergång till hållbar produktion är ett behov som är oundvikligt och som inte ifrågasätts. Avindustrialisering, överflyttning av produktion till andra regioner och ökad konkurrens från utvecklingsekonomier har lett till osäkerhet och farhågor. I detta klimat har människor en tendens att tro att en övergång till hållbarare produktion kommer att påverka Europas konkurrenskraft negativt, hindra industrins tillväxt och utplåna arbetstillfällen, och det är dåligt för ekonomin och för sysselsättningen. |
| --- | --- |

5.1

En gradvis övergång till hållbar produktion är ett behov som är oundvikligt och som inte ifrågasätts. Avindustrialisering, överflyttning av produktion till andra regioner och ökad konkurrens från utvecklingsekonomier har lett till osäkerhet och farhågor. I detta klimat har människor en tendens att tro att en övergång till hållbarare produktion kommer att påverka Europas konkurrenskraft negativt, hindra industrins tillväxt och utplåna arbetstillfällen, och det är dåligt för ekonomin och för sysselsättningen.

| 5.2 | Sysselsättningen i EU har påverkats negativt. I tyska studier förespås att 27 600 arbetstillfällen kommer att gå förlorade fram till 2010 till följd av systemet för handel med utsläppsrätter, en siffra som kommer att stiga till 34 300 år 2020 (21). Ytterligare 6 100 arbetstillfällen kommer att försvinna i Tyskland fram till 2010 som en följd av tillämpningen av lagen om förnybar energi (22). Slutligen kommer genomförandet av Kyotoprotokollet att fram till 2010 ha lett till förlust av 318 000 arbetstillfällen i Tyskland (23). Siffrorna måste ställas i relation till de nya arbetstillfällen som skapas, och de visar att det i praktiken åstadkoms en ”industriell omvandling” genom en politik som inriktas på klimatskyddsmål, bl.a. genom de 16,4 miljarder euro som omsattes i Tyskland under 2005 på förnybara energislag och hittills har skapat 170 000 arbetstillfällen på detta område (24). Miljö- och klimatskyddet svarar för närvarande för en omsättning på 55 miljarder euro och omkring 1,5 miljoner arbetstillfällen i Tyskland och bidrar till Tysklands totala export (med en andel på 31 miljarder euro år 2003), och sektorn säkrar därmed många fler arbetstillfällen (25). |
| --- | --- |

5.2

Sysselsättningen i EU har påverkats negativt. I tyska studier förespås att 27 600 arbetstillfällen kommer att gå förlorade fram till 2010 till följd av systemet för handel med utsläppsrätter, en siffra som kommer att stiga till 34 300 år 2020 (21). Ytterligare 6 100 arbetstillfällen kommer att försvinna i Tyskland fram till 2010 som en följd av tillämpningen av lagen om förnybar energi (22). Slutligen kommer genomförandet av Kyotoprotokollet att fram till 2010 ha lett till förlust av 318 000 arbetstillfällen i Tyskland (23). Siffrorna måste ställas i relation till de nya arbetstillfällen som skapas, och de visar att det i praktiken åstadkoms en ”industriell omvandling” genom en politik som inriktas på klimatskyddsmål, bl.a. genom de 16,4 miljarder euro som omsattes i Tyskland under 2005 på förnybara energislag och hittills har skapat 170 000 arbetstillfällen på detta område (24). Miljö- och klimatskyddet svarar för närvarande för en omsättning på 55 miljarder euro och omkring 1,5 miljoner arbetstillfällen i Tyskland och bidrar till Tysklands totala export (med en andel på 31 miljarder euro år 2003), och sektorn säkrar därmed många fler arbetstillfällen (25).

| 5.3 | Effekterna är dock inte enbart negativa. En studie av förlorade jobb i Europa visar att mindre än 5 % av de arbetstillfällen som gått förlorade har gjort det till följd av att produktion flyttats till andra regioner (26). Trots de metodologiska begränsningar som tekniken för datainsamling innebär är denna undersökning en värdefull informationskälla, särskilt i kombination med andra relevanta indikatorer. Vidare kan man hävda att endast en ringa procentandel av dessa förlorade arbetstillfällen kan skyllas på miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

5.3

Effekterna är dock inte enbart negativa. En studie av förlorade jobb i Europa visar att mindre än 5 % av de arbetstillfällen som gått förlorade har gjort det till följd av att produktion flyttats till andra regioner (26). Trots de metodologiska begränsningar som tekniken för datainsamling innebär är denna undersökning en värdefull informationskälla, särskilt i kombination med andra relevanta indikatorer. Vidare kan man hävda att endast en ringa procentandel av dessa förlorade arbetstillfällen kan skyllas på miljölagstiftningen.

| 5.4 | Antalet arbetstillfällen har också ökat. Den ekologiska branschen, som arbetar med forskning och utveckling på den hållbara teknikens område, är en dynamisk sektor som varje år ökar sysselsättningen med 5 %. Sektorn har över två miljoner direkta arbetstillfällen på heltid och svarar nu för lika många jobb i Europa som läkemedels- och flygindustrierna (27). |
| --- | --- |

5.4

Antalet arbetstillfällen har också ökat. Den ekologiska branschen, som arbetar med forskning och utveckling på den hållbara teknikens område, är en dynamisk sektor som varje år ökar sysselsättningen med 5 %. Sektorn har över två miljoner direkta arbetstillfällen på heltid och svarar nu för lika många jobb i Europa som läkemedels- och flygindustrierna (27).

| 5.5 | En OECD-studie (28) har visat att hållbar produktion inte definitionsmässigt leder till högre kostnader. På längre sikt kan den även reducera kostnaderna i viss mån. Dessutom skall förhållandet att produktionen är hållbar vägas mot dessa kostnader. Klara kommersiella fördelar, miljölagstiftning och kompletterande lagstiftning leder till investeringar i hållbara innovationer, den uppmuntrar till effektivare utnyttjande av råvarorna, den skapar starkare varumärken, den förbättrar företagens image och leder i sista hand till bättre lönsamhet och ökad sysselsättning. För att denna process skall bli lyckosam krävs en gemensam strategi som bygger på delat ansvar mellan näringslivet, arbetstagarna och staten. |
| --- | --- |

5.5

En OECD-studie (28) har visat att hållbar produktion inte definitionsmässigt leder till högre kostnader. På längre sikt kan den även reducera kostnaderna i viss mån. Dessutom skall förhållandet att produktionen är hållbar vägas mot dessa kostnader. Klara kommersiella fördelar, miljölagstiftning och kompletterande lagstiftning leder till investeringar i hållbara innovationer, den uppmuntrar till effektivare utnyttjande av råvarorna, den skapar starkare varumärken, den förbättrar företagens image och leder i sista hand till bättre lönsamhet och ökad sysselsättning. För att denna process skall bli lyckosam krävs en gemensam strategi som bygger på delat ansvar mellan näringslivet, arbetstagarna och staten.

| 5.6 | Man måste till varje pris undvika att den europeiska industrin beroende på högre kostnader till följd av miljö- och sociallagstiftning drabbas av omfattande konkurrensnackdelar jämfört med regioner utanför EU. När EU fastställer standarder för hållbar produktion för sin egen industri är det oacceptabelt och samtidigt orimligt att unionen samtidigt tillåter producenter från tredjeländer att marknadsföra produkter som inte har tillverkats i enlighet med dessa standarder. För att uppmuntra hållbar produktion krävs en strategi som beaktar förhållandena såväl inom som utanför EU. |
| --- | --- |

5.6

Man måste till varje pris undvika att den europeiska industrin beroende på högre kostnader till följd av miljö- och sociallagstiftning drabbas av omfattande konkurrensnackdelar jämfört med regioner utanför EU. När EU fastställer standarder för hållbar produktion för sin egen industri är det oacceptabelt och samtidigt orimligt att unionen samtidigt tillåter producenter från tredjeländer att marknadsföra produkter som inte har tillverkats i enlighet med dessa standarder. För att uppmuntra hållbar produktion krävs en strategi som beaktar förhållandena såväl inom som utanför EU.

| 5.6.1 | När det gäller den förstnämnda bör lämpliga instrument införas för att säkerställa att sociala och miljömässiga kostnader som härrör från icke-hållbara produktionsmetoder i EU internaliseras i varornas pris för att stödja huvudbudskapet i rapporten från Världskommissionen för globaliseringens sociala dimension (World Commission on the Social Dimension of Globalisation, WCSDG), nämligen att verka för en enhetlig policy inom ILO, WTO, IMF och Världsbanken, vilket framhölls i EESK:s yttrande ”Globaliseringens sociala dimension”. |
| --- | --- |

5.6.1

När det gäller den förstnämnda bör lämpliga instrument införas för att säkerställa att sociala och miljömässiga kostnader som härrör från icke-hållbara produktionsmetoder i EU internaliseras i varornas pris för att stödja huvudbudskapet i rapporten från Världskommissionen för globaliseringens sociala dimension (World Commission on the Social Dimension of Globalisation, WCSDG), nämligen att verka för en enhetlig policy inom ILO, WTO, IMF och Världsbanken, vilket framhölls i EESK:s yttrande ”Globaliseringens sociala dimension”.

| 5.6.2 | Vad gäller den sistnämnda strategin bör EU inom alla relevanta internationella forum (i synnerhet WTO) på alla sätt verka för att icke-handelsmässiga frågor, som grundläggande sociala och miljömässiga normer, skall inkluderas i internationella handelsöverenskommelser för att bidra till en förbättrad hållbarhetspolitik hos EU:s konkurrenter. Länder som USA, Indien och Kina besitter orättfärdiga ekonomiska fördelar i förhållande till EU så länge de inte är bundna av Kyotoprotokollets mål om minskade koloxidutsläpp. Dessa avtal borde tillämpas globalt eftersom handeln är fri först när den också är rättvis. |
| --- | --- |

5.6.2

Vad gäller den sistnämnda strategin bör EU inom alla relevanta internationella forum (i synnerhet WTO) på alla sätt verka för att icke-handelsmässiga frågor, som grundläggande sociala och miljömässiga normer, skall inkluderas i internationella handelsöverenskommelser för att bidra till en förbättrad hållbarhetspolitik hos EU:s konkurrenter. Länder som USA, Indien och Kina besitter orättfärdiga ekonomiska fördelar i förhållande till EU så länge de inte är bundna av Kyotoprotokollets mål om minskade koloxidutsläpp. Dessa avtal borde tillämpas globalt eftersom handeln är fri först när den också är rättvis.

| 5.7 | Den europeiska ekologiska branschen har nu i stora drag en tredjedel av världsmarknaden och ger ett handelsöverskott på över 600 miljoner euro. Under 2004 steg exporten med 8 %, och detta är en tillväxtmarknad eftersom alla länder, även Kina och Indien, i framtiden kommer att gå över till hållbara produkter och produktionsprocesser. |
| --- | --- |

5.7

Den europeiska ekologiska branschen har nu i stora drag en tredjedel av världsmarknaden och ger ett handelsöverskott på över 600 miljoner euro. Under 2004 steg exporten med 8 %, och detta är en tillväxtmarknad eftersom alla länder, även Kina och Indien, i framtiden kommer att gå över till hållbara produkter och produktionsprocesser.

| 5.8 | Det hållbara, innovativa samhälle som vi måste eftersträva förutsätter en grundlig informationskampanj riktad till medborgare och konsumenter för att öka medvetenheten och skapa en bred social bas. Detta samhälle behöver också välutbildad arbetskraft. Europa har den senaste tiden uppmärksammat detta i alltför liten utsträckning. Den engelska texten i tio EU-direktiv på området (hållbarhet, innovationer) har sökts igenom efter förekomsten av orden training, learning, skilling och education, och bara det första förekom en enda gång i ett direktiv. |
| --- | --- |

5.8

Det hållbara, innovativa samhälle som vi måste eftersträva förutsätter en grundlig informationskampanj riktad till medborgare och konsumenter för att öka medvetenheten och skapa en bred social bas. Detta samhälle behöver också välutbildad arbetskraft. Europa har den senaste tiden uppmärksammat detta i alltför liten utsträckning. Den engelska texten i tio EU-direktiv på området (hållbarhet, innovationer) har sökts igenom efter förekomsten av orden training, learning, skilling och education, och bara det första förekom en enda gång i ett direktiv.

| 5.9 | Ett antal kommissionsmeddelanden som föregick dessa direktiv behandlade grundligt behovet av utbildning. Detta intresse saknades emellertid helt i direktiven. Meddelanden är bara ord, medan direktiv är handlingar. En policy är inte vad man säger utan vad man gör. EESK ser det som positivt att man fäster stor vikt vid utbildning inom EU:s nya industripolitik och uppmanar kommissionen att fortsätta i denna riktning. |
| --- | --- |

5.9

Ett antal kommissionsmeddelanden som föregick dessa direktiv behandlade grundligt behovet av utbildning. Detta intresse saknades emellertid helt i direktiven. Meddelanden är bara ord, medan direktiv är handlingar. En policy är inte vad man säger utan vad man gör. EESK ser det som positivt att man fäster stor vikt vid utbildning inom EU:s nya industripolitik och uppmanar kommissionen att fortsätta i denna riktning.

| 5.10 | I Lissabonstrategin har EU ställt upp målet att före 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga kunskapsekonomi, med fler och bättre jobb och ökad social sammanhållning. Det behövs en välutbildad arbetskraft för att bygga upp och underhålla denna typ av samhälle. Om vi inte investerar tillräckligt i att utbilda våra arbetstagare är det inte bara så att vi misslyckas med att nå Lissabonmålen före 2010. Vi kommer aldrig att uppnå dem. |
| --- | --- |

5.10

I Lissabonstrategin har EU ställt upp målet att före 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga kunskapsekonomi, med fler och bättre jobb och ökad social sammanhållning. Det behövs en välutbildad arbetskraft för att bygga upp och underhålla denna typ av samhälle. Om vi inte investerar tillräckligt i att utbilda våra arbetstagare är det inte bara så att vi misslyckas med att nå Lissabonmålen före 2010. Vi kommer aldrig att uppnå dem.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 658 slutlig, 13.12.2005.

1

(2)  Energitretal – en metod för att uppnå energimässig hållbarhet utvecklad av den tekniska högskolan i Delft.

2

(3)  Källa: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

3

(4)  KOM(2006) 105 slutlig, 8.3.2006.

4

(5)  Eurobarometern nr 227 (om kärnenergi och -avfall, juni 2005) och nr 247 (attityder till energi, januari 2006).

5

(6)  Källa: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

6

(7)  www.worldwatch.org.

7

(8)  Handlingsplan för biomassa, Meddelande från kommissionen (SEK(2005) 1573).

8

(9)  Källa: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

9

(10)  Källor: www.ewea.org och www.wind-energie.de.

10

(11)  Källa: Energie Centrum Nederland, www.ecn.nl.

11

(12)  Se bilaga I.

12

(13)  Se bilaga II.

13

(14)  Källa: Informatiecentrum Duurzame Energie.

14

(15)  Jfr EESK:s yttrande ”Risker och problem i samband den europeiska industrins råvaruförsörjning”.

15

(16)  Översynen av den europeiska strategin för hållbar utveckling.

16

(17)  Högnivågruppen Cars 21: Competitive Automotive Regulatory System for the 21st century.

17

(18)  Källa: KOM(2001) 547, direktiv 2003/30/EG om att främja användningen av biobränslen och förnybara bränslen för transporter, rapporten från kontaktgruppen om alternativa bränslen från december 2003.

18

(19)  KOM(2005) 474 slutlig, punkt 4.1.

19

(20)  Jfr Electricity for more efficiency – Electric technologies and their energy savings potential (July 2004):

20

http://www.uie.org/library/REPORT_FINAL_July_2004.pdf.

(21)  ”Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand”, 2002, Arbeitsgemeinschaft für Energie- und Systemplanung (AGEP)/Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI).

21

”Zertifikatehandel für CO2-Emissionen auf dem Prüfstand”

(22)  ”Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG)”, 2004, Energiewirtschaftliches Institut an der Universität zu Köln (EWI, Köln), Institut für Energetik und Umwelt (IE, Leipzig), Rheinisch-Westfälisches Institut für Wirtschaftsforschung (RWI, Essen).

22

”Gesamtwirtschaftliche, sektorale und ökologische Auswirkungen des Erneuerbare-Energien-Gesetzes (EEG)”

(23)  ”Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005”, Institut für politische Analysen und Strategie (ipas) in cooperation with the International Council for Capital Formation (ICCF).

23

”Das Kyoto-Protokoll und die Folgen für Deutschland 2005”

(24)  Pressmeddelande 179/06 från Tysklands miljöministerium, 10.7.2006.

24

(25)  Pressmeddelande 81/06 från Tysklands miljöministerium, 10.7.2006.

25

(26)  www.emcc.eurofound.eu.int/erm/.

26

(27)  Bakgrundsdokumentet ”Umweltschutz und Beschäftigung” Tyska miljöbyrån, april 2004.

27

(28)  www.oecd.org/dataoecd/34/39/35042829.

28

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/12 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/12

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Hanteringen av industriell omvandling på lokal och regional nivå: arbetsmarknadens parters roll och bidraget från ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation”

(2006/C 318/02)

Den 19 januari 2006 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget om ”Hanteringen av industriell omvandling på lokal och regional nivå: arbetsmarknadens parters roll och bidraget från ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation”

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2006. Föredragande var Antonello Pezzini, medföredragande var Enrico Gibellieri.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 181 röster för, 2 röster emot och 8 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Vad gäller nylanseringen av Lissabonstrategin fokuserades vid Europeiska rådet i mars 2006 å ena sidan på tillväxt och sysselsättning och å den andra på en integrerad strategi för hanteringen av de nya utmaningar som globaliseringen medför. |
| --- | --- |

1.1

Vad gäller nylanseringen av Lissabonstrategin fokuserades vid Europeiska rådet i mars 2006 å ena sidan på tillväxt och sysselsättning och å den andra på en integrerad strategi för hanteringen av de nya utmaningar som globaliseringen medför.

| 1.2 | EU måste förbinda sig att säkerställa en utveckling för sina medborgare som är innovativ, konkurrenskraftig och hållbar samt att verka för en större ekonomisk och social sammanhållning inom sitt område genom att upprätta och utveckla nya företag, nya yrkesprofiler och genom att inrätta fler och bättre arbetstillfällen samtidigt som man bevarar den europeiska sociala modellen med inriktning på en kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

1.2

EU måste förbinda sig att säkerställa en utveckling för sina medborgare som är innovativ, konkurrenskraftig och hållbar samt att verka för en större ekonomisk och social sammanhållning inom sitt område genom att upprätta och utveckla nya företag, nya yrkesprofiler och genom att inrätta fler och bättre arbetstillfällen samtidigt som man bevarar den europeiska sociala modellen med inriktning på en kunskapsbaserad ekonomi.

| 1.2.1 | Kommittén är fast övertygad om att utan ”en ny förvaltningscykel som bygger på partnerskap och egenansvar” (1) kommer alla strävanden att stimulera EU:s konkurrenskraft och sysselsättning att vara förgäves, och att man snabbt och på bred front måste anta och genomföra nya förvaltningsparadigmer. |
| --- | --- |

1.2.1

Kommittén är fast övertygad om att utan ”en ny förvaltningscykel som bygger på partnerskap och egenansvar” (1) kommer alla strävanden att stimulera EU:s konkurrenskraft och sysselsättning att vara förgäves, och att man snabbt och på bred front måste anta och genomföra nya förvaltningsparadigmer.

| 1.2.2 | Kommittén anser att såväl sjunde ramprogrammet för FoTU som det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation fortfarande i alltför hög grad präglas av ett uppifrån-och-ner-tänkande och ännu inte gör det möjligt för offentliga och privata aktörer med ansvar för utvecklingen på lokal och regional nivå att integreras och delta på ett lämpligt och ansvarsfullt sätt. Det är endast på detta sätt som den viktiga roll som arbetsmarknadens parter spelar vad gäller att skapa utsikter för en hållbar och varaktig tillväxt skulle kunna utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

1.2.2

Kommittén anser att såväl sjunde ramprogrammet för FoTU som det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation fortfarande i alltför hög grad präglas av ett uppifrån-och-ner-tänkande och ännu inte gör det möjligt för offentliga och privata aktörer med ansvar för utvecklingen på lokal och regional nivå att integreras och delta på ett lämpligt och ansvarsfullt sätt. Det är endast på detta sätt som den viktiga roll som arbetsmarknadens parter spelar vad gäller att skapa utsikter för en hållbar och varaktig tillväxt skulle kunna utnyttjas fullt ut.

| 1.3 | Bland annat med hjälp av de båda ovanstående instrumenten borde EU stödja detta nya slags partnerskap på lokal nivå mellan myndigheter och ekonomiska aktörer och särskilt arbetsmarknadens parter genom att verka för en ny generation av territoriella pakter för utveckling i en globaliserad värld (2). |
| --- | --- |

1.3

Bland annat med hjälp av de båda ovanstående instrumenten borde EU stödja detta nya slags partnerskap på lokal nivå mellan myndigheter och ekonomiska aktörer och särskilt arbetsmarknadens parter genom att verka för en ny generation av territoriella pakter för utveckling i en globaliserad värld (2).

| 1.4 | EESK är övertygad om att det inte finns några styresformer som passar alla. Varje enskild regional/lokal nivå får söka de former som bäst motsvarar kraven på regional och lokal förvaltning och som är förenliga med nationella, europeiska och internationella referensramar. |
| --- | --- |

1.4

EESK är övertygad om att det inte finns några styresformer som passar alla. Varje enskild regional/lokal nivå får söka de former som bäst motsvarar kraven på regional och lokal förvaltning och som är förenliga med nationella, europeiska och internationella referensramar.

| 1.5 | Kommittén anser emellertid att några gemensamma kriterier för dessa former skulle kunna anges:






  — | En strukturerad civil och social dialog. |
| --- | --- | --- |

1.5

Kommittén anser emellertid att några gemensamma kriterier för dessa former skulle kunna anges:

—

En strukturerad civil och social dialog.

| — | En regelbunden och offentlig utvärdering av kvaliteten på de genomförda insatserna och deras effekter. |
| --- | --- |

—

En regelbunden och offentlig utvärdering av kvaliteten på de genomförda insatserna och deras effekter.

| — | Utbildning av utvecklingsagenter och utvecklingsintegratörer. |
| --- | --- |

—

Utbildning av utvecklingsagenter och utvecklingsintegratörer.

| — | Strukturerade kontakter mellan den akademiska världen, näringslivet och staten. |
| --- | --- |

—

Strukturerade kontakter mellan den akademiska världen, näringslivet och staten.

| — | Högkvalitativa utbildnings- och fortbildningsstrukturer. |
| --- | --- |

—

Högkvalitativa utbildnings- och fortbildningsstrukturer.

| — | Upprättande av nätverk med kompetenscentrum för forskning och teknik. |
| --- | --- |

—

Upprättande av nätverk med kompetenscentrum för forskning och teknik.

| — | Inrättande/stärkande av strukturer för avancerade grupperingar (industriparker, högteknologiparker, produktions- och finanskonglomerat, etc.). |
| --- | --- |

—

Inrättande/stärkande av strukturer för avancerade grupperingar (industriparker, högteknologiparker, produktions- och finanskonglomerat, etc.).

| — | Ett väl utrustat, hållbart, attraktivt och IT-utvecklat område. |
| --- | --- |

—

Ett väl utrustat, hållbart, attraktivt och IT-utvecklat område.

| — | Effektiva och förankrade samförstånds- och beslutsstrukturer som bygger på allmänhetens medverkan. |
| --- | --- |

—

Effektiva och förankrade samförstånds- och beslutsstrukturer som bygger på allmänhetens medverkan.

| 1.5.1 | En sådan integrerad regional och lokal politik måste nödvändigtvis innehålla en strukturerad social dialog, som bland annat uppnås genom ett bättre utnyttjande av de befintliga lokala och regionala ekonomiska och sociala råden, genom kontakter med arbetsmarknadens parter och företrädare för det organiserade civila samhället samt genom inrättande av effektiva former för ekonomiska och sociala partnerskap (3). |
| --- | --- |

1.5.1

En sådan integrerad regional och lokal politik måste nödvändigtvis innehålla en strukturerad social dialog, som bland annat uppnås genom ett bättre utnyttjande av de befintliga lokala och regionala ekonomiska och sociala råden, genom kontakter med arbetsmarknadens parter och företrädare för det organiserade civila samhället samt genom inrättande av effektiva former för ekonomiska och sociala partnerskap (3).

| 1.5.2 | Här bör man följa den väg som EESK föreslagit, där de ekonomiska och sociala råden, eller liknande organ, i de olika medlemsstaterna deltar i en strukturerad dialog med EESK. |
| --- | --- |

1.5.2

Här bör man följa den väg som EESK föreslagit, där de ekonomiska och sociala råden, eller liknande organ, i de olika medlemsstaterna deltar i en strukturerad dialog med EESK.

| 1.6 | Framgången för denna nya styresform beror i allt högre grad på förmågan att fastställa vilken närhetsgrad som är lämpligast för att hantera problem och lösningar i enlighet med subsidiaritetsprincipen, samtidigt som samstämmigheten och ett med övriga politiknivåer gemensamt synsätt bibehålls (4). |
| --- | --- |

1.6

Framgången för denna nya styresform beror i allt högre grad på förmågan att fastställa vilken närhetsgrad som är lämpligast för att hantera problem och lösningar i enlighet med subsidiaritetsprincipen, samtidigt som samstämmigheten och ett med övriga politiknivåer gemensamt synsätt bibehålls (4).

| 1.7 | Kommittén är övertygad om att metoden att undersöka möjliga vägar, åtgärder och insatser på medellång och lång sikt utifrån en gemensam syn med hjälp av framtidsprognoser i vilka flera aktörer deltar kan ge ett värdefullt bidrag nerifrån-och-upp till den kulturella utvecklingen i samhället och också berika de politiska och administrativa besluten. Men framför allt kan en sådan metod ge upphov till och stärka en regional och lokal samverkan mellan de tekniska, ekonomiska, sociala, politiska och kulturella sektorerna, som är så viktiga för förvaltningen av en hållbar och konkurrenskraftig utveckling. |
| --- | --- |

1.7

Kommittén är övertygad om att metoden att undersöka möjliga vägar, åtgärder och insatser på medellång och lång sikt utifrån en gemensam syn med hjälp av framtidsprognoser i vilka flera aktörer deltar kan ge ett värdefullt bidrag nerifrån-och-upp till den kulturella utvecklingen i samhället och också berika de politiska och administrativa besluten. Men framför allt kan en sådan metod ge upphov till och stärka en regional och lokal samverkan mellan de tekniska, ekonomiska, sociala, politiska och kulturella sektorerna, som är så viktiga för förvaltningen av en hållbar och konkurrenskraftig utveckling.

| 1.8 | Detta kräver framför allt medverkan av arbetsmarknadens parter och företrädare för det organiserade civila samhället. Syftet är att man tydligt skall kunna ringa in starka och svaga punkter och fastställa nya positioner på hemmamarknaden och på den internationella marknaden. |
| --- | --- |

1.8

Detta kräver framför allt medverkan av arbetsmarknadens parter och företrädare för det organiserade civila samhället. Syftet är att man tydligt skall kunna ringa in starka och svaga punkter och fastställa nya positioner på hemmamarknaden och på den internationella marknaden.

| 1.9 | Om globaliseringen å ena sidan skapar en konkurrenspress för att satsa på modernisering, innovation och uppgradering av värdekedjan, och gör det möjligt att producera och distribuera varor och tjänster så effektivt och ekonomiskt fördelaktigt som möjligt, riskerar den å den andra sidan, om man inte ingriper i tid, att skapa ökad splittring och fragmentering av den ekonomiska och sociala strukturen, framför allt på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.9

Om globaliseringen å ena sidan skapar en konkurrenspress för att satsa på modernisering, innovation och uppgradering av värdekedjan, och gör det möjligt att producera och distribuera varor och tjänster så effektivt och ekonomiskt fördelaktigt som möjligt, riskerar den å den andra sidan, om man inte ingriper i tid, att skapa ökad splittring och fragmentering av den ekonomiska och sociala strukturen, framför allt på lokal och regional nivå.

| 1.9.1 | Kommittén anser därför att man snarast måste få fram nya kompetenser som kan lotsa EU-medborgarna mot de förändringar som väntar. Det bör göras gemensamma fortbildningsinsatser för distriktens ledningspersoner, företagsansvariga och ansvariga för finans- och kreditsystem; detta skall genomföras i samarbete med politiska beslutsfattare och ansvariga tjänstemän inom den offentliga sektorn. |
| --- | --- |

1.9.1

Kommittén anser därför att man snarast måste få fram nya kompetenser som kan lotsa EU-medborgarna mot de förändringar som väntar. Det bör göras gemensamma fortbildningsinsatser för distriktens ledningspersoner, företagsansvariga och ansvariga för finans- och kreditsystem; detta skall genomföras i samarbete med politiska beslutsfattare och ansvariga tjänstemän inom den offentliga sektorn.

| 1.10 | Kommittén menar att det endast är en lokal och regional integrerad strategi som bygger på delaktighet som kan leda till att den kunskap som förvärvats genom investeringar i forskning och utveckling, innovation och utbildning kan frambringa den innovationsförmåga och de konkurrensfördelar för den industriella basen i EU som kan locka till sig mänskliga och finansiella resurser. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén menar att det endast är en lokal och regional integrerad strategi som bygger på delaktighet som kan leda till att den kunskap som förvärvats genom investeringar i forskning och utveckling, innovation och utbildning kan frambringa den innovationsförmåga och de konkurrensfördelar för den industriella basen i EU som kan locka till sig mänskliga och finansiella resurser.

| 1.10.1 | I detta sammanhang är det ytterst viktigt att undersöka nya former för att locka arbetskraft till regionen, bland annat genom en ökad jämvikt mellan arbete och fritid och stimulansåtgärder, särskilt för intellektuella och högkvalificerade yrkesgrupper, som tjänstemän i ledande ställning, forskare och fackmän inom industrin; åtgärder som ger dem möjlighet att under sitt yrkesliv få komma i åtnjutande av tillräckligt attraktiva anställningsvillkor. |
| --- | --- |

1.10.1

I detta sammanhang är det ytterst viktigt att undersöka nya former för att locka arbetskraft till regionen, bland annat genom en ökad jämvikt mellan arbete och fritid och stimulansåtgärder, särskilt för intellektuella och högkvalificerade yrkesgrupper, som tjänstemän i ledande ställning, forskare och fackmän inom industrin; åtgärder som ger dem möjlighet att under sitt yrkesliv få komma i åtnjutande av tillräckligt attraktiva anställningsvillkor.

| 1.11 | Kommittén anser att det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation 2007–2013 måste ses i samband med gemenskapens övriga regionalpolitiska insatser och åtgärdsprogram eftersom det syftar till att ta itu med problemen via tre handlingslinjer: programmet för entreprenörskap och innovation, stödprogrammet för kommunikations- och informationsteknik och programmet Intelligent energi – Europa. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén anser att det nya ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation 2007–2013 måste ses i samband med gemenskapens övriga regionalpolitiska insatser och åtgärdsprogram eftersom det syftar till att ta itu med problemen via tre handlingslinjer: programmet för entreprenörskap och innovation, stödprogrammet för kommunikations- och informationsteknik och programmet Intelligent energi – Europa.

| 1.12 | Mot denna bakgrund stöder kommittén kravet på en stark samordning av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation med insatser inom regionalpolitik, sammanhållning och gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete liksom med sjunde ramprogrammet för FoTU. En betydande del av sjunde ramprogrammets program ”Kapacitet” ägnas åt forskningsutveckling inom små och medelstora företag, ”kunskapsregioner”, stöd till innovation och innovativa tjänster till företagen samt de nödvändiga kontakterna mellan utbildningssektorn och företagen. |
| --- | --- |

1.12

Mot denna bakgrund stöder kommittén kravet på en stark samordning av ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation med insatser inom regionalpolitik, sammanhållning och gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete liksom med sjunde ramprogrammet för FoTU. En betydande del av sjunde ramprogrammets program ”Kapacitet” ägnas åt forskningsutveckling inom små och medelstora företag, ”kunskapsregioner”, stöd till innovation och innovativa tjänster till företagen samt de nödvändiga kontakterna mellan utbildningssektorn och företagen.

| 1.13 | Förutom att dessa initiativ noggrant samordnas för att säkerställa samverkansvinster och undvika överlappningar och bristande överensstämmelse, måste de enligt kommitténs mening först och främst omformas och på ett adekvat sätt införlivas på det lokala och regionala planet, under prioritering av partnerskap där det gemensamma målet är lokal utveckling. |
| --- | --- |

1.13

Förutom att dessa initiativ noggrant samordnas för att säkerställa samverkansvinster och undvika överlappningar och bristande överensstämmelse, måste de enligt kommitténs mening först och främst omformas och på ett adekvat sätt införlivas på det lokala och regionala planet, under prioritering av partnerskap där det gemensamma målet är lokal utveckling.

| 1.14 | Kommittén vill slutligen än en gång framföra sin synpunkt från ett nyligen avgivet yttrande om den moderna industripolitiken: ”Det saknas dock en tydlig koppling mellan insatserna på EU-nivå och den medverkan som krävs från regeringars, näringslivets och aktörers sida på nationell och regional nivå”. |
| --- | --- |

1.14

Kommittén vill slutligen än en gång framföra sin synpunkt från ett nyligen avgivet yttrande om den moderna industripolitiken: ”Det saknas dock en tydlig koppling mellan insatserna på EU-nivå och den medverkan som krävs från regeringars, näringslivets och aktörers sida på nationell och regional nivå”.

2.   Definitioner

I yttrandet hänvisas till några begrepp som förklaras här nedan.

| 2.1 | Styresformer
  : I antropologisk litteratur görs åtskillnad mellan tre olika slags styresformer
   (5). Styrning ”från grunden”, som innebär samordning av alla berörda parter på lokal nivå och som kännetecknas av en tydlig orientering mot all slags teknisk verksamhet. ”Nätverksstyrning” som bygger på en hög grad av nätverkssamordning av samtliga aktörer, särskilt företag, forskningsorgan och finansiella organ. ”Dirigistisk” styrning som bygger på en hög grad av samordning och på central förvaltning av flera särskilt viktiga aspekter som finansiering och forskningskompetens. |
| --- | --- |

2.1

Styresformer
  : I antropologisk litteratur görs åtskillnad mellan tre olika slags styresformer
   (5). Styrning ”från grunden”, som innebär samordning av alla berörda parter på lokal nivå och som kännetecknas av en tydlig orientering mot all slags teknisk verksamhet. ”Nätverksstyrning” som bygger på en hög grad av nätverkssamordning av samtliga aktörer, särskilt företag, forskningsorgan och finansiella organ. ”Dirigistisk” styrning som bygger på en hög grad av samordning och på central förvaltning av flera särskilt viktiga aspekter som finansiering och forskningskompetens.

2.2   Ett område med socialt ansvar
   (6)

Ett område kan sägas ha ett socialt ansvar när det är inriktat på hållbarhet, dvs. när det i sin egen utveckling tar med den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen. Ett område kan anse sig ha ett socialt ansvar om det lyckas med följande:

| — | Att integrera sociala och miljömässiga hänsyn i de ekonomiska besluten. |
| --- | --- |

—

Att integrera sociala och miljömässiga hänsyn i de ekonomiska besluten.

| — | Att låta beslutsprocesserna bygga på en gemensam värdemodell och delaktighet. |
| --- | --- |

—

Att låta beslutsprocesserna bygga på en gemensam värdemodell och delaktighet.

| — | Att verka för goda metoder och fortlöpande dialog mellan berörda aktörer för att främja ökad innovation och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Att verka för goda metoder och fortlöpande dialog mellan berörda aktörer för att främja ökad innovation och konkurrenskraft.

För att uppnå ett område med socialt ansvar krävs följande:

| — | Att kartlägga befolkningen. |
| --- | --- |

—

Att kartlägga befolkningen.

| — | Att fastställa de värderingar som den omfattar. |
| --- | --- |

—

Att fastställa de värderingar som den omfattar.

2.3   Det sociala kapitalet i ett område

Det sociala kapitalet kan ha olika former: samarbets- eller konkurrenskultur, samförstånd mellan olika sammanslutningar eller polariserade intressegrupper, olika inlärningsmetoder. De kulturella traditionerna och organisationsformerna kan inverka betydligt på de hinder som kan dyka upp under genomförandet av ett socialt ansvarstagande område. En mer ingående undersökning av de sociala resurserna i ett område (socialt kapital) kräver en distinktion mellan institutionellt, kulturellt, symboliskt, psykosocialt och kognitivt kapital.

| — | Institutionellt kapital: förmågan hos de officiella institutionerna i ett område att koncentrera sig på problemlösning, deras handlingskraft, snabbheten i beslutsprocessen, organisationernas informationsgrad och deras flexibilitet och slutligen de befintliga kontakterna mellan de olika organisationerna. |
| --- | --- |

—

Institutionellt kapital: förmågan hos de officiella institutionerna i ett område att koncentrera sig på problemlösning, deras handlingskraft, snabbheten i beslutsprocessen, organisationernas informationsgrad och deras flexibilitet och slutligen de befintliga kontakterna mellan de olika organisationerna.

| — | Kulturellt kapital: de nedärvda traditionerna i området, värderingar och övertygelser, den språkliga rikedomen och slutligen områdets sociala relationer och beteendemönster (7). |
| --- | --- |

—

Kulturellt kapital: de nedärvda traditionerna i området, värderingar och övertygelser, den språkliga rikedomen och slutligen områdets sociala relationer och beteendemönster (7).

| — | Symboliskt kapital: ett områdes förmåga att mobilisera tillräcklig energi för att säkerställa den egna utvecklingen samt dess kapacitet att fungera som modell för de företag som är verksamma inom området. |
| --- | --- |

—

Symboliskt kapital: ett områdes förmåga att mobilisera tillräcklig energi för att säkerställa den egna utvecklingen samt dess kapacitet att fungera som modell för de företag som är verksamma inom området.

| — | Psykosocialt kapital: bygger huvudsakligen på begreppet tilltro, på övertygelsen att det finns en gemenskap och att denna har en utvecklingspotential, och slutligen på vetskapen om att det finns en möjlighet att upprätta ett samarbete med grupper och sammanslutningar. |
| --- | --- |

—

Psykosocialt kapital: bygger huvudsakligen på begreppet tilltro, på övertygelsen att det finns en gemenskap och att denna har en utvecklingspotential, och slutligen på vetskapen om att det finns en möjlighet att upprätta ett samarbete med grupper och sammanslutningar.

| — | Kognitivt kapital: ett kollektivt know-how som inte skall förväxlas med den enskilde individens egna resurser. Det kognitiva kapitalet utvecklas inom de organisationer som utgör infrastrukturen för kunnandet, dvs. universitet, forskningscentrum, kulturella organisationer och intresseorganisationer samt företag och organ som ansvarar för utveckling av den sociala dialogen (8). |
| --- | --- |

—

Kognitivt kapital: ett kollektivt know-how som inte skall förväxlas med den enskilde individens egna resurser. Det kognitiva kapitalet utvecklas inom de organisationer som utgör infrastrukturen för kunnandet, dvs. universitet, forskningscentrum, kulturella organisationer och intresseorganisationer samt företag och organ som ansvarar för utveckling av den sociala dialogen (8).

2.4   
  Foresight

   (9)
  : Framtiden som samhällelig uppbyggnad

Framtiden måste byggas. Det är människor som genom sina frivilliga handlingar och deras ibland oväntade följder bygger framtiden. Det handlar inte bara om att förutspå framtiden utan om att bygga upp den socialt. Ett systematiskt beaktande av troliga och möjliga händelser kan bidra till detta bygge. Som forskningsområde är ett systematiskt studium av framtiden ett instrument för att sträva efter och skapa en morgondag som tydligare lever upp till våra önskningar. Foresight innebär således inte att förutspå framtiden utan att föreställa sig en framtid som ser annorlunda ut än nutiden, och som blir möjlig genom faktorer som tekniska förändringar, livsstil, arbetsmönster, lagstiftning, global geopolitik, etc.

| 2.4.1 | I syfte att stödja de handlingslinjer som beslutades av Europeiska rådet i Lissabon har kommissionen skapat förutsättningarna för att strukturera upp det europeiska området för forskningsverksamhet (10), för vilket finansieringen byggdes in i sjätte ramprogrammet, med särskilt fokus på territoriell framtidsforskning (11). 2001 inrättade kommissionen enheten ”Vetenskaplig och teknisk framtidsforskning; kontakter med IPTS” (12) med syftet att sprida framtidsforskning som innovationsmodell. |
| --- | --- |

2.4.1

I syfte att stödja de handlingslinjer som beslutades av Europeiska rådet i Lissabon har kommissionen skapat förutsättningarna för att strukturera upp det europeiska området för forskningsverksamhet (10), för vilket finansieringen byggdes in i sjätte ramprogrammet, med särskilt fokus på territoriell framtidsforskning (11). 2001 inrättade kommissionen enheten ”Vetenskaplig och teknisk framtidsforskning; kontakter med IPTS” (12) med syftet att sprida framtidsforskning som innovationsmodell.

2.5   Närdemokrati

| 2.5.1 | De senaste årens tendenser har inneburit att subsidiariteten har vunnit mark, liksom frågan om närhet, dvs. en kultur genom vilken medborgaren uttrycker sin önskan att känna sig delaktig i beslut på det sociala området. Tack vare ny teknik sprids kunskap i en takt och en omfattning som tidigare var otänkbara. |
| --- | --- |

2.5.1

De senaste årens tendenser har inneburit att subsidiariteten har vunnit mark, liksom frågan om närhet, dvs. en kultur genom vilken medborgaren uttrycker sin önskan att känna sig delaktig i beslut på det sociala området. Tack vare ny teknik sprids kunskap i en takt och en omfattning som tidigare var otänkbara.

3.   Bakgrund

| 3.1 | I början av det tredje årtusendet konfronteras EU med en djupgående strukturomvandling som på kort tid har revolutionerat den internationella miljö som den europeiska ekonomin fungerar och konkurrerar i. Bland dessa förändringar kan särskilt följande nämnas:






  — | Arbetskraften på den fria marknaden har fördubblats genom att mer än två miljarder personer anslutits till det ekonomiska område som regleras av WTO. |
| --- | --- | --- |

3.1

I början av det tredje årtusendet konfronteras EU med en djupgående strukturomvandling som på kort tid har revolutionerat den internationella miljö som den europeiska ekonomin fungerar och konkurrerar i. Bland dessa förändringar kan särskilt följande nämnas:

—

Arbetskraften på den fria marknaden har fördubblats genom att mer än två miljarder personer anslutits till det ekonomiska område som regleras av WTO.

| — | Den ekonomiska revolution som orsakats av globaliseringen har förändrat de etablerade ekonomiska modellerna genom att rubba balansen mellan efterfrågan och utbud. |
| --- | --- |

—

Den ekonomiska revolution som orsakats av globaliseringen har förändrat de etablerade ekonomiska modellerna genom att rubba balansen mellan efterfrågan och utbud.

| — | Nya ekonomiska aktörer, som har gått samman i grupper, konkurrerar med de traditionella aktörerna på marknaden. |
| --- | --- |

—

Nya ekonomiska aktörer, som har gått samman i grupper, konkurrerar med de traditionella aktörerna på marknaden.

| — | Företagen fungerar i allt högre grad som integrerade aktörer i ett system som garanterar integrerade kunskapsnät. |
| --- | --- |

—

Företagen fungerar i allt högre grad som integrerade aktörer i ett system som garanterar integrerade kunskapsnät.

| — | Ett företags framgång beror i allt högre grad på de nya lokala och regionala offentliga styresformerna, som måste ligga i linje med en gemensam strategisk vision. |
| --- | --- |

—

Ett företags framgång beror i allt högre grad på de nya lokala och regionala offentliga styresformerna, som måste ligga i linje med en gemensam strategisk vision.

| — | De nya offentliga och privata styresformerna på lokal och regional nivå ingår i ett internationellt system som uppvisar stora demografiska och ekonomiska skillnader. |
| --- | --- |

—

De nya offentliga och privata styresformerna på lokal och regional nivå ingår i ett internationellt system som uppvisar stora demografiska och ekonomiska skillnader.

| — | Det är framför allt nya aggressiva strategier för att avancera inom ekonomi och handel som gjort sig gällande på den nya liberaliserade marknaden, strategier som i första hand syftar till att upptäcka svaga punkter på de utländska marknaderna och därmed uppnå konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

—

Det är framför allt nya aggressiva strategier för att avancera inom ekonomi och handel som gjort sig gällande på den nya liberaliserade marknaden, strategier som i första hand syftar till att upptäcka svaga punkter på de utländska marknaderna och därmed uppnå konkurrensfördelar.

| 3.2 | I Aho-rapporten (13) framhålls att det krävs ett systemskifte på styresformernas område, för att Europa skall uppnå större konkurrenskraft och medvetenhet om de utmaningar som strukturomvandlingen tillför systemet. |
| --- | --- |

3.2

I Aho-rapporten (13) framhålls att det krävs ett systemskifte på styresformernas område, för att Europa skall uppnå större konkurrenskraft och medvetenhet om de utmaningar som strukturomvandlingen tillför systemet.

| 3.2.1 | Ett systemskifte på styresformernas område kan ske med hjälp av följande:






  — | En tydlig förändring för att konkret åstadkomma en enhetlig europeisk marknad, främja innovation och saluföra nya produkter och tjänster, som motvikt till den fragmentering som är det största hindret för investeringar och för företagen och sysselsättningen. |
| --- | --- | --- |

3.2.1

Ett systemskifte på styresformernas område kan ske med hjälp av följande:

—

En tydlig förändring för att konkret åstadkomma en enhetlig europeisk marknad, främja innovation och saluföra nya produkter och tjänster, som motvikt till den fragmentering som är det största hindret för investeringar och för företagen och sysselsättningen.

| — | Översyn över EU:s system för rörlighet i fråga om mänskliga resurser. En sådan översyn bör omfatta kanaler för utbyte och rörlighet mellan såväl vetenskapssamfundet, industrin och styresnivån som mellan olika länder, och innefatta nya instrument för dialog, för att uppvärdera den europeiska sociala kunskapsmodellen och främja nya generationer av kunskapsdistrikt, nya teknik- och industriparker, spetsforskningscentrum (s.k. poles of excellence) samt tekniska plattformar och grupperingar. |
| --- | --- |

—

Översyn över EU:s system för rörlighet i fråga om mänskliga resurser. En sådan översyn bör omfatta kanaler för utbyte och rörlighet mellan såväl vetenskapssamfundet, industrin och styresnivån som mellan olika länder, och innefatta nya instrument för dialog, för att uppvärdera den europeiska sociala kunskapsmodellen och främja nya generationer av kunskapsdistrikt, nya teknik- och industriparker, spetsforskningscentrum (s.k. poles of excellence) samt tekniska plattformar och grupperingar.

| — | En ny gemensam strategisk vision med instrument för prognosverksamhet präglad av deltagande, så att man kan möta de inre sociala och de yttre ekonomiska utmaningarna och överbrygga klyftan mellan de politiska förslagen och de konkreta behoven av deltagande i alla regioner som vill ingå i kunskapsekonomin. |
| --- | --- |

—

En ny gemensam strategisk vision med instrument för prognosverksamhet präglad av deltagande, så att man kan möta de inre sociala och de yttre ekonomiska utmaningarna och överbrygga klyftan mellan de politiska förslagen och de konkreta behoven av deltagande i alla regioner som vill ingå i kunskapsekonomin.

| — | Utveckling av ”utvecklingsintegratörer” (14) med hög yrkeskompetens på lokal nivå. |
| --- | --- |

—

Utveckling av ”utvecklingsintegratörer” (14) med hög yrkeskompetens på lokal nivå.

| — | Stöd till inrättandet av ett europeiskt tekniskt institut (15), i syfte att undvika s.k. kompetensflykt och locka tillbaka personer med kompetens från andra delar av världen för att utveckla och driva på forskning och innovation inom EU. |
| --- | --- |

—

Stöd till inrättandet av ett europeiskt tekniskt institut (15), i syfte att undvika s.k. kompetensflykt och locka tillbaka personer med kompetens från andra delar av världen för att utveckla och driva på forskning och innovation inom EU.

| — | En rejäl europeisk stödinsats för omskolning och tvärvetenskapliga yrkesprofiler. |
| --- | --- |

—

En rejäl europeisk stödinsats för omskolning och tvärvetenskapliga yrkesprofiler.

| 3.3 | Forskning och utveckling, design, tillverkningssystem, logistiska system (16), marknadsföring och kundtjänster är funktioner som integreras alltmer och tillsammans fungerar som en enhet och kontaktlänk mellan kunderna och dem som skapar nya produkter. |
| --- | --- |

3.3

Forskning och utveckling, design, tillverkningssystem, logistiska system (16), marknadsföring och kundtjänster är funktioner som integreras alltmer och tillsammans fungerar som en enhet och kontaktlänk mellan kunderna och dem som skapar nya produkter.

| 3.4 | Den nya företagsstrukturen är i allt lägre grad beroende av tillgången till fysisk infrastruktur och i allt högre grad av immateriella tillgångar. Företagen behöver ett välutrustat område med lokala och regionala styresformsstrukturer som kan stödja kapaciteten för produktion och distribution av varor och tjänster, och säkerställa bästa möjliga garantiservice. |
| --- | --- |

3.4

Den nya företagsstrukturen är i allt lägre grad beroende av tillgången till fysisk infrastruktur och i allt högre grad av immateriella tillgångar. Företagen behöver ett välutrustat område med lokala och regionala styresformsstrukturer som kan stödja kapaciteten för produktion och distribution av varor och tjänster, och säkerställa bästa möjliga garantiservice.

| 3.5 | Det är ytterst viktigt att utveckla en tydlig lokal och regional identitet som tar sig uttryck i socialt kapital, eftersom omlokaliseringsrisken måste hanteras och det för de nya företagen krävs särskilda förutsättningar och lokala tjänster av hög kvalitet. Endast medveten och kvalificerad arbetskraft kan uppnå denna höga kvalitetsnivå. |
| --- | --- |

3.5

Det är ytterst viktigt att utveckla en tydlig lokal och regional identitet som tar sig uttryck i socialt kapital, eftersom omlokaliseringsrisken måste hanteras och det för de nya företagen krävs särskilda förutsättningar och lokala tjänster av hög kvalitet. Endast medveten och kvalificerad arbetskraft kan uppnå denna höga kvalitetsnivå.

| 3.6 | När medborgarna, de politiska beslutsfattarna och arbetsmarknadsparterna är medvetna om den regionala eller lokala identiteten möjliggörs en integrerad strategi för miljömässig och social hållbarhet, ytterligare en faktor som kan bidra till nya investeringar. |
| --- | --- |

3.6

När medborgarna, de politiska beslutsfattarna och arbetsmarknadsparterna är medvetna om den regionala eller lokala identiteten möjliggörs en integrerad strategi för miljömässig och social hållbarhet, ytterligare en faktor som kan bidra till nya investeringar.

| 3.7 | En uppvärdering av den lokala och regionala identiteten grundar sig på att man ställer upp bakom, erkänner och engagerar sig i en uppsättning gemensamma värden inom ramen för en gemensam framtidsvision. Främjande av den lokala och regionala identiteten kräver följande:






  — | Styresformsmodeller som är öppna för medverkan och insyn, och som kan genomföras tack vare maktfördelning mellan olika offentliga och privata aktörer och beslutscentrum, kapacitetsuppbyggnadsåtgärder för att garantera optimal organisations-, förvaltnings- och operativstruktur och en hållbar användning av de lokala resurserna, inbegripet transporter, hälsovård, fysiska resurser, infrastruktur och IKT-tjänster. |
| --- | --- | --- |

3.7

En uppvärdering av den lokala och regionala identiteten grundar sig på att man ställer upp bakom, erkänner och engagerar sig i en uppsättning gemensamma värden inom ramen för en gemensam framtidsvision. Främjande av den lokala och regionala identiteten kräver följande:

—

Styresformsmodeller som är öppna för medverkan och insyn, och som kan genomföras tack vare maktfördelning mellan olika offentliga och privata aktörer och beslutscentrum, kapacitetsuppbyggnadsåtgärder för att garantera optimal organisations-, förvaltnings- och operativstruktur och en hållbar användning av de lokala resurserna, inbegripet transporter, hälsovård, fysiska resurser, infrastruktur och IKT-tjänster.

| — | Skapande av en ”fördelaktig” bild av det lokala området eller regionen. |
| --- | --- |

—

Skapande av en ”fördelaktig” bild av det lokala området eller regionen.

| — | SWOT-analyser (17). |
| --- | --- |

—

SWOT-analyser (17).

| — | Prognosverksamhet präglad av deltagande, för att skapa medvetenhet om gemensamma visioner och inriktningar. |
| --- | --- |

—

Prognosverksamhet präglad av deltagande, för att skapa medvetenhet om gemensamma visioner och inriktningar.

| — | Nätverksarbete och utbyte av välfungerande metoder mellan olika lokala enheter. |
| --- | --- |

—

Nätverksarbete och utbyte av välfungerande metoder mellan olika lokala enheter.

| — | Benchmarking för att garantera jämförbara lokala fördelar. |
| --- | --- |

—

Benchmarking för att garantera jämförbara lokala fördelar.

4.   En integrerad områdesbaserad strategi och systemen för prognosverksamhet rörande lokal innovation och forskning

4.1   Den integrerade områdesbaserade strategin och de lokala mänskliga resurserna

| 4.1.1 | Följande åtgärder har hög prioritet när det gäller att dra nytta av de mänskliga resurserna i området:






  — | En gemensam prognosstrategi på medellång och lång sikt i fråga om teknisk utveckling och innovation i området. |
| --- | --- | --- |

4.1.1

Följande åtgärder har hög prioritet när det gäller att dra nytta av de mänskliga resurserna i området:

—

En gemensam prognosstrategi på medellång och lång sikt i fråga om teknisk utveckling och innovation i området.

| — | En strukturerad social dialog på lokal nivå. I detta sammanhang är det viktigt att de lagliga informations- och rådfrågningsinstrument som redan finns respekteras fullt ut (18). |
| --- | --- |

—

En strukturerad social dialog på lokal nivå. I detta sammanhang är det viktigt att de lagliga informations- och rådfrågningsinstrument som redan finns respekteras fullt ut (18).

| — | Utbildning genom kvalitetsstrukturer som kontinuerligt kan ge kvalifikationer för de yrkesprofiler som den regionala utvecklingen kräver för framtiden, inom ramen för den internationella konkurrensen. |
| --- | --- |

—

Utbildning genom kvalitetsstrukturer som kontinuerligt kan ge kvalifikationer för de yrkesprofiler som den regionala utvecklingen kräver för framtiden, inom ramen för den internationella konkurrensen.

| — | Användning av ett flertal sociala instrument för arbetsföra personer som antingen drabbats av plötsliga marknadsförändringar som uteslutit dem från utvecklingsmöjligheter eller av tillbakagången i krisdrabbade områden. |
| --- | --- |

—

Användning av ett flertal sociala instrument för arbetsföra personer som antingen drabbats av plötsliga marknadsförändringar som uteslutit dem från utvecklingsmöjligheter eller av tillbakagången i krisdrabbade områden.

| — | En politik som syftar till social integration och respekt för etniska minoriteter. |
| --- | --- |

—

En politik som syftar till social integration och respekt för etniska minoriteter.

| — | Flexibilitet bör hanteras på ett intelligent och ansvarsfullt sätt för att skapa större möjligheter i arbetslivet (”flexicurity” (19)). |
| --- | --- |

—

Flexibilitet bör hanteras på ett intelligent och ansvarsfullt sätt för att skapa större möjligheter i arbetslivet (”flexicurity” (19)).

| — | Fullständig delaktighet för medborgarna. |
| --- | --- |

—

Fullständig delaktighet för medborgarna.

4.2   Den integrerade områdesbaserade strategin och utvecklingen av en ny och starkare företagaranda

| 4.2.1 | En integrerad områdesbaserad strategi kan uppmuntra och bidra till att företag, framför allt små och medelstora företag, startas och utvecklas, genom en miljö som är gynnsam på följande punkter:






  — | Förenklade administrativa förfaranden och undanröjande av de byråkratiska hindren för nyföretagande och utveckling av företag, även i fråga om storlek. |
| --- | --- | --- |

4.2.1

En integrerad områdesbaserad strategi kan uppmuntra och bidra till att företag, framför allt små och medelstora företag, startas och utvecklas, genom en miljö som är gynnsam på följande punkter:

—

Förenklade administrativa förfaranden och undanröjande av de byråkratiska hindren för nyföretagande och utveckling av företag, även i fråga om storlek.

| — | Strukturer för yrkesutbildning och annan utbildning, lärlingskap genom en kombination av utbildning och arbete samt kontinuerligt lärande under hela arbetslivet. Dessa strukturer skall förvaltas av arbetsmarknadsparterna genom bilaterala organ och på grundval av framtidsinriktade projekt. |
| --- | --- |

—

Strukturer för yrkesutbildning och annan utbildning, lärlingskap genom en kombination av utbildning och arbete samt kontinuerligt lärande under hela arbetslivet. Dessa strukturer skall förvaltas av arbetsmarknadsparterna genom bilaterala organ och på grundval av framtidsinriktade projekt.

| — | Integrerade nät mellan universitet, företag och forskningscentrum, med enhetliga handlingsplaner, arbetsmetoder och strukturer som syftar till överföring av teknik. |
| --- | --- |

—

Integrerade nät mellan universitet, företag och forskningscentrum, med enhetliga handlingsplaner, arbetsmetoder och strukturer som syftar till överföring av teknik.

| — | Inrättande och lansering av nya industri- och teknikbaserade kunskapsdistrikt och integrerade industriplattformar. Här skall de tekniska aktörerna expandera för att ansluta nya centrum för kunskapsbearbetning och tillämpad forskning genom att gå utanför det egna området och utarbeta produktions- och distributionssystem som bygger på gemensamma värderingar och strategier i s.k. lärgemenskaper (learning communities). |
| --- | --- |

—

Inrättande och lansering av nya industri- och teknikbaserade kunskapsdistrikt och integrerade industriplattformar. Här skall de tekniska aktörerna expandera för att ansluta nya centrum för kunskapsbearbetning och tillämpad forskning genom att gå utanför det egna området och utarbeta produktions- och distributionssystem som bygger på gemensamma värderingar och strategier i s.k. lärgemenskaper (learning communities).

| — | Inrättande av nätverk med industri- och teknikparker, även genom regionala utvecklingsorgan, för att skapa välutrustade lokala områden där nya företag kan få stöd för sin utveckling. |
| --- | --- |

—

Inrättande av nätverk med industri- och teknikparker, även genom regionala utvecklingsorgan, för att skapa välutrustade lokala områden där nya företag kan få stöd för sin utveckling.

| — | Förbättrad tillgång till finansiering och krediter, även genom att man inom hela EU inrättar mekanismer som dem som ingår i initiativet Jeremie (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) för småföretag och mikroföretag. |
| --- | --- |

—

Förbättrad tillgång till finansiering och krediter, även genom att man inom hela EU inrättar mekanismer som dem som ingår i initiativet Jeremie (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises) för småföretag och mikroföretag.

| — | Utveckling och spridning av mekanismer för företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

—

Utveckling och spridning av mekanismer för företagens sociala ansvar.

| — | Främjande och förstärkning av systemen för samarbete mellan arbetsmarknadsparterna och lokala ekonomiska och sociala aktörer, genom att deras institutionella kapacitet och den sociala dialogen stärks. |
| --- | --- |

—

Främjande och förstärkning av systemen för samarbete mellan arbetsmarknadsparterna och lokala ekonomiska och sociala aktörer, genom att deras institutionella kapacitet och den sociala dialogen stärks.

| — | Modernisering av det lokala digitala systemet för kommunikation mellan politiska, ekonomiska och sociala aktörer i området samt berörda myndigheter och offentliga respektive privata organ. Man bör framför allt fokusera på instrument som e-förvaltning, e-handel och distansarbete samt bredbandsnät med hög kapacitet, t.ex. Geant (20) för överföring av data och Grid-systemen (21). |
| --- | --- |

—

Modernisering av det lokala digitala systemet för kommunikation mellan politiska, ekonomiska och sociala aktörer i området samt berörda myndigheter och offentliga respektive privata organ. Man bör framför allt fokusera på instrument som e-förvaltning, e-handel och distansarbete samt bredbandsnät med hög kapacitet, t.ex. Geant (20) för överföring av data och Grid-systemen (21).

| — | Förstärkning av de värden som är utmärkande för programmet Jessica, som syftar till att integrera områden utanför storstäder. |
| --- | --- |

—

Förstärkning av de värden som är utmärkande för programmet Jessica, som syftar till att integrera områden utanför storstäder.

| — | Åstadkomma fysisk säkerhet och ekonomisk och social trygghet för medborgarna och företagen och i arbetslivet. |
| --- | --- |

—

Åstadkomma fysisk säkerhet och ekonomisk och social trygghet för medborgarna och företagen och i arbetslivet.

| — | Den integrerade områdesbaserade strategin för regional och lokal industripolitik skall vara hållbar, med optimalt miljöskydd under den ekonomiska och industriella omvandlingen. |
| --- | --- |

—

Den integrerade områdesbaserade strategin för regional och lokal industripolitik skall vara hållbar, med optimalt miljöskydd under den ekonomiska och industriella omvandlingen.

4.3   Den integrerade områdesbaserade strategin, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation, sjunde ramprogrammet och överensstämmelsen med annan gemenskapspolitik

År 2005 gav stats- och regeringscheferna ytterligare politiska impulser åt den förnyade Lissabonstrategin, framför allt genom att framhålla hur de europeiska värdena kan inspirera till modernisering av ekonomin och samhället i en globaliserad värld.

| 4.3.1 | Vid sitt möte i mars 2006 fastställde Europeiska rådet följande prioriteringar för det förnyade partnerskapet för tillväxt och sysselsättning:






  — | Större investeringar i kunskap och innovation. |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Vid sitt möte i mars 2006 fastställde Europeiska rådet följande prioriteringar för det förnyade partnerskapet för tillväxt och sysselsättning:

—

Större investeringar i kunskap och innovation.

| — | Företagens, särskilt småföretagens, potential skall frigöras. |
| --- | --- |

—

Företagens, särskilt småföretagens, potential skall frigöras.

| — | Större möjligheter till nya och varaktiga jobb för prioriterade kategorier, särskilt ungdomar (22), kvinnor, äldre, funktionshindrade, lagliga invandrare och minoriteter. |
| --- | --- |

—

Större möjligheter till nya och varaktiga jobb för prioriterade kategorier, särskilt ungdomar (22), kvinnor, äldre, funktionshindrade, lagliga invandrare och minoriteter.

| 4.4 | Det är främst ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som inom en konsekvent ram innefattar många aktiviteter i syfte att hantera betydande konkurrens- och innovationsproblem som drabbar EU:s ekonomiska och sociala liv. Detta sker genom att utvecklingen inriktas på innovativa, produktiva och miljövänliga insatser som präglas av en effektiv resursanvändning och är socialt giltiga. |
| --- | --- |

4.4

Det är främst ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation som inom en konsekvent ram innefattar många aktiviteter i syfte att hantera betydande konkurrens- och innovationsproblem som drabbar EU:s ekonomiska och sociala liv. Detta sker genom att utvecklingen inriktas på innovativa, produktiva och miljövänliga insatser som präglas av en effektiv resursanvändning och är socialt giltiga.

| 4.5 | Det särskilda programmet Kapacitet inom sjunde ramprogrammet syftar till att stärka forskningskapaciteten och i synnerhet göra följande:






  — | Uppfylla kraven från de små företag som behöver lägga ut forskningsverksamheten. |
| --- | --- | --- |

4.5

Det särskilda programmet Kapacitet inom sjunde ramprogrammet syftar till att stärka forskningskapaciteten och i synnerhet göra följande:

—

Uppfylla kraven från de små företag som behöver lägga ut forskningsverksamheten.

| — | Främja transnationella nät i ”kunskapsregionerna”, för att underlätta uppkomsten av kluster, metadistrikt och teknik- och industriparker som knyts till universitet, forskningscentrum, företag och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

—

Främja transnationella nät i ”kunskapsregionerna”, för att underlätta uppkomsten av kluster, metadistrikt och teknik- och industriparker som knyts till universitet, forskningscentrum, företag och regionala myndigheter.

| — | Frigöra forsknings- och innovationspotentialen i konvergensregionerna och de yttersta randområdena, i samklang med strukturfonds- och sammanhållningsfondsåtgärderna. |
| --- | --- |

—

Frigöra forsknings- och innovationspotentialen i konvergensregionerna och de yttersta randområdena, i samklang med strukturfonds- och sammanhållningsfondsåtgärderna.

| 4.5.1 | Att småföretagen medverkar på ett optimalt sätt i forsknings- och innovationsverksamheten skall gälla även för de övriga särskilda programmen i sjunde ramprogrammet (”Samarbete”, ”Idéer” och ”Människor”). |
| --- | --- |

4.5.1

Att småföretagen medverkar på ett optimalt sätt i forsknings- och innovationsverksamheten skall gälla även för de övriga särskilda programmen i sjunde ramprogrammet (”Samarbete”, ”Idéer” och ”Människor”).

| 4.5.2 | En annan sak som är gemensam för alla program är skyldigheten att främja spridningen av forskningsresultat, något som görs mest effektivt på lokal och regional nivå. I detta sammanhang anser EESK att det är ytterst viktigt med tillräcklig samordning, överensstämmelse och samverkan med gemenskapens regionalpolitiska och sammanhållningsrelaterade åtgärder liksom med de övriga gemenskapsinstrumenten till stöd för lokalt och regionalt samarbete och utbildning. |
| --- | --- |

4.5.2

En annan sak som är gemensam för alla program är skyldigheten att främja spridningen av forskningsresultat, något som görs mest effektivt på lokal och regional nivå. I detta sammanhang anser EESK att det är ytterst viktigt med tillräcklig samordning, överensstämmelse och samverkan med gemenskapens regionalpolitiska och sammanhållningsrelaterade åtgärder liksom med de övriga gemenskapsinstrumenten till stöd för lokalt och regionalt samarbete och utbildning.

| 4.5.3 | Det är också nödvändigt att samordna de ovannämnda åtgärderna med den regionalpolitik som tar sin utgångspunkt i de reformerade europeiska strukturfonderna. |
| --- | --- |

4.5.3

Det är också nödvändigt att samordna de ovannämnda åtgärderna med den regionalpolitik som tar sin utgångspunkt i de reformerade europeiska strukturfonderna.

| 4.6 | Sådana initiativ kräver en hög grad av samordning för att säkerställa samverkanseffekter och undvika överlappningar eller inkonsekvens, och för att de verkligen skall fungera på plats behövs även följande:






  — | En mottaglig och väl förberedd användarmiljö som kan skapa samverkanseffekter med lämpliga regionala och lokala program samt utveckla internationella kontaktnät inom forskningen. Syftet är att uppfylla de europeiska projektens transnationalitetskriterier och att omvandla forskningsresultaten till en verklig ökning av konkurrenskraften och sysselsättningen, med direkt inriktning på den pågående industriella omvandlingen, genom lokala och regionala nätverk som kontinuerligt främjar samverkan mellan universitet, industri och forskningscentrum. |
| --- | --- | --- |

4.6

Sådana initiativ kräver en hög grad av samordning för att säkerställa samverkanseffekter och undvika överlappningar eller inkonsekvens, och för att de verkligen skall fungera på plats behövs även följande:

—

En mottaglig och väl förberedd användarmiljö som kan skapa samverkanseffekter med lämpliga regionala och lokala program samt utveckla internationella kontaktnät inom forskningen. Syftet är att uppfylla de europeiska projektens transnationalitetskriterier och att omvandla forskningsresultaten till en verklig ökning av konkurrenskraften och sysselsättningen, med direkt inriktning på den pågående industriella omvandlingen, genom lokala och regionala nätverk som kontinuerligt främjar samverkan mellan universitet, industri och forskningscentrum.

| — | Avancerade utbildningsstrukturer som strävar efter att uppfylla kraven från den kunskapsbaserade ekonomiska och industriella utvecklingen. Dessa strukturer bör grunda sig på utbildningsprogram som utgår från nya paradigm i fråga om teknik, produktion, distribution och konsumtion, och på system för livslångt lärande som tydligt kan reagera på industriell omvandling och marknadsförändringar. |
| --- | --- |

—

Avancerade utbildningsstrukturer som strävar efter att uppfylla kraven från den kunskapsbaserade ekonomiska och industriella utvecklingen. Dessa strukturer bör grunda sig på utbildningsprogram som utgår från nya paradigm i fråga om teknik, produktion, distribution och konsumtion, och på system för livslångt lärande som tydligt kan reagera på industriell omvandling och marknadsförändringar.

| — | Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad inom institutioner och organisationer samt social dialog, med målet att åstadkomma effektiv planering och optimal forskning och tekniköverföring. Åtgärderna bör genomföras i enlighet med en strategi som alla direkt berörda ekonomiska och sociala aktörer på fältet ställer sig bakom, och leda till nya möjligheter i fråga om företagande och utbildning samt höga kvalifikationer och nya yrkesprofiler. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för kapacitetsuppbyggnad inom institutioner och organisationer samt social dialog, med målet att åstadkomma effektiv planering och optimal forskning och tekniköverföring. Åtgärderna bör genomföras i enlighet med en strategi som alla direkt berörda ekonomiska och sociala aktörer på fältet ställer sig bakom, och leda till nya möjligheter i fråga om företagande och utbildning samt höga kvalifikationer och nya yrkesprofiler.

| — | En integrerad lokal- och regionalpolitik som kan utnyttja den lokala utvecklingspotentialen genom att förstärka anpassningsförmågan och det innovativa framåtblickandet, för att dra nytta av de fördelar som nya flöden av varor och tjänster medför, och av de mänskliga resurser och det kapital som globaliseringen skapar. |
| --- | --- |

—

En integrerad lokal- och regionalpolitik som kan utnyttja den lokala utvecklingspotentialen genom att förstärka anpassningsförmågan och det innovativa framåtblickandet, för att dra nytta av de fördelar som nya flöden av varor och tjänster medför, och av de mänskliga resurser och det kapital som globaliseringen skapar.

| — | En förstärkt social dialog på regional och lokal nivå, som ett viktigt instrument för att maximera fördelarna med att föregripa förändringar inom industrin och på marknaden och tillströmningen till yrkesutbildning och annan utbildning. Denna dialog skall även kunna garantera ny trygghet i yrkeslivet och ny flexibilitet inom produktions-, distributions- och tjänsteorganisationen. |
| --- | --- |

—

En förstärkt social dialog på regional och lokal nivå, som ett viktigt instrument för att maximera fördelarna med att föregripa förändringar inom industrin och på marknaden och tillströmningen till yrkesutbildning och annan utbildning. Denna dialog skall även kunna garantera ny trygghet i yrkeslivet och ny flexibilitet inom produktions-, distributions- och tjänsteorganisationen.

| 4.6.1 | EESK anser att både det sjunde ramprogramment för forskning och teknisk utveckling och programmet för konkurrenskraft och innovation, vilka kommittén tidigare yttrat sig om, fortfarande i alltför hög grad präglas av ett ”uppifrån och ned-perspektiv”, och att den lokala och regionala utvecklingens offentliga och privata aktörer ännu inte kan integreras och medverka ansvarsfullt på önskvärt sätt. Detta angreppssätt ger inte de lokala aktörerna möjlighet att spela den roll som tillkommer dem i egenskap av medansvariga för de europeiska styresformerna. |
| --- | --- |

4.6.1

EESK anser att både det sjunde ramprogramment för forskning och teknisk utveckling och programmet för konkurrenskraft och innovation, vilka kommittén tidigare yttrat sig om, fortfarande i alltför hög grad präglas av ett ”uppifrån och ned-perspektiv”, och att den lokala och regionala utvecklingens offentliga och privata aktörer ännu inte kan integreras och medverka ansvarsfullt på önskvärt sätt. Detta angreppssätt ger inte de lokala aktörerna möjlighet att spela den roll som tillkommer dem i egenskap av medansvariga för de europeiska styresformerna.

| 4.6.2 | Med hjälp av de båda ovanstående instrumenten borde EU stödja detta nya slags partnerskap på lokal nivå mellan myndigheter och ekonomiska aktörer och särskilt arbetsmarknadens parter genom att verka för en ny generation av ”territoriella pakter för utveckling i en globaliserad värld” (23). Alla aktörer inom utvecklingen av ekonomi och sysselsättning borde gå samman i dessa pakter, för att på lämpligt sätt kunna anta marknads- och konkurrensrelaterade utmaningar och använda ett vidare perspektiv än det lokala, som alltmer hotar att fungera begränsande i förhållande till sammanlänkade internationella fenomen. |
| --- | --- |

4.6.2

Med hjälp av de båda ovanstående instrumenten borde EU stödja detta nya slags partnerskap på lokal nivå mellan myndigheter och ekonomiska aktörer och särskilt arbetsmarknadens parter genom att verka för en ny generation av ”territoriella pakter för utveckling i en globaliserad värld” (23). Alla aktörer inom utvecklingen av ekonomi och sysselsättning borde gå samman i dessa pakter, för att på lämpligt sätt kunna anta marknads- och konkurrensrelaterade utmaningar och använda ett vidare perspektiv än det lokala, som alltmer hotar att fungera begränsande i förhållande till sammanlänkade internationella fenomen.

4.7   Den integrerade områdesbaserade strategin, styresformsmodeller som är öppna för medverkan, arbetsmarknadsparterna och det civila samhället

| 4.7.1 | En stor del av insatserna för hållbar konkurrenskraft ligger inom de lokala och regionala myndigheternas behörighet. Därför är det särskilt viktigt med system för styresformer och samarbete mellan de olika lokala och regionala myndigheterna, olika organ och institutioner, arbetsmarknadsparterna, företagen och det civila samhällets ekonomiska och sociala aktörer som verkar i området. |
| --- | --- |

4.7.1

En stor del av insatserna för hållbar konkurrenskraft ligger inom de lokala och regionala myndigheternas behörighet. Därför är det särskilt viktigt med system för styresformer och samarbete mellan de olika lokala och regionala myndigheterna, olika organ och institutioner, arbetsmarknadsparterna, företagen och det civila samhällets ekonomiska och sociala aktörer som verkar i området.

| 4.7.2 | När det gäller styresformerna hänvisar vi till något som kommittén tidigare framfört i sammanhanget: att även de ”privata intressenterna bör agera och ta ansvar genom påtagliga bidrag och satsningar. De sociala och civila dialogerna är betydelsefulla verktyg” (24). |
| --- | --- |

4.7.2

När det gäller styresformerna hänvisar vi till något som kommittén tidigare framfört i sammanhanget: att även de ”privata intressenterna bör agera och ta ansvar genom påtagliga bidrag och satsningar. De sociala och civila dialogerna är betydelsefulla verktyg” (24).

| 4.7.3 | När det gäller förstärkning av den sociala dialogen delar kommittén kommissionens ”uppfattning att arbetsmarknadens parter, med anledning av den branschkännedom de besitter, bör inneha en särskild larmfunktion”. |
| --- | --- |

4.7.3

När det gäller förstärkning av den sociala dialogen delar kommittén kommissionens ”uppfattning att arbetsmarknadens parter, med anledning av den branschkännedom de besitter, bör inneha en särskild larmfunktion”.

| 4.7.4 | Enligt vår mening gäller det att inrätta system för social ingenjörskonst och beslutsfattande som grundar sig på deltagande, är snabba, aktiva och framåtblickande och kan upprätthålla en politisk, ekonomisk och social demokrati av hög kvalitet, utan att hindra och fördröja utvecklingen av åtgärder och initiativ. |
| --- | --- |

4.7.4

Enligt vår mening gäller det att inrätta system för social ingenjörskonst och beslutsfattande som grundar sig på deltagande, är snabba, aktiva och framåtblickande och kan upprätthålla en politisk, ekonomisk och social demokrati av hög kvalitet, utan att hindra och fördröja utvecklingen av åtgärder och initiativ.

| 4.7.5 | Det är av yttersta vikt att utveckla en gemensam strategi på medellång och lång sikt, och att kartlägga och fördela ansvaret för gemensamma delmål samt använda avancerade och etablerade regionala instrument, t.ex. prognosverksamhet. |
| --- | --- |

4.7.5

Det är av yttersta vikt att utveckla en gemensam strategi på medellång och lång sikt, och att kartlägga och fördela ansvaret för gemensamma delmål samt använda avancerade och etablerade regionala instrument, t.ex. prognosverksamhet.

| 4.8 | Den integrerade områdesbaserade strategin och en styresformsstrategi för utveckling av ett område med socialt ansvar |
| --- | --- |

4.8

Den integrerade områdesbaserade strategin och en styresformsstrategi för utveckling av ett område med socialt ansvar

| 4.8.1 | I vår miljö, som är öppen för internationell konkurrens, måste en styresformsstrategi för utveckling av ett område med socialt ansvar säkerställa en varaktigt dynamisk ekonomisk utveckling och hög social kvalitet. Strategin bör framför allt fungera med hjälp av följande:






  — | Kontinuerliga förbättringar av produktionssystemets kvalitet och kapacitet på kunskapsområdet, genom systematiska analyser och gemensamma prognoser av den sociala, ekonomiska och tekniska utvecklingen. |
| --- | --- | --- |

4.8.1

I vår miljö, som är öppen för internationell konkurrens, måste en styresformsstrategi för utveckling av ett område med socialt ansvar säkerställa en varaktigt dynamisk ekonomisk utveckling och hög social kvalitet. Strategin bör framför allt fungera med hjälp av följande:

—

Kontinuerliga förbättringar av produktionssystemets kvalitet och kapacitet på kunskapsområdet, genom systematiska analyser och gemensamma prognoser av den sociala, ekonomiska och tekniska utvecklingen.

| — | Utveckling av globala referensnät för den offentliga och den privata sektorn, med garantier för kontinuerlig och ömsesidig interaktion med världsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Utveckling av globala referensnät för den offentliga och den privata sektorn, med garantier för kontinuerlig och ömsesidig interaktion med världsmarknaden.

| — | Verkligt hållbar utveckling i miljöhänseende och socialt hänseende, både när det gäller produktion och konsumtion. |
| --- | --- |

—

Verkligt hållbar utveckling i miljöhänseende och socialt hänseende, både när det gäller produktion och konsumtion.

| — | Effektiva och förstärkta processer för skapande och spridning av kunskap, information och kontinuerlig utbildning för tekniska aktörer, användare och slutkonsumenter. |
| --- | --- |

—

Effektiva och förstärkta processer för skapande och spridning av kunskap, information och kontinuerlig utbildning för tekniska aktörer, användare och slutkonsumenter.

| — | Utformning av ”lokala och regionala sociala bokslut” med vars hjälp man kan mäta, bedöma och utvärdera den dynamik som krävs för att uppnå kvalitativa och kvantitativa mål med utgångspunkt i gemensamma standarder och arbetsmetoder på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Utformning av ”lokala och regionala sociala bokslut” med vars hjälp man kan mäta, bedöma och utvärdera den dynamik som krävs för att uppnå kvalitativa och kvantitativa mål med utgångspunkt i gemensamma standarder och arbetsmetoder på EU-nivå.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Se Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet den 23–24 mars 2006, punkt 4.

1

(2)  Jfr Pacte industrial de la regió metropolitana de Barcelona (http://www.pacteind.org/eng/activities/) där det slås fast att ett områdes konkurrenskraft bygger på kvaliteten hos företagen och deras anställda.

2

Pacte industrial de la regió metropolitana de Barcelona

(3)  Jfr Europeiska kommissionens riktlinjer för sammanhållningspolitiken: Ett aktivt horisontellt partnerskap (arbetsmarknadens parter, det organiserade civila samhället, förvaltningar); Ett effektivt vertikalt partnerskap (Europeiska kommissionen, nationella regeringar, regionala och lokala förvaltningar). Se förording (EG) nr 1260/1999, 21.6.1999 och KOM(2002) 598, 7.11.2002.

3

(4)  Jfr Närdemokrati.

4

(5)  P. Cooke m. fl., 1998, Regional Innovation System-The role of governance in a globalised world.

5

Regional Innovation System-The role of governance in a globalised world

(6)  Begreppet bildar grund för Jessica-programmet som lanserades av GD Regionalpolitik och som finansieras av Europeiska investeringsbanken. Det syftar främst till upprustning av de mest nergångna storstadsområdena.

6

(7)  I antropologisk mening består kulturen av beteendemönster som förvärvas och förmedlas via symboler, tecken, handlingar och intellektuell verksamhet (Alberoni, Consumi e società).

7

Consumi e società

(8)  F. Alburquerque m.fl., Learning to innovate, OECD-seminarium 30.9–1.10.1999 Malaga, Spanien.

8

Learning to innovate

(9)  Foresight: en systematisk process som bygger på delaktighet och som innebär datainsamling och skapande av framtidsvisioner på medellång och lång sikt; syftar till att styra beslut och uppbringa medel för gemensamma aktioner.

9

Foresight

(10)  KOM(2002) 565 slutlig, 16.10.2002.

10

(11)  http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight/main.htm.

11

http://www.cordis.lu/rtd2002/foresight/seminar.htm.

http://www.regional-foresight.de/.

http://prospectiva2002.jrc.es/.

(12)  Institutet för tekniska framtidsstudier. Ett av sju institut som sorterar under GFC, Gemensamma forskningscentret.

12

(13)  ”Att skapa ett innovativt Europa”, rapport från den oberoende expertgruppen för forskning och utveckling under ledning av Esko Aho, januari 2006.

13

(14)  Personer som har tillräcklig social och teknisk kompetens och som med hjälp av teknikcentrum kan stödja mikroföretag och småföretag i innovationsprocesserna.

14

(15)  Se Europeiska rådets slutsatser från den 15–16 juni 2006.

15

(16)  Se ”EU:s politik för logistik”.

16

(17)  Den engelska akronymen SWOT står för Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats, det vill säga starka respektive svaga punkter, möjligheter och hot.

17

Strengths, Weaknesses, Opportunities and Threats

(18)  Se Europeiska fackliga samorganisationens (EFS) dokument ”Restructuring – Anticipating and accompanying restructuring in order to develop employment: the role of the European Union” (EFS styrkommitté, 14–15 juni 2005).

18

(19)  ”Flexicurity – den danska modellen”, ECO/167, föredragande: Anita Vium.

19

(20)  Projektet inleddes genom samarbete mellan 26 nationella forsknings- och utbildningsnät i 30 europeiska länder, Europeiska kommissionen och Dante (Delivery of Advanced Network Technology to Europe). Huvudsyftet var att utveckla Geant, ett alleuropeiskt, multigigabytebaserat kommunikationsnät som främst är utformat för forskning och utbildning.

20

Delivery of Advanced Network Technology to Europe

(21)  Grid är ett system som omfattar och samordnar resurser och användare inom olika domäner, t.ex. användarnas hårddiskar och centralservern, och olika administrativa enheter inom samma företag eller på olika företag. Systemet behandlar även frågor som rör dessa konfigurationer, t.ex. säkerhetspolicy, betalningar, medlemskap etc.

21

(22)  Se den ungdomspakt som utarbetats av den franska regeringen.

22

(23)  Jfr Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona ( http://www.pacteind.org/eng/activities/) där det slås fast att ett områdes konkurrenskraft bygger på kvaliteten hos företagen och deras anställda.

23

Pacte industrial de la regio metropolitana de Barcelona

(24)  Se yttrandet, ”Vägen till det europeiska kunskapsbaserade samhället – det organiserade civila samhällets bidrag till Lissabonstrategin” (förberedande yttrande), föredragande: Jan Olsson, Eva Belabed och Joost van Iersel.

24

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/20 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/20

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Hur ett livslångt lärande med stöd av IT kan bidra till den europeiska konkurrenskraften, industriell omvandling och utvecklingen av socialt kapital”

(2006/C 318/03)

Den 19 januari 2006 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget om ”Hur ett livslångt lärande med stöd av IT kan bidra till den europeiska konkurrenskraften, industriell omvandling och utvecklingen av socialt kapital”.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för beredningen av arbetet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2006. Föredragande var Marian Krzaklewski. Medföredragande var András Szűcs.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 181 röster för, 6 emot och 11 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén är övertygad om att man genom att använda elektroniska hjälpmedel inom undervisning och utbildning (e-Learning) (1) kan hjälpa EU att genomföra åtgärder för att öka effektiviteten och kvaliteten på utbildningarna och t.ex. möjliggöra utbildning på arbetsplatsen. Detta leder bland annat till att kostnaderna för personalutbildning minskar, vilket gör framför allt de små och medelstora företagen betydligt mer konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén är övertygad om att man genom att använda elektroniska hjälpmedel inom undervisning och utbildning (e-Learning) (1) kan hjälpa EU att genomföra åtgärder för att öka effektiviteten och kvaliteten på utbildningarna och t.ex. möjliggöra utbildning på arbetsplatsen. Detta leder bland annat till att kostnaderna för personalutbildning minskar, vilket gör framför allt de små och medelstora företagen betydligt mer konkurrenskraftiga.

| 1.2 | Kommittén anser att det fortfarande finns stora skillnader inom EU när det gäller utbildning med stöd av informations- och kommunikationsteknik (IKT). Detta beror på den språkliga och kulturella mångfalden och på att marknaderna i fråga inte är tillräckligt mogna. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén anser att det fortfarande finns stora skillnader inom EU när det gäller utbildning med stöd av informations- och kommunikationsteknik (IKT). Detta beror på den språkliga och kulturella mångfalden och på att marknaderna i fråga inte är tillräckligt mogna.

| 1.2.1 | För att ändra på detta bör alla institutioner inom hela utbildningsväsendet göras mer öppna, också på området livslångt lärande (2), så att nya utbildningsformer faktiskt kan införas och ges bredare spridning, och kunskaper och praktik därmed kan integreras så att synergier kan uppnås med den planerade tekniska och ekonomiska utvecklingen. |
| --- | --- |

1.2.1

För att ändra på detta bör alla institutioner inom hela utbildningsväsendet göras mer öppna, också på området livslångt lärande (2), så att nya utbildningsformer faktiskt kan införas och ges bredare spridning, och kunskaper och praktik därmed kan integreras så att synergier kan uppnås med den planerade tekniska och ekonomiska utvecklingen.

| 1.2.2 | Kommittén anser att kommissionen är bäst lämpad att ange den nya riktningen i samband med detta. Frågan om kommunikation och samordning är därför av särskild betydelse för kommissionens avdelningar, främst på områdena utbildning och informationssamhället. |
| --- | --- |

1.2.2

Kommittén anser att kommissionen är bäst lämpad att ange den nya riktningen i samband med detta. Frågan om kommunikation och samordning är därför av särskild betydelse för kommissionens avdelningar, främst på områdena utbildning och informationssamhället.

| 1.2.3 | Det är på tiden att man erkänner att e-Learning har blivit ett etablerat fackområde med professionellt kunnande. På så sätt kan man se till att enhetliga angreppssätt tillämpas och mervärde skapas. |
| --- | --- |

1.2.3

Det är på tiden att man erkänner att e-Learning har blivit ett etablerat fackområde med professionellt kunnande. På så sätt kan man se till att enhetliga angreppssätt tillämpas och mervärde skapas.

| 1.3 | Kommittén anser att medvetenheten på IKT-området måste öka inom EU. Detta gäller framför allt de möjligheter som denna teknik ger att stödja utbildning inom industri och livslångt lärande, inklusive






  — | att ge en stor del av utbildningen på arbetsplatsen och rikta in den på att lösa aktuella problem mot en viss bakgrund, |
| --- | --- | --- |

1.3

Kommittén anser att medvetenheten på IKT-området måste öka inom EU. Detta gäller framför allt de möjligheter som denna teknik ger att stödja utbildning inom industri och livslångt lärande, inklusive

—

att ge en stor del av utbildningen på arbetsplatsen och rikta in den på att lösa aktuella problem mot en viss bakgrund,

| — | metoder och former för att erkänna kunskaper som förvärvats tidigare, också genom arbete och praktik, och för att stimulera ett aktivt engagemang för utbildning, både individuellt och kollektivt. |
| --- | --- |

—

metoder och former för att erkänna kunskaper som förvärvats tidigare, också genom arbete och praktik, och för att stimulera ett aktivt engagemang för utbildning, både individuellt och kollektivt.

| 1.4 | EESK påminner EU:s institutioner och medlemsstaterna om att dessa processer i samband med programmen för att utveckla informationssamhället inte får leda till någon som helst form av utestängning och därför inte heller till några sociala, ekonomiska och geografiska begränsningar i tillgången till elektronisk infrastruktur som ett utbildningsredskap. |
| --- | --- |

1.4

EESK påminner EU:s institutioner och medlemsstaterna om att dessa processer i samband med programmen för att utveckla informationssamhället inte får leda till någon som helst form av utestängning och därför inte heller till några sociala, ekonomiska och geografiska begränsningar i tillgången till elektronisk infrastruktur som ett utbildningsredskap.

| 1.4.1 | En central förutsättning för att IKT skall kunna användas inom livslångt lärande, framför allt på landsbygden och i de små städerna i gemenskapen, är enligt EESK att EU och medlemsstaternas regeringar främjar bredbandsanslutningar (3) som möjliggör tillgång till system för e-Learning. Situationen är mycket svår i dessa områden i de nya medlemsstaterna. Detta stärker ytterligare tesen att det får inte finnas några som helst hinder i tillgången till bredband. |
| --- | --- |

1.4.1

En central förutsättning för att IKT skall kunna användas inom livslångt lärande, framför allt på landsbygden och i de små städerna i gemenskapen, är enligt EESK att EU och medlemsstaternas regeringar främjar bredbandsanslutningar (3) som möjliggör tillgång till system för e-Learning. Situationen är mycket svår i dessa områden i de nya medlemsstaterna. Detta stärker ytterligare tesen att det får inte finnas några som helst hinder i tillgången till bredband.

| 1.4.2 | EESK uppmanar därför kommissionen att erkänna frågan om tillgången till bredband som en beståndsdel i en bredare strategi för att ge tillgången till Internet status som en allmännyttig tjänst. |
| --- | --- |

1.4.2

EESK uppmanar därför kommissionen att erkänna frågan om tillgången till bredband som en beståndsdel i en bredare strategi för att ge tillgången till Internet status som en allmännyttig tjänst.

| 1.5 | Kommittén anser att man på området datoriserad distansundervisning bör ägna särskild uppmärksamhet åt risken för en generationsklyfta, allrahelst som allt fler åtgärder på området livslångt lärande för vuxna i framtiden kommer att ske med stöd av IKT. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén anser att man på området datoriserad distansundervisning bör ägna särskild uppmärksamhet åt risken för en generationsklyfta, allrahelst som allt fler åtgärder på området livslångt lärande för vuxna i framtiden kommer att ske med stöd av IKT.

| 1.6 | EESK vill också peka på att e-Learning bör beaktas som en lösning för synskadade. Med tanke på att det finns tekniska lösningar på detta område, bör författare till läroböcker för e-Learning använda sig av den samling av regler som utarbetats av de synskadades organisationer. |
| --- | --- |

1.6

EESK vill också peka på att e-Learning bör beaktas som en lösning för synskadade. Med tanke på att det finns tekniska lösningar på detta område, bör författare till läroböcker för e-Learning använda sig av den samling av regler som utarbetats av de synskadades organisationer.

| 1.7 | EESK är övertygad om att IKT-stödd utbildning (e-Learning) kan bli ett effektivt instrument för att öka företagens konkurrenskraft och öka den ekonomiska potentialen hos framför allt de små och medelstora företagen, som har en central roll att spela genom att generera ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.7

EESK är övertygad om att IKT-stödd utbildning (e-Learning) kan bli ett effektivt instrument för att öka företagens konkurrenskraft och öka den ekonomiska potentialen hos framför allt de små och medelstora företagen, som har en central roll att spela genom att generera ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen.

| 1.8 | Om man utvidgar stödet till livslångt lärande via IKT inom EU kommer detta enligt EESK att bidra stort inte bara till att öka företagens konkurrenskraft utan också till att öka de anställdas sociala kapital, vilket bör leda till att värdet på de europeiska företagens kapital ökar. |
| --- | --- |

1.8

Om man utvidgar stödet till livslångt lärande via IKT inom EU kommer detta enligt EESK att bidra stort inte bara till att öka företagens konkurrenskraft utan också till att öka de anställdas sociala kapital, vilket bör leda till att värdet på de europeiska företagens kapital ökar.

| 1.9 | EESK konstaterar att det finns ett akut behov av att fastställa vilken ny roll det civila samhället och dialogen mellan arbetsmarknadens parter skall ha i arbetet med att främja och genomföra den ständiga utbildningen med stöd av e-Learning på EU:s arbetsmarknader. Att förbereda alla europeiska samhällen för IKT-stött livslångt lärande kommer att bidra till uppbyggnaden av ett europeiskt kunskapsområde och ett kunskapssamhälle (4). |
| --- | --- |

1.9

EESK konstaterar att det finns ett akut behov av att fastställa vilken ny roll det civila samhället och dialogen mellan arbetsmarknadens parter skall ha i arbetet med att främja och genomföra den ständiga utbildningen med stöd av e-Learning på EU:s arbetsmarknader. Att förbereda alla europeiska samhällen för IKT-stött livslångt lärande kommer att bidra till uppbyggnaden av ett europeiskt kunskapsområde och ett kunskapssamhälle (4).

| 1.10 | Kommittén noterar att integreringen av IKT i undervisningen och förankringen av e-Learning i yrkeslivet skett i mindre utsträckning än väntat. Behöriga myndigheter i EU och på nationell nivå uppmanas därför att vidta åtgärder för att betydligt öka den faktiska användningen av e-Learning. En sådan utveckling kan i hög utsträckning bidra till att öka företagens konkurrenskraft och produktivitet. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén noterar att integreringen av IKT i undervisningen och förankringen av e-Learning i yrkeslivet skett i mindre utsträckning än väntat. Behöriga myndigheter i EU och på nationell nivå uppmanas därför att vidta åtgärder för att betydligt öka den faktiska användningen av e-Learning. En sådan utveckling kan i hög utsträckning bidra till att öka företagens konkurrenskraft och produktivitet.

| 1.11 | EESK uppmanar EU:s institutioner att ägna särskild uppmärksamhet åt de små och medelstora företagens behov, deras nätverk och de organisationer som representerar dessa för att på så sätt se till att dessa verkligen utnyttjar IKT inom utbildningen. |
| --- | --- |

1.11

EESK uppmanar EU:s institutioner att ägna särskild uppmärksamhet åt de små och medelstora företagens behov, deras nätverk och de organisationer som representerar dessa för att på så sätt se till att dessa verkligen utnyttjar IKT inom utbildningen.

| 1.12 | Kommittén anser att man med hjälp av heltäckande program och incitament ständigt och systematiskt bör stödja lärare som undervisar inom modern teknik och moderna metoder (IT-pedagogik). |
| --- | --- |

1.12

Kommittén anser att man med hjälp av heltäckande program och incitament ständigt och systematiskt bör stödja lärare som undervisar inom modern teknik och moderna metoder (IT-pedagogik).

| 1.13 | EESK understryker att kommissionen också bör ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om immateriell äganderätt inom IT-stödd undervisning. |
| --- | --- |

1.13

EESK understryker att kommissionen också bör ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om immateriell äganderätt inom IT-stödd undervisning.

| 1.14 | I sina slutsatser, i avsnittet slutsatser och rekommendationer, föreslår kommittén att man i linje med det namnbruk som etablerats i EU med begrepp som t.ex. e-Europa, e-Learning, e-Skills, inför begreppet e-LL (e-Lifelong Learning) för IKT-stött livslångt lärande och härigenom understryker vilken roll denna form av inlärning har och behovet av att utveckla och sprida den inom programmet handlingsplanen e-Europe och det påföljande initiativet i2010. |
| --- | --- |

1.14

I sina slutsatser, i avsnittet slutsatser och rekommendationer, föreslår kommittén att man i linje med det namnbruk som etablerats i EU med begrepp som t.ex. e-Europa, e-Learning, e-Skills, inför begreppet e-LL (e-Lifelong Learning) för IKT-stött livslångt lärande och härigenom understryker vilken roll denna form av inlärning har och behovet av att utveckla och sprida den inom programmet handlingsplanen e-Europe och det påföljande initiativet i2010.

2.   Inledning och motivering

| 2.1 | Temat för yttrandet är hur ett IKT-stött livslångt lärande kan bidra till att öka konkurrenskraften, den industriella omvandlingen och utvecklingen av det sociala kapitalet i EU. |
| --- | --- |

2.1

Temat för yttrandet är hur ett IKT-stött livslångt lärande kan bidra till att öka konkurrenskraften, den industriella omvandlingen och utvecklingen av det sociala kapitalet i EU.

| 2.2 | Med genomförandet av Lissabonstrategin håller det livslånga lärandet på att bli ett av de viktigaste begreppen i utbildningspolitiken och i EU:s nya utbildningsprogram för perioden 2007–2013 (5). Flexibla och öppna utbildningsmetoder med stöd av IKT kommer säkerligen att spela en central roll i arbetet med att utveckla en kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

2.2

Med genomförandet av Lissabonstrategin håller det livslånga lärandet på att bli ett av de viktigaste begreppen i utbildningspolitiken och i EU:s nya utbildningsprogram för perioden 2007–2013 (5). Flexibla och öppna utbildningsmetoder med stöd av IKT kommer säkerligen att spela en central roll i arbetet med att utveckla en kunskapsbaserad ekonomi.

| 2.3 | Efter det banbrytande programmet e-Europe och åtgärderna för att införa e-Learning, som redan gett ett antal lovande resultat, bör man överväga hur man skall använda sig av dessa framgångar i samband med den industriella omvandlingen, hur man skall utveckla de möjligheter som de ger och vilka framtidsperspektiv man kan formulera. |
| --- | --- |

2.3

Efter det banbrytande programmet e-Europe och åtgärderna för att införa e-Learning, som redan gett ett antal lovande resultat, bör man överväga hur man skall använda sig av dessa framgångar i samband med den industriella omvandlingen, hur man skall utveckla de möjligheter som de ger och vilka framtidsperspektiv man kan formulera.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Europaparlamentet och rådet har pekat på informationsteknikens betydelse för utvecklingen av mänskliga resurser (6) och antagit ett mångårigt program (2004–2006) i syfte att faktiskt integrera IKT i Europas utbildningssystem. Programmets grundläggande mål är att underlätta IKT-användningen för att höja kvaliteten på utbildningen i samband med livslångt lärande. |
| --- | --- |

3.1

Europaparlamentet och rådet har pekat på informationsteknikens betydelse för utvecklingen av mänskliga resurser (6) och antagit ett mångårigt program (2004–2006) i syfte att faktiskt integrera IKT i Europas utbildningssystem. Programmets grundläggande mål är att underlätta IKT-användningen för att höja kvaliteten på utbildningen i samband med livslångt lärande.

| 3.2 | Den öppna och flexibla distansundervisning som tillsammans med e-Learning dominerat under det senaste årtiondet ses nu mot en bredare bakgrund. IKT-stött lärande eller e-Learning gör oss mer flexibla i vårt liv, våra studier och vårt arbete och är ett av de främsta medlen för att de strategiska Lissabonmålen skall uppnås. Icke-formellt (7), informellt (8) och arbetsplatsbaserat lärande får allt större betydelse. |
| --- | --- |

3.2

Den öppna och flexibla distansundervisning som tillsammans med e-Learning dominerat under det senaste årtiondet ses nu mot en bredare bakgrund. IKT-stött lärande eller e-Learning gör oss mer flexibla i vårt liv, våra studier och vårt arbete och är ett av de främsta medlen för att de strategiska Lissabonmålen skall uppnås. Icke-formellt (7), informellt (8) och arbetsplatsbaserat lärande får allt större betydelse.

| 3.3 | I ett yttrande från 2004 med namnet ”Förbättra genomförandet av Lissabonstrategin” (9) pekade EESK på behovet av att utforska kunskapsekonomins nya möjligheter och betydelsen av en ökad expansion av informationsteknik och innovativa processer. |
| --- | --- |

3.3

I ett yttrande från 2004 med namnet ”Förbättra genomförandet av Lissabonstrategin” (9) pekade EESK på behovet av att utforska kunskapsekonomins nya möjligheter och betydelsen av en ökad expansion av informationsteknik och innovativa processer.

| 3.3.1 | EESK pekade också på bristerna i utbildningssystemen och behovet av att bättre integrera den sociala dimensionen. |
| --- | --- |

3.3.1

EESK pekade också på bristerna i utbildningssystemen och behovet av att bättre integrera den sociala dimensionen.

| 3.4 | En del av de initiativ som EU under det senaste årtiondet tagit inom IKT-stött lärande har gett mycket goda resultat, medan andra har visat sig ge varierande resultat och har inte gett de kvantitativa och kvalitativa effekter som planerades. |
| --- | --- |

3.4

En del av de initiativ som EU under det senaste årtiondet tagit inom IKT-stött lärande har gett mycket goda resultat, medan andra har visat sig ge varierande resultat och har inte gett de kvantitativa och kvalitativa effekter som planerades.

| 3.4.1 | De modeller för inlärning med hjälp av elektroniska hjälpmedel (e-Learning) som användes i början och som var inriktade på individuell inlärning, förmedlade endast viss kunskap som fastställts på högre nivå och saknade nästan helt och hållet didaktiskt stöd eller utvärderingar. Dessa var för dem som snabbt försökte anpassa sig till denna form av inlärning delvis en besvikelse. |
| --- | --- |

3.4.1

De modeller för inlärning med hjälp av elektroniska hjälpmedel (e-Learning) som användes i början och som var inriktade på individuell inlärning, förmedlade endast viss kunskap som fastställts på högre nivå och saknade nästan helt och hållet didaktiskt stöd eller utvärderingar. Dessa var för dem som snabbt försökte anpassa sig till denna form av inlärning delvis en besvikelse.

| 3.4.2 | De snabba tekniska framstegen, det ökade trycket på ekonomin och skillnaderna i tempo mellan de politiska åtgärder som regeringarna på senare år vidtagit för att koppla samman IKT och utbildning har inte på tillfredsställande sätt lyckats främja utvecklingen av yrkesfärdigheter. |
| --- | --- |

3.4.2

De snabba tekniska framstegen, det ökade trycket på ekonomin och skillnaderna i tempo mellan de politiska åtgärder som regeringarna på senare år vidtagit för att koppla samman IKT och utbildning har inte på tillfredsställande sätt lyckats främja utvecklingen av yrkesfärdigheter.

| 3.5 | Enligt EU:s planer skall år 2010 12,5 % av alla vuxna mellan 25 och 64 år delta i olika former av livslångt lärande. För närvarande uppgår denna siffra i genomsnitt till 10 % (10). Endast genom att intensifiera åtgärderna för att sprida den IKT-stödda utbildningen kan de planerade målen uppnås. |
| --- | --- |

3.5

Enligt EU:s planer skall år 2010 12,5 % av alla vuxna mellan 25 och 64 år delta i olika former av livslångt lärande. För närvarande uppgår denna siffra i genomsnitt till 10 % (10). Endast genom att intensifiera åtgärderna för att sprida den IKT-stödda utbildningen kan de planerade målen uppnås.

| 3.5.1 | Med tanke på att endast 15 % av de arbetstillfällen som kommer att skapas under de närmaste fem åren är avsedda för lågkvalificerade arbetstagare, medan 50 % av de nya arbetstillfällena kräver högkvalificerade arbetstagare (11), blir kraven på kommissionens och medlemsstaternas utbildningsprogram desto högre. |
| --- | --- |

3.5.1

Med tanke på att endast 15 % av de arbetstillfällen som kommer att skapas under de närmaste fem åren är avsedda för lågkvalificerade arbetstagare, medan 50 % av de nya arbetstillfällena kräver högkvalificerade arbetstagare (11), blir kraven på kommissionens och medlemsstaternas utbildningsprogram desto högre.

| 3.6 | Ett nytt initiativ från EU, som inleddes i samband med kommissionens meddelande ”i2010” (12), är initiativet e-Inclusion, som omfattar både integrering av IKT och IKT som medel för integration (13). Syftet med e-Inclusion är att avlägsna hindren för IKT-användningen och att stimulera IKT-användningen för att förebygga utslagning och förbättra den ekonomiska produktiviteten och sysselsättningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

3.6

Ett nytt initiativ från EU, som inleddes i samband med kommissionens meddelande ”i2010” (12), är initiativet e-Inclusion, som omfattar både integrering av IKT och IKT som medel för integration (13). Syftet med e-Inclusion är att avlägsna hindren för IKT-användningen och att stimulera IKT-användningen för att förebygga utslagning och förbättra den ekonomiska produktiviteten och sysselsättningsmöjligheterna.

| 3.6.1 | En viktig fråga inom ramen för e-Inclusion är den om IKT-stödd distansundervisning för att minska eller förebygga social utslagning av de yrkesgrupper som av geografiska eller sociala skäl eller på grund av särskilda utbildningsbehov har svårare att få tillgång till utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

3.6.1

En viktig fråga inom ramen för e-Inclusion är den om IKT-stödd distansundervisning för att minska eller förebygga social utslagning av de yrkesgrupper som av geografiska eller sociala skäl eller på grund av särskilda utbildningsbehov har svårare att få tillgång till utbildningsåtgärder.

| 3.6.2 | Fördelarna med distansundervisning är att den inte är beroende av en viss plats, att man kan anpassa inlärningstakten till elevernas individuella behov, att man kan använda modern informationsteknik, att det finns möjligheter till utbildning för eftersatta grupper m.m. |
| --- | --- |

3.6.2

Fördelarna med distansundervisning är att den inte är beroende av en viss plats, att man kan anpassa inlärningstakten till elevernas individuella behov, att man kan använda modern informationsteknik, att det finns möjligheter till utbildning för eftersatta grupper m.m.

| 3.6.3 | EESK uppmanade i ett yttrande nyligen (14) företrädare för regeringar och branscher att utarbeta och stödja utbildningsåtgärder inom IKT för de samhällsgrupper som hotas av den digitala klyftan (15). |
| --- | --- |

3.6.3

EESK uppmanade i ett yttrande nyligen (14) företrädare för regeringar och branscher att utarbeta och stödja utbildningsåtgärder inom IKT för de samhällsgrupper som hotas av den digitala klyftan (15).

| 3.6.4 | Genomförandet av programmet e-Inclusion hänger också samman med arbetet för att främja den digitala kompetensen (16), som har blivit till en synonym till det moderna kunskapssamhället. Det verkar inte bara nödvändigt utan till och med självklart att erkänna den digitala kompetensen som en av de centrala färdigheterna på området livslångt lärande. Detta har bland annat skett i det yttrande som EESK antog nyligen (17). |
| --- | --- |

3.6.4

Genomförandet av programmet e-Inclusion hänger också samman med arbetet för att främja den digitala kompetensen (16), som har blivit till en synonym till det moderna kunskapssamhället. Det verkar inte bara nödvändigt utan till och med självklart att erkänna den digitala kompetensen som en av de centrala färdigheterna på området livslångt lärande. Detta har bland annat skett i det yttrande som EESK antog nyligen (17).

| 3.7 | Främjandet av e-skills har stor inverkan på olika aspekter av den industriella omvandlingen (18). Termen e-Skills omfattar såväl yrkesverksamma som övriga IKT-användare samt kompetens i fråga om e-affärer. Kommissionen föreslog nyligen en rad åtgärder inom ramen för främjandet av en omfattande e-Skillsagenda. Många av dessa avser industrin och spridningen av digital kompetens på arbetsmarknaden och utveckling och spridning av nya e-Skills
   (19). |
| --- | --- |

3.7

Främjandet av e-skills har stor inverkan på olika aspekter av den industriella omvandlingen (18). Termen e-Skills omfattar såväl yrkesverksamma som övriga IKT-användare samt kompetens i fråga om e-affärer. Kommissionen föreslog nyligen en rad åtgärder inom ramen för främjandet av en omfattande e-Skillsagenda. Många av dessa avser industrin och spridningen av digital kompetens på arbetsmarknaden och utveckling och spridning av nya e-Skills
   (19).

| 3.7.1 | I samband med de åtgärder som berör både e-Skills och alla de frågor som hänger samman med införandet av IKT-stött livslångt lärande har partnerskapet mellan de berörda parternas företrädare en central roll att spela. Det gäller bland annat






  — | företrädarna för fackföreningarna, |
| --- | --- | --- |

3.7.1

I samband med de åtgärder som berör både e-Skills och alla de frågor som hänger samman med införandet av IKT-stött livslångt lärande har partnerskapet mellan de berörda parternas företrädare en central roll att spela. Det gäller bland annat

—

företrädarna för fackföreningarna,

| — | företrädarna för företagen (i egenskap av IKT-användare), som är beroende av kvalificerad arbetskraft, |
| --- | --- |

—

företrädarna för företagen (i egenskap av IKT-användare), som är beroende av kvalificerad arbetskraft,

| — | företrädare för olika industrier, som har som ansvar att införa ny teknik och har större kännedom om vilka slags kvalifikationer som behövs, |
| --- | --- |

—

företrädare för olika industrier, som har som ansvar att införa ny teknik och har större kännedom om vilka slags kvalifikationer som behövs,

| — | företrädare för IKT-industrin, |
| --- | --- |

—

företrädare för IKT-industrin,

| — | de som bedriver forskning på IKT-området och utveckling på detta område, |
| --- | --- |

—

de som bedriver forskning på IKT-området och utveckling på detta område,

| — | de som forskar kring de kvantitativa och kvalitativa aspekterna på e-Skills, |
| --- | --- |

—

de som forskar kring de kvantitativa och kvalitativa aspekterna på e-Skills,

| — | de som utformar politiken i fråga om utbildning, forskning, företag, innovation och informationssamhället, |
| --- | --- |

—

de som utformar politiken i fråga om utbildning, forskning, företag, innovation och informationssamhället,

| — | specialister på prognoser, som har en bred överblick över förändringarna i samhället och växelverkan mellan samhälle och teknik. |
| --- | --- |

—

specialister på prognoser, som har en bred överblick över förändringarna i samhället och växelverkan mellan samhälle och teknik.

| 3.8 | I samband med genomförandet av målen i strategin i2010, bland annat också i projekten rörande e-Inclusion, är det viktigt att bredbandsanslutningarna till Internet får ökad spridning. Dessa får inte begränsas till storstäderna utan måste också nå ut till invånarna i mindre utvecklade regioner (20). |
| --- | --- |

3.8

I samband med genomförandet av målen i strategin i2010, bland annat också i projekten rörande e-Inclusion, är det viktigt att bredbandsanslutningarna till Internet får ökad spridning. Dessa får inte begränsas till storstäderna utan måste också nå ut till invånarna i mindre utvecklade regioner (20).

| 3.8.1 | Det bör påpekas att cirka 90 % av företagen och hushållen i städerna i EU-15 men bara 60 % av företagen och hushållen på landsbygden och i avlägsna områden har tillgång till bredband – dessa skillnader är dessutom betydligt större i de nya medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.8.1

Det bör påpekas att cirka 90 % av företagen och hushållen i städerna i EU-15 men bara 60 % av företagen och hushållen på landsbygden och i avlägsna områden har tillgång till bredband – dessa skillnader är dessutom betydligt större i de nya medlemsstaterna.

| 3.8.2 | Bredbandsanslutningarna är av grundläggande betydelse inte bara för stärkandet av företagens konkurrenskraft och regionernas ekonomiska utveckling utan är också avgörande för utbildningssektorn, framför allt i de fall där e-Learning används för att genomföra utbildningsprogram. |
| --- | --- |

3.8.2

Bredbandsanslutningarna är av grundläggande betydelse inte bara för stärkandet av företagens konkurrenskraft och regionernas ekonomiska utveckling utan är också avgörande för utbildningssektorn, framför allt i de fall där e-Learning används för att genomföra utbildningsprogram.

| 3.9 | För att förbättra praxis inom IKT-stött livslångt lärande och öka effektiviteten i denna form av utbildning vore det just nu mycket lämpligt med en politisk diskussion i denna fråga. EU är den aktör som är bäst lämpad att ge politiken en ny riktning i samband med detta. |
| --- | --- |

3.9

För att förbättra praxis inom IKT-stött livslångt lärande och öka effektiviteten i denna form av utbildning vore det just nu mycket lämpligt med en politisk diskussion i denna fråga. EU är den aktör som är bäst lämpad att ge politiken en ny riktning i samband med detta.

| 3.9.1 | För närvarande betraktas införandet av IKT vid institutioner för formell utbildning, framför allt skolor och universitet, som en prioritet inom politiken. När det gäller IKT-stött livslångt lärande och icke-formell och informell utbildning av vuxna tillmäts IKT klart mindre betydelse, och man ställer betydligt mindre medel till förfogande för att stimulera ett utnyttjande av dessa möjligheter. |
| --- | --- |

3.9.1

För närvarande betraktas införandet av IKT vid institutioner för formell utbildning, framför allt skolor och universitet, som en prioritet inom politiken. När det gäller IKT-stött livslångt lärande och icke-formell och informell utbildning av vuxna tillmäts IKT klart mindre betydelse, och man ställer betydligt mindre medel till förfogande för att stimulera ett utnyttjande av dessa möjligheter.

4.   Särskilda kommentarer

Hur ett livslångt lärande med stöd av IT kan bidra till den europeiska konkurrenskraften och produktiviteten

| 4.1 | Om man ser till innehållet i kommissionens meddelande från 2002 (21) och EESK:s yttrande om ”Vidareutbildning och produktivitet” kan man konstatera att produktiviteten är nyckeln till ekonomisk tillväxt och större konkurrenskraft i de europeiska företagen och ekonomierna. Huruvida produktiviteten kan höjas beror i hög grad på vilka framsteg företagen gör i sin IKT-användning och hur arbetstagarna anpassar sig till den moderniserade industrins krav. |
| --- | --- |

4.1

Om man ser till innehållet i kommissionens meddelande från 2002 (21) och EESK:s yttrande om ”Vidareutbildning och produktivitet” kan man konstatera att produktiviteten är nyckeln till ekonomisk tillväxt och större konkurrenskraft i de europeiska företagen och ekonomierna. Huruvida produktiviteten kan höjas beror i hög grad på vilka framsteg företagen gör i sin IKT-användning och hur arbetstagarna anpassar sig till den moderniserade industrins krav.

| 4.1.1 | Även om den elektroniska teknik som prisats så starkt inte motsvarat förväntningarna under den första utvecklingsfasen, uppvisar faktiskt de sektorer av samhället och ekonomin som riktat in sig på e-teknik ett uppsving utan motstycke och har fortfarande en ansenlig potential. |
| --- | --- |

4.1.1

Även om den elektroniska teknik som prisats så starkt inte motsvarat förväntningarna under den första utvecklingsfasen, uppvisar faktiskt de sektorer av samhället och ekonomin som riktat in sig på e-teknik ett uppsving utan motstycke och har fortfarande en ansenlig potential.

| 4.1.2 | Mot denna bakgrund gör kommissionen rätt i att ta upp och framhäva betydelsen av modern informations- och kommunikationsteknik när det gäller att främja konkurrenskraften och innovationen och dess betydelse för kunskapssamhället, framför allt i de små och medel- stora företagen. |
| --- | --- |

4.1.2

Mot denna bakgrund gör kommissionen rätt i att ta upp och framhäva betydelsen av modern informations- och kommunikationsteknik när det gäller att främja konkurrenskraften och innovationen och dess betydelse för kunskapssamhället, framför allt i de små och medel- stora företagen.

| 4.2 | Vägen till större konkurrenskraft i den europeiska ekonomin måste gå via en yrkesutbildning som genomförs med hjälp av IKT-stödda program och utbildningar. Skapandet av sammanhängande, mobila och flexibla system för utbildning av arbetssökande, personer som förbereder sig för arbetsmarknaden och industriarbetare gör att de snabbare kan förvärva kunskaper och att man kan genomföra betydande tekniska förändringar och innovationer i produktionsföretagen och därmed göra dem mer konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

4.2

Vägen till större konkurrenskraft i den europeiska ekonomin måste gå via en yrkesutbildning som genomförs med hjälp av IKT-stödda program och utbildningar. Skapandet av sammanhängande, mobila och flexibla system för utbildning av arbetssökande, personer som förbereder sig för arbetsmarknaden och industriarbetare gör att de snabbare kan förvärva kunskaper och att man kan genomföra betydande tekniska förändringar och innovationer i produktionsföretagen och därmed göra dem mer konkurrenskraftiga.

| 4.2.1 | I detta sammanhang kommer därför införandet av IKT-stött livslångt lärande i företagen och deras omgivning att öka deras konkurrenskraft, bidra till att förbättra de anställdas sociala kapital och därmed höja värdet på de europeiska företagens kapital. |
| --- | --- |

4.2.1

I detta sammanhang kommer därför införandet av IKT-stött livslångt lärande i företagen och deras omgivning att öka deras konkurrenskraft, bidra till att förbättra de anställdas sociala kapital och därmed höja värdet på de europeiska företagens kapital.

| 4.3 | Runt år 1994 skedde ett genombrott i den faktiska tillämpningen av e-Learning, när industrin – framför allt de stora företagen – i stor utsträckning började använda denna metod i samband med internutbildning och utveckling av de mänskliga resurserna. Det var ett tecken på mognad när e-Learning visade sig kunna erbjuda konsoliderade och hållbara lösningar och att man överbryggat den tidigare fasen av förenklade reklam- och marknadsföringsbudskap. Samtidigt har det visat sig att de små och medelstora företagen i praktiken av olika anledningar är en eftersatt grupp bland dem som använder sig av e-Learning. I dessa företag används denna utbildningsmetod – liksom ofta IKT – endast i liten utsträckning, och de flesta anställda inom små och medelstora företag riskerar att utestängas från möjligheterna till livslångt lärande. Ökad e-Learning skulle kunna bli en faktor för ökad konkurrenskraft och effektivitet i de små och medelstora företagen. Behöriga myndigheter på både EU-nivå och nationell nivå borde arbeta för att öka medvetenheten om detta och genomföra åtgärder för att främja IKT-användningen i samband med utbildning inom sektorn för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.3

Runt år 1994 skedde ett genombrott i den faktiska tillämpningen av e-Learning, när industrin – framför allt de stora företagen – i stor utsträckning började använda denna metod i samband med internutbildning och utveckling av de mänskliga resurserna. Det var ett tecken på mognad när e-Learning visade sig kunna erbjuda konsoliderade och hållbara lösningar och att man överbryggat den tidigare fasen av förenklade reklam- och marknadsföringsbudskap. Samtidigt har det visat sig att de små och medelstora företagen i praktiken av olika anledningar är en eftersatt grupp bland dem som använder sig av e-Learning. I dessa företag används denna utbildningsmetod – liksom ofta IKT – endast i liten utsträckning, och de flesta anställda inom små och medelstora företag riskerar att utestängas från möjligheterna till livslångt lärande. Ökad e-Learning skulle kunna bli en faktor för ökad konkurrenskraft och effektivitet i de små och medelstora företagen. Behöriga myndigheter på både EU-nivå och nationell nivå borde arbeta för att öka medvetenheten om detta och genomföra åtgärder för att främja IKT-användningen i samband med utbildning inom sektorn för små och medelstora företag.

Hur ett livslångt lärande med stöd av IT kan bidra till att utveckla det sociala kapitalet

| 4.4 | Det sociala kapitalet omfattar enskilda personers resurser i form av färdigheter, information, kultur, kunskaper och kreativitet samt relationerna mellan personer och organisationer. Vilken betydelse dessa resurser har för den ekonomiska utvecklingen och den industriella omvandlingen i samband med denna måste därför analyseras mot bakgrund av i vilken utsträckning det finns ett samband mellan hur resurserna uppstår, sprids och används och därigenom kan skapa mervärde. |
| --- | --- |

4.4

Det sociala kapitalet omfattar enskilda personers resurser i form av färdigheter, information, kultur, kunskaper och kreativitet samt relationerna mellan personer och organisationer. Vilken betydelse dessa resurser har för den ekonomiska utvecklingen och den industriella omvandlingen i samband med denna måste därför analyseras mot bakgrund av i vilken utsträckning det finns ett samband mellan hur resurserna uppstår, sprids och används och därigenom kan skapa mervärde.

| 4.4.1 | En hög grad av socialt kapital är direkt avgörande för förmågan att utveckla ett kunskapssamhälle som är kreativt, innovativt, öppet för förändringar och kan skapa varaktiga sociala och ekonomiska relationer. En av grundvalarna för ett sådant samhälle är investeringar i vetenskap, utbildning och vidareutbildning. |
| --- | --- |

4.4.1

En hög grad av socialt kapital är direkt avgörande för förmågan att utveckla ett kunskapssamhälle som är kreativt, innovativt, öppet för förändringar och kan skapa varaktiga sociala och ekonomiska relationer. En av grundvalarna för ett sådant samhälle är investeringar i vetenskap, utbildning och vidareutbildning.

| 4.4.2 | Det sociala kapitalet ökar med förmågan till samarbete såsom detta kommer till uttryck i partnerskapet mellan berörda parter (se punkt 3.7.1) i alla program och åtgärder på området IKT-stödd utbildning, framför allt också inom livslångt lärande. |
| --- | --- |

4.4.2

Det sociala kapitalet ökar med förmågan till samarbete såsom detta kommer till uttryck i partnerskapet mellan berörda parter (se punkt 3.7.1) i alla program och åtgärder på området IKT-stödd utbildning, framför allt också inom livslångt lärande.

Hur ett livslångt lärande med stöd av IT kan bidra till den industriella omvandlingen, framför allt när det gäller investeringar i arbetstagarnas färdigheter, utveckling av de mänskliga resurserna och bekämpning av arbetslöshet.

| 4.5 | IKT-stödd distansundervisning kan möjliggöra en systematisk, snabbare och billigare överföring av kunskaper som är av avgörande betydelse framför allt för industrin som en viktig beståndsdel av det mänskliga kapitalet och underlättar kunskapsöverföringen mellan forskning och industri. |
| --- | --- |

4.5

IKT-stödd distansundervisning kan möjliggöra en systematisk, snabbare och billigare överföring av kunskaper som är av avgörande betydelse framför allt för industrin som en viktig beståndsdel av det mänskliga kapitalet och underlättar kunskapsöverföringen mellan forskning och industri.

| 4.5.1 | En välutbildad personal som fortlöpande utvecklar sina kvalifikationer är en viktig faktor och avgörande för värdet på en firma eller ett företag. Det är också en förutsättning för att produktionsteknologin och produktionsprofilen skall kunna ändras och en anpassning till arbetsmarknadens krav skall kunna ske. |
| --- | --- |

4.5.1

En välutbildad personal som fortlöpande utvecklar sina kvalifikationer är en viktig faktor och avgörande för värdet på en firma eller ett företag. Det är också en förutsättning för att produktionsteknologin och produktionsprofilen skall kunna ändras och en anpassning till arbetsmarknadens krav skall kunna ske.

| 4.6 | Kommissionen understryker (22) att den snabba tekniska utvecklingen och de skiftande ekonomiska villkoren förutsätter att det görs ständiga investeringar för att utveckla de mänskliga resurserna under medverkan av privatpersoner, företag, arbetsmarknadens parter och myndigheter. Tyvärr kan man inte skönja någon tydlig tendens till en ökning i de offentliga utbildningsutgifterna. Dessa uppgår i genomsnitt till cirka 5 % av BNP, men skillnaderna mellan de enskilda länderna är här betydande och ibland rentav drastiska. |
| --- | --- |

4.6

Kommissionen understryker (22) att den snabba tekniska utvecklingen och de skiftande ekonomiska villkoren förutsätter att det görs ständiga investeringar för att utveckla de mänskliga resurserna under medverkan av privatpersoner, företag, arbetsmarknadens parter och myndigheter. Tyvärr kan man inte skönja någon tydlig tendens till en ökning i de offentliga utbildningsutgifterna. Dessa uppgår i genomsnitt till cirka 5 % av BNP, men skillnaderna mellan de enskilda länderna är här betydande och ibland rentav drastiska.

| 4.7 | De investeringar som görs för att utveckla de mänskliga resurserna får direkta följder för produktivitetstillväxten och är en attraktiv investeringsform på mikroekonomisk och social nivå. Undersökningar (23) har gett vid handen att den ekonomiska tillväxten för varje utbildningsår ökar med i genomsnitt cirka 5 % på kort sikt och cirka 2,5 % på lång sikt. Europeiska rådet bekräftar också dessa fakta i sina slutsatser (24), där man betonar att investeringar i utbildning och vidareutbildning bringar stor nytta, som helt klart överväger kostnaderna. |
| --- | --- |

4.7

De investeringar som görs för att utveckla de mänskliga resurserna får direkta följder för produktivitetstillväxten och är en attraktiv investeringsform på mikroekonomisk och social nivå. Undersökningar (23) har gett vid handen att den ekonomiska tillväxten för varje utbildningsår ökar med i genomsnitt cirka 5 % på kort sikt och cirka 2,5 % på lång sikt. Europeiska rådet bekräftar också dessa fakta i sina slutsatser (24), där man betonar att investeringar i utbildning och vidareutbildning bringar stor nytta, som helt klart överväger kostnaderna.

| 4.8 | Den snabba tekniska utvecklingen leder till att det uppstår moderna produktionsanläggningar, ofta utrustade med IT-teknik som det behövs arbetstagare med IKT-utbildning för att sköta. Det är inte alltid möjligt att genast anställa dessa, men tack vare den storskaliga IKT-användningen inom utbildning och framför allt inom livslångt lärande kommer det säkerligen att bli lättare att hitta lämplig arbetskraft på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.8

Den snabba tekniska utvecklingen leder till att det uppstår moderna produktionsanläggningar, ofta utrustade med IT-teknik som det behövs arbetstagare med IKT-utbildning för att sköta. Det är inte alltid möjligt att genast anställa dessa, men tack vare den storskaliga IKT-användningen inom utbildning och framför allt inom livslångt lärande kommer det säkerligen att bli lättare att hitta lämplig arbetskraft på arbetsmarknaden.

| 4.9 | Av ovan nämnda skäl och med tanke på den industriella omvandling som pågår bör man vidta intensiva åtgärder för att IKT snabbt skall börja användas inom livslångt lärande. Dessa åtgärder torde leda till att arbetstagare i europeiska produktionsföretag och arbetslösa under vidareutbildning snabbare kan förvärva nya kunskaper och färdigheter. Det är framför allt för de arbetslösa som man måste garantera tillgången till offentligt finansierade utbildningsåtgärder inom IKT (25). |
| --- | --- |

4.9

Av ovan nämnda skäl och med tanke på den industriella omvandling som pågår bör man vidta intensiva åtgärder för att IKT snabbt skall börja användas inom livslångt lärande. Dessa åtgärder torde leda till att arbetstagare i europeiska produktionsföretag och arbetslösa under vidareutbildning snabbare kan förvärva nya kunskaper och färdigheter. Det är framför allt för de arbetslösa som man måste garantera tillgången till offentligt finansierade utbildningsåtgärder inom IKT (25).

| 4.9.1 | De arbetslösas motivation till självstudier är inte särskilt hög, eftersom chanserna att få använda de kunskaper som förvärvats ännu inte är särskilt stora. Störst motivering ger en konkret möjlighet till anställning efter utbildningen eller omskolningen, som i bästa fall ges av det företag som erbjuder anställning. |
| --- | --- |

4.9.1

De arbetslösas motivation till självstudier är inte särskilt hög, eftersom chanserna att få använda de kunskaper som förvärvats ännu inte är särskilt stora. Störst motivering ger en konkret möjlighet till anställning efter utbildningen eller omskolningen, som i bästa fall ges av det företag som erbjuder anställning.

| 4.9.2 | Detta skulle kunna leda till gynnsamma villkor för IKT-stött livslångt lärande, men i de områden där detta behövs mest (i landsbygdsområden med produktionsföretag i de nya medlemsländerna som ofta gått i konkurs) är infrastrukturen dock inte tillräcklig. |
| --- | --- |

4.9.2

Detta skulle kunna leda till gynnsamma villkor för IKT-stött livslångt lärande, men i de områden där detta behövs mest (i landsbygdsområden med produktionsföretag i de nya medlemsländerna som ofta gått i konkurs) är infrastrukturen dock inte tillräcklig.

| 4.9.3 | Infrastrukturen i dessa områden behöver stöd från regeringarna och EU, eftersom IT-företagen inte är beredda att täcka kostnaderna för att ge fattiga områden (småstäder och byar) tillgång till Internet. |
| --- | --- |

4.9.3

Infrastrukturen i dessa områden behöver stöd från regeringarna och EU, eftersom IT-företagen inte är beredda att täcka kostnaderna för att ge fattiga områden (småstäder och byar) tillgång till Internet.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  e-Learning – Användningen av ny multimedial teknik och Internet för att förbättra kvaliteten på inlärningen genom att man underlättar tillgången till resurser och service och också utbyte och samarbete.

1

e-Learning

(2)  Livslångt lärande (på engelska: Lifelong Learning): Ett uttryck som åskådliggör att förvärvandet av ny kunskap nu anses som en kontinuerlig process som inte slutar när man är färdig med sin utbildning i skolan eller universitetet utan att den fortsätter oavbrutet alltigenom yrkeslivet och även efter pensionering. Processen omfattar alla livsetapper och sociala grupper tack vare e-Learning (källa www.elearningeuropa.info).

2

Lifelong Learning

e-Learning

(3)  Bredband – kommunikationskanal med hög kapacitet, snabb, lätt tillgång till information och e-Learning-system (källa – www.elearningeuropa.info).

3

Bredband

e-Learning

(4)  Kunskapssamhälle – ett samhälle vars organiserade verksamhet grundar sig på produktion, distribution och användning av kunskap i syfte att ständigt öka människors kvalifikationer och för ett fullständigt engagemang för familj, samhälle och arbete, KOM(2001) 678 slutlig.

4

Kunskapssamhälle

(5)  ”Ett integrerat handlingsprogram inom livslångt lärande”, KOM(2004) 474 slutlig, 14.7.2004.

5

(6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004–2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet).

6

(7)  Icke-formellt lärande – sker parallellt med utbildning som ges av de allmänna utbildningssystemen men leder som regel inte till något examensbevis. Det icke-formella lärandet kan organiseras på arbetsplatsen eller av medborgargrupper och medborgarorganisationer (t.ex. ungdomsorganisationer, fackföreningar och politiska partier). Det kan ske i form av lektioner eller tjänster som skapats i syfte att komplettera de formella utbildningssystemen. Europeiska kommissionen, SEK(2000) 1832.

7

Icke-formellt lärande

SEK(2000) 1832

(8)  Informellt lärande – lärande som bygger på vardagssituationer på arbetsplatsen, i familjen och under ledig tid. Det är varken organiserat eller institutionaliserat (i meningen att det finns fastställda mål, tidsramar, resurser). Ur deltagarens synvinkel är det informella lärandet oavsiktligt. Det leder vanligtvis inte till något examensbevis.

8

Informellt lärande

Europeiska kommissionen, SEK(2000) 1832.

SEK(2000) 1832

(9)  ”Förbättra genomförandet av Lissabonstrategin”.

9

(10)  ”Att modernisera utbildningen: ett avgörande bidrag till välstånd och social sammanhållning i Europa”, KOM(2005) 549 slutlig, 30.11.2005.

10

(11)  Rådets (utbildning, ungdom och kultur) slutsatser, 21.2.2005.

11

(12)  KOM(2005) 229 slutlig.

12

(13)  Ministerkonferensen ICT for an inclusive society i Riga, 11.6.2006.

13

ICT for an inclusive society

(14)  ”E-tillgänglighet”.

14

(15)  e-Exclusion – att vara utestängd från deltagande i den elektroniska kommunikationen.

15

e-Exclusion

(16)  Digital kompetens – Digital kompetens är en av de väsentliga färdigheter och kunskaper som behövs för att man aktivt skall kunna delta i kunskapssamhället och den nya mediekulturen. Det handlar framför allt om att förvärva sådana kunskaper och färdigheter i fråga om modern teknik som allt oftare krävs i vardagslivet, Europaparlamentets och rådets nr 2318/2003/EG av den 5 december 2003 om antagande av ett flerårigt program (2004–2006) för en effektiv integrering av informations- och kommunikationsteknik (IKT) i de europeiska utbildningssystemen (eLearning-programmet).

16

Digital kompetens

(17)  Yttrande: ”Nyckelkompetenser för livslångt lärande”, maj 2006.

17

(18)  Rapporten RAND Europe ”The Supply and Demand of E-skills in Europe”, september 2005.

18

The Supply and Demand of E-skills in Europe

(19)  e-Skills – personliga kunskaper inom informations- och kommunikationsteknik samt färdigheter och inställning till användningen av informations- och kommunikationsteknik som gör det möjligt att fullgöra yrkesrelaterade uppgifter på lämplig nivå.

19

e-Skills

(20)  Kommissionens meddelande: ”Att överbrygga bredbandsklyftan”, 21.3.2006.

20

(21)  KOM(2002) 262 slutlig.

21

(22)  Meddelande från kommissionen ”Effektiva utbildningsinvesteringar – en nödvändighet för EU”, KOM(2002) 779, 10.1.2003 (dokument nr 5269/03).

22

(23)  De la Fuente och Ciccone: ”Human capital in a global and knowledge-based economy”, slutrapport för GD Sysselsättning och socialpolitik, Europeiska kommissionen, 2002.

23

(24)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådet den 23–24 mars 2006 (dok. 7775/06).

24

(25)  Yttrande: ”i2010 – ett informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning”.

25

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/26 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/26

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Tjänstesektorn och EU:s tillverkningsindustri: Ömsesidig påverkan och effekter på sysselsättning, konkurrenskraft och produktivitet”

(2006/C 318/04)

Den 19 januari 2006 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på eget initiativ om ”Tjänstesektorn och EU:s tillverkningsindustri: Ömsesidig påverkan och effekter på sysselsättning, konkurrenskraft och produktivitet”.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2006. Föredragande var Edwin Calleja och medföredragande Gerhard Rohde.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 183 röster för, 3 emot och 4 nedlagda röster:

Slutsatser och rekommendationer

I detta yttrande förespråkas följande:

Generellt uttalande

Den betydelse som företagsrelaterade tjänster har för tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättningsnivåer inom EU:s tillverknings- och tjänstesektorer måste uppmärksammas och erkännas. Utnyttjandet av konkurrenskraftiga tjänster till näringslivet bör främjas genom en uppsättning konsekventa policysatsningar på europeisk nivå. Utkastet till åtgärdsplan från EU:s BRSF (Business-Related Service Forum) för år 2005 utgör en lämplig utgångspunkt för fortsatta diskussioner.

Policymål och uppföljning

De företagsrelaterade tjänsternas positiva roll i utvecklingen av de offentliga och privata tillverknings- och tjänstesektorerna bör stödjas. Detta kan ske på många olika sätt. På EU-nivå rekommenderar EESK med eftertryck att följande åtgärder vidtas:

| — | Direkta och kompletterande åtgärder för att helt genomföra inre marknaden för företagsrelaterade tjänster, särskilt genom att avlägsna hindren för att sektorn skall fungera friktionsfritt (murar som hämmar marknadsintegrationen, arbetstagarnas rörlighet och den ekonomiska tillväxten). |
| --- | --- |

—

Direkta och kompletterande åtgärder för att helt genomföra inre marknaden för företagsrelaterade tjänster, särskilt genom att avlägsna hindren för att sektorn skall fungera friktionsfritt (murar som hämmar marknadsintegrationen, arbetstagarnas rörlighet och den ekonomiska tillväxten).

| — | De företagsrelaterade tjänsterna måste snarast erkännas som ett integrerat inslag i all näringspolitik. Europeiska kommissionen bör ta fasta på detta och vidta åtgärder för att bredda EU:s industripolitik genom att integrera de företagsrelaterade tjänsterna. |
| --- | --- |

—

De företagsrelaterade tjänsterna måste snarast erkännas som ett integrerat inslag i all näringspolitik. Europeiska kommissionen bör ta fasta på detta och vidta åtgärder för att bredda EU:s industripolitik genom att integrera de företagsrelaterade tjänsterna.

| — | Ett europeiskt observationsorgan för företagstjänster bör inrättas för att samla in information, uppmuntra forskning, stimulera till debatt och lämna förslag till policyrekommendationer och följa upp genomförandet av dessa. |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt observationsorgan för företagstjänster bör inrättas för att samla in information, uppmuntra forskning, stimulera till debatt och lämna förslag till policyrekommendationer och följa upp genomförandet av dessa.

| — | Den sociala dialogen behöver förstärkas för att följa upp och utvärdera förändringar i arbetsvillkoren och arbetstillfällen som är resultat av de strukturella förändringar som bildar underlag för den nya ekonomiska sektorn för företagsrelaterade tjänster. |
| --- | --- |

—

Den sociala dialogen behöver förstärkas för att följa upp och utvärdera förändringar i arbetsvillkoren och arbetstillfällen som är resultat av de strukturella förändringar som bildar underlag för den nya ekonomiska sektorn för företagsrelaterade tjänster.

Rent generellt måste även andra åtgärder vidtas på marknadsnivå, och de bör främjas av den offentliga förvaltningen. Bland dessa åtgärder kan bl.a. följande nämnas:

| — | Företagsrelaterade tjänster bör främjas som ett sätt att höja prestationsnivån inom affärsvärlden och industrin och uppnå konkurrensfördelar i förhållande till lågkostnadsländer och andra konkurrenter på världsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Företagsrelaterade tjänster bör främjas som ett sätt att höja prestationsnivån inom affärsvärlden och industrin och uppnå konkurrensfördelar i förhållande till lågkostnadsländer och andra konkurrenter på världsmarknaden.

| — | Ett utökat och effektivt utnyttjande av företagsrelaterade tjänster bör uppmuntras bland småföretagen. |
| --- | --- |

—

Ett utökat och effektivt utnyttjande av företagsrelaterade tjänster bör uppmuntras bland småföretagen.

| — | Sysselsättningen och arbetsvillkoren bör förbättras inom företagstjänstesektorn som ett sätt att förbättra produktiviteten, tjänstekvaliteten och levnadsstandarden. |
| --- | --- |

—

Sysselsättningen och arbetsvillkoren bör förbättras inom företagstjänstesektorn som ett sätt att förbättra produktiviteten, tjänstekvaliteten och levnadsstandarden.

| — | Riktade fortbildnings- och omskolningsprogram som kan underlätta anpassning och kompetensutveckling av de anställbara arbetstagare som drabbats av strukturomvandlingar bör införas. |
| --- | --- |

—

Riktade fortbildnings- och omskolningsprogram som kan underlätta anpassning och kompetensutveckling av de anställbara arbetstagare som drabbats av strukturomvandlingar bör införas.

FoU, innovation och digital service

| — | Offentligt finansierade FoU-program på nationell och europeisk nivå bör särskilt uppmärksamma åtgärder och projekt som syftar till att främja produktion och utnyttjande av innovativa företagsrelaterade tjänster. |
| --- | --- |

—

Offentligt finansierade FoU-program på nationell och europeisk nivå bör särskilt uppmärksamma åtgärder och projekt som syftar till att främja produktion och utnyttjande av innovativa företagsrelaterade tjänster.

| — | Man bör studera specifika projekt på området för kunskapsintensiva tjänster inom tillverkningssektorn som leder till innovationer och hög produktivitet samt tillväxtmöjligheter (t.ex. IKT- och FoU-tjänster). |
| --- | --- |

—

Man bör studera specifika projekt på området för kunskapsintensiva tjänster inom tillverkningssektorn som leder till innovationer och hög produktivitet samt tillväxtmöjligheter (t.ex. IKT- och FoU-tjänster).

| — | Företagsrelaterade tjänster är en källa till innovationer inom kunskapsekonomin. Forskning för vidareutveckling av ”tjänstevetenskapen” bör uppmuntras, särskilt know-how avseende metodik som kan tillämpas på näringslivsprocesser. |
| --- | --- |

—

Företagsrelaterade tjänster är en källa till innovationer inom kunskapsekonomin. Forskning för vidareutveckling av ”tjänstevetenskapen” bör uppmuntras, särskilt know-how avseende metodik som kan tillämpas på näringslivsprocesser.

| — | Upphovsmannarätt och andra skyddsmekanismer bör förstärkas genom att den patentlagstiftning som är under behandling genomförs. På så sätt kan företagen uppmuntras att investera mer i FoU och innovationer. |
| --- | --- |

—

Upphovsmannarätt och andra skyddsmekanismer bör förstärkas genom att den patentlagstiftning som är under behandling genomförs. På så sätt kan företagen uppmuntras att investera mer i FoU och innovationer.

| — | IKT:s roll för innovationer inom tjänstesektorn måste erkännas och främjas i syfte att säkerställa tjänsteproduktion, särskilt när det gäller små och medelstora företag, via snabb bredbandstillgång till Internet över hela Europa, samtidigt som man strävar efter att lösa säkerhets- och privatlivsfrågor med koppling till digitala nätverk för affärstransaktioner. Europeiska kommissionens initiativ ”i2010” spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

—

IKT:s roll för innovationer inom tjänstesektorn måste erkännas och främjas i syfte att säkerställa tjänsteproduktion, särskilt när det gäller små och medelstora företag, via snabb bredbandstillgång till Internet över hela Europa, samtidigt som man strävar efter att lösa säkerhets- och privatlivsfrågor med koppling till digitala nätverk för affärstransaktioner. Europeiska kommissionens initiativ ”i2010” spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang.

Utveckling av och standarder för tjänster

| — | Tjänstesystemutveckling är en ny disciplin som är användbar som utgångspunkt för att förbättra produktionskvaliteten inom de företagsrelaterade tjänsterna via bättre systemplanering. Detta nyskapande grepp förtjänar att utvecklas till en specialdisciplin inom forskning och utbildning vid universitet, handelshögskolor och andra utbildningsorgan. |
| --- | --- |

—

Tjänstesystemutveckling är en ny disciplin som är användbar som utgångspunkt för att förbättra produktionskvaliteten inom de företagsrelaterade tjänsterna via bättre systemplanering. Detta nyskapande grepp förtjänar att utvecklas till en specialdisciplin inom forskning och utbildning vid universitet, handelshögskolor och andra utbildningsorgan.

| — | Standarder kan spela en värdefull roll för högkvalitativa tjänster och mer integrerade EU-marknader. Till den ändan bör man uppmuntra till frivillig standardisering av tjänster i allmänhet och företagsrelaterade tjänster i synnerhet. |
| --- | --- |

—

Standarder kan spela en värdefull roll för högkvalitativa tjänster och mer integrerade EU-marknader. Till den ändan bör man uppmuntra till frivillig standardisering av tjänster i allmänhet och företagsrelaterade tjänster i synnerhet.

Förbättrade kunskaper och fler arbetstillfällen inom EU:s företagstjänstesektor

| — | Det gäller att hitta lösningar för att förstärka EU:s mänskliga kapital och vända riktningen på den tilltagande kunskapsflykten från EU:s forskningsverksamheter. |
| --- | --- |

—

Det gäller att hitta lösningar för att förstärka EU:s mänskliga kapital och vända riktningen på den tilltagande kunskapsflykten från EU:s forskningsverksamheter.

| — | Det krävs nya incitament för den privata sektorn att öka sin andel av FoU-aktiviteterna i linje med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

—

Det krävs nya incitament för den privata sektorn att öka sin andel av FoU-aktiviteterna i linje med Lissabonstrategin.

| — | Data och information behöver förbättras om företagsrelaterade tjänster och om tjänster som erbjuds av industriföretag. |
| --- | --- |

—

Data och information behöver förbättras om företagsrelaterade tjänster och om tjänster som erbjuds av industriföretag.

| — | Utbudsmarknaderna för företagsrelaterade tjänster måste bli överskådligare. |
| --- | --- |

—

Utbudsmarknaderna för företagsrelaterade tjänster måste bli överskådligare.

| — | Mer resurser måste ställas till förfogande för att förbättra utbildning, fortbildning, e-lärande och språkinlärning, så att gränsöverskridande företagsrelaterade tjänster kan utvecklas. |
| --- | --- |

—

Mer resurser måste ställas till förfogande för att förbättra utbildning, fortbildning, e-lärande och språkinlärning, så att gränsöverskridande företagsrelaterade tjänster kan utvecklas.

Skäl

1.   Inledning

| 1.1 | I detta yttrande undersöks de företagsrelaterade tjänsternas effekt på sysselsättningen, konkurrenskraften och produktiviteten inom Europas tillverkningsindustri och hur denna sektor kan utvecklas vidare i linje med Lissabonprogrammet. Vi uppmärksammar utvecklingslinjer inom den nya disciplinen ”tjänstesystemutveckling” och konsekvenserna av att företagsrelaterade tjänster läggs ut externt (outsourcing). |
| --- | --- |

1.1

I detta yttrande undersöks de företagsrelaterade tjänsternas effekt på sysselsättningen, konkurrenskraften och produktiviteten inom Europas tillverkningsindustri och hur denna sektor kan utvecklas vidare i linje med Lissabonprogrammet. Vi uppmärksammar utvecklingslinjer inom den nya disciplinen ”tjänstesystemutveckling” och konsekvenserna av att företagsrelaterade tjänster läggs ut externt (outsourcing).

| 1.2 | Det finns farhågor om den europeiska ekonomins framtidsutsikter och om hur den kan klara en växande stark konkurrens från lågkostnadsekonomier. I Europa har både tillverkningsindustrin och tjänstesektorn förlorat många arbetstillfällen till andra länder som har komparativa fördelar med avseende på kostnader och kunnande (t.ex. Kina i fråga om tillverkning och Indien i fråga om företagstjänster). Trots dessa trender har tillverkningsindustrin fortfarande en nyckelroll i Europas ekonomi. Enligt senaste tillgängliga statistik för 2004 är EU ledande exportör av varor, med en siffra på drygt 1 200 miljarder USD (1). |
| --- | --- |

1.2

Det finns farhågor om den europeiska ekonomins framtidsutsikter och om hur den kan klara en växande stark konkurrens från lågkostnadsekonomier. I Europa har både tillverkningsindustrin och tjänstesektorn förlorat många arbetstillfällen till andra länder som har komparativa fördelar med avseende på kostnader och kunnande (t.ex. Kina i fråga om tillverkning och Indien i fråga om företagstjänster). Trots dessa trender har tillverkningsindustrin fortfarande en nyckelroll i Europas ekonomi. Enligt senaste tillgängliga statistik för 2004 är EU ledande exportör av varor, med en siffra på drygt 1 200 miljarder USD (1).

| 1.3 | Man anser att tillverkningsindustrin har fortsatt att vara huvudsaklig källa till tekniska förändringar och innovationer i EU, men det skall också noteras att den inte lyckats utöka verksamheten inom högteknologi och på områden med högre förädlingsvärde under det senaste årtiondet. Tillväxt med koppling till företagsrelaterade tjänster, särskilt via utnyttjande av kunskapsintensiva tjänster, är en kompletterande kanal för att utveckla ny teknik och nya arbetstillfällen och erövra nya konkurrensfördelar. Företagsrelaterade tjänster utgör också en källa till innovation utan teknisk anknytning (t.ex. organisatoriskt), vilket förstärker företagens immateriella tillgångar och arbetstagarnas know-how. |
| --- | --- |

1.3

Man anser att tillverkningsindustrin har fortsatt att vara huvudsaklig källa till tekniska förändringar och innovationer i EU, men det skall också noteras att den inte lyckats utöka verksamheten inom högteknologi och på områden med högre förädlingsvärde under det senaste årtiondet. Tillväxt med koppling till företagsrelaterade tjänster, särskilt via utnyttjande av kunskapsintensiva tjänster, är en kompletterande kanal för att utveckla ny teknik och nya arbetstillfällen och erövra nya konkurrensfördelar. Företagsrelaterade tjänster utgör också en källa till innovation utan teknisk anknytning (t.ex. organisatoriskt), vilket förstärker företagens immateriella tillgångar och arbetstagarnas know-how.

| 1.4 | Den anmärkningsvärda omriktningen av konsumtionen till tjänster i de högutvecklade ekonomierna är ingen indikation på att trenden går mot en avindustrialisering, vilket man ibland antar. Dessa utvecklingstendenser kan ses som en statistisk återspegling av att arbetsfördelningen fördjupas inom de utvecklade ekonomierna och att vertikala värdekedjor som tidigare varit integrerade nu löses upp. Specialiserade tjänsteleverantörer erbjuder nu tjänster som tidigare sköttes internt i tillverkningsföretagen. Nya tjänsteföretag har vuxit fram som stöder den europeiska industrins satsning på att öka effektiviteten och absorbera ny teknik som kommer att ge upphov till nya produkter med högre förädlingsvärde. |
| --- | --- |

1.4

Den anmärkningsvärda omriktningen av konsumtionen till tjänster i de högutvecklade ekonomierna är ingen indikation på att trenden går mot en avindustrialisering, vilket man ibland antar. Dessa utvecklingstendenser kan ses som en statistisk återspegling av att arbetsfördelningen fördjupas inom de utvecklade ekonomierna och att vertikala värdekedjor som tidigare varit integrerade nu löses upp. Specialiserade tjänsteleverantörer erbjuder nu tjänster som tidigare sköttes internt i tillverkningsföretagen. Nya tjänsteföretag har vuxit fram som stöder den europeiska industrins satsning på att öka effektiviteten och absorbera ny teknik som kommer att ge upphov till nya produkter med högre förädlingsvärde.

| 1.5 | Aktuell forskning visar att den typ av ekonomi som håller på att utvecklas kännetecknas av att tjänster och tillverkning integreras och kompletterar varandra. Efterfrågan på tjänsterna finns överallt där den industriella sektorn är stark, och den utvecklas till följd av detta. De är inte ömsesidigt uteslutande alternativ (2). |
| --- | --- |

1.5

Aktuell forskning visar att den typ av ekonomi som håller på att utvecklas kännetecknas av att tjänster och tillverkning integreras och kompletterar varandra. Efterfrågan på tjänsterna finns överallt där den industriella sektorn är stark, och den utvecklas till följd av detta. De är inte ömsesidigt uteslutande alternativ (2).

| 1.6 | I föreliggande yttrande förespråkas inte någon särskilt satsning på tjänster till priset av att tillverkningsindustrin försummas. Det är det ömsesidiga beroendet mellan tillverknings- och tjänstesektorerna som betonas (3). Vi belyser särskilt den positiva potential som finns för att förbättra och sprida de företagsrelaterade tjänsterna. EESK framhåller att dessa tjänster har gett ett positivt bidrag till den europeiska tillverkningssektorns höjda produktivitet och förstärkta konkurrenskraft. Samtidigt förbättrar företagstjänstesektorn sin egen produktivitet genom innovationer, bland annat i form av att snabbt anamma ny teknik, genom att locka mer högkvalificerade arbetstagare och genom att förbättra arbetsvillkoren (4). |
| --- | --- |

1.6

I föreliggande yttrande förespråkas inte någon särskilt satsning på tjänster till priset av att tillverkningsindustrin försummas. Det är det ömsesidiga beroendet mellan tillverknings- och tjänstesektorerna som betonas (3). Vi belyser särskilt den positiva potential som finns för att förbättra och sprida de företagsrelaterade tjänsterna. EESK framhåller att dessa tjänster har gett ett positivt bidrag till den europeiska tillverkningssektorns höjda produktivitet och förstärkta konkurrenskraft. Samtidigt förbättrar företagstjänstesektorn sin egen produktivitet genom innovationer, bland annat i form av att snabbt anamma ny teknik, genom att locka mer högkvalificerade arbetstagare och genom att förbättra arbetsvillkoren (4).

| 1.7 | Utläggning/outsourcing av tjänster till specialiserade tjänsteproducenter som kan utnyttja skalfördelar och kontinuerliga processinnovationer får positivt genomslag på kostnader och produktivitet. De små och medelstora företagens utnyttjande av kunskaperna och innovativa företagsrelaterade tjänster verkar ändå otillräckligt i dag. Arbetstagarnas kapacitet att flytta över från tillverkningsindustri till företagsrelaterade tjänster måste också förstärkas genom adekvata omskolningsprogram. |
| --- | --- |

1.7

Utläggning/outsourcing av tjänster till specialiserade tjänsteproducenter som kan utnyttja skalfördelar och kontinuerliga processinnovationer får positivt genomslag på kostnader och produktivitet. De små och medelstora företagens utnyttjande av kunskaperna och innovativa företagsrelaterade tjänster verkar ändå otillräckligt i dag. Arbetstagarnas kapacitet att flytta över från tillverkningsindustri till företagsrelaterade tjänster måste också förstärkas genom adekvata omskolningsprogram.

| 1.8 | I dag är det inhemska leverantörer som svarar för de flesta av de företagsrelaterade tjänsterna. Men det finns inga garantier för att detta kommer att bli fallet i framtiden. En lång rad företagstjänster kan köpas in från utlandet, på en bredare europeisk nivå, inklusive de nya medlemsstaterna och kandidatländerna eller till och med globalt, beroende på kostnader och affärsmöjligheter (utläggning över kortare eller längre avstånd). De senaste uppgifterna visar att EU-25 år 2004 hade en positiv handelsbalans på 42,8 miljarder euro avseende tjänster (en ökning med 5,8 miljarder euro från 2003) (5). |
| --- | --- |

1.8

I dag är det inhemska leverantörer som svarar för de flesta av de företagsrelaterade tjänsterna. Men det finns inga garantier för att detta kommer att bli fallet i framtiden. En lång rad företagstjänster kan köpas in från utlandet, på en bredare europeisk nivå, inklusive de nya medlemsstaterna och kandidatländerna eller till och med globalt, beroende på kostnader och affärsmöjligheter (utläggning över kortare eller längre avstånd). De senaste uppgifterna visar att EU-25 år 2004 hade en positiv handelsbalans på 42,8 miljarder euro avseende tjänster (en ökning med 5,8 miljarder euro från 2003) (5).

| 1.9 | Det krävs en permanent och grundlig analys av företagsstrukturer och processer för att komma fram till vilka funktioner som kan köpas in från specialiserade tjänsteleverantörer eller företagsnätverk (delade tjänster) som kan sköta funktionerna på ett effektivare sätt genom att arbeta mer storskaligt och samla olika aktörers kunnande. Det kan påverka sysselsättningen inom tillverkningsindustrin, men ibland kan det bidra till att motverka de potentiellt negativa effekterna av internationell utläggning, att bibehålla tillverkningsindustrier i Europa och att öka efterfrågan på arbetskraft i sektorn för företagsrelaterade tjänster. En förstärkning av de kvalificerade servicefunktionerna på företagen erbjuder nya konkurrensfördelar. |
| --- | --- |

1.9

Det krävs en permanent och grundlig analys av företagsstrukturer och processer för att komma fram till vilka funktioner som kan köpas in från specialiserade tjänsteleverantörer eller företagsnätverk (delade tjänster) som kan sköta funktionerna på ett effektivare sätt genom att arbeta mer storskaligt och samla olika aktörers kunnande. Det kan påverka sysselsättningen inom tillverkningsindustrin, men ibland kan det bidra till att motverka de potentiellt negativa effekterna av internationell utläggning, att bibehålla tillverkningsindustrier i Europa och att öka efterfrågan på arbetskraft i sektorn för företagsrelaterade tjänster. En förstärkning av de kvalificerade servicefunktionerna på företagen erbjuder nya konkurrensfördelar.

2.   Utmaningar för EU:s industri: en utmaning för de företagsrelaterade tjänsterna

| 2.1 | Alla sektorer inom den europeiska ekonomin känner av effekterna av globaliseringen och behovet av förändring för att anpassa sig till nya omständigheter. Industripolitiken kan spela en positiv roll i anslutning till detta. I sitt meddelande ”Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU” (6) noterade kommissionen att man avser att utveckla en industripolitik som är lämplig för att följa upp industriella förändringar:






  — | Den europeiska industrin måste klara av en strukturell omvandlingsprocess som gynnar alla och som bör uppmuntras genom en politik som underlättar utveckling och utnyttjandet av kunskaper. |
| --- | --- | --- |

2.1

Alla sektorer inom den europeiska ekonomin känner av effekterna av globaliseringen och behovet av förändring för att anpassa sig till nya omständigheter. Industripolitiken kan spela en positiv roll i anslutning till detta. I sitt meddelande ”Att stödja strukturomvandlingarna: En industripolitik för ett utvidgat EU” (6) noterade kommissionen att man avser att utveckla en industripolitik som är lämplig för att följa upp industriella förändringar:

—

Den europeiska industrin måste klara av en strukturell omvandlingsprocess som gynnar alla och som bör uppmuntras genom en politik som underlättar utveckling och utnyttjandet av kunskaper.

| — | Den ekonomiska globaliseringen utgör positiva möjligheter för den europeiska industrin i den mån industripolitiken stöder den utveckling som behövs, och om en aktiv arbetsmarknads- och socialpolitik förebygger negativa effekter för arbetstagarna. |
| --- | --- |

—

Den ekonomiska globaliseringen utgör positiva möjligheter för den europeiska industrin i den mån industripolitiken stöder den utveckling som behövs, och om en aktiv arbetsmarknads- och socialpolitik förebygger negativa effekter för arbetstagarna.

| — | EU:s utvidgning medförde inte bara att inre marknaden utvidgades utan också att det blev möjligt att omorganisera värdekedjor över hela kontinenten för att utnyttja de nya medlemsstaternas komparativa fördelar. |
| --- | --- |

—

EU:s utvidgning medförde inte bara att inre marknaden utvidgades utan också att det blev möjligt att omorganisera värdekedjor över hela kontinenten för att utnyttja de nya medlemsstaternas komparativa fördelar.

| — | Övergången till kunskapsekonomin är oerhört viktig och en viss försiktighet i regleringshänseende bör iakttas så att inte de nya medlemsstaternas konkurrenskraft belastas i onödan. |
| --- | --- |

—

Övergången till kunskapsekonomin är oerhört viktig och en viss försiktighet i regleringshänseende bör iakttas så att inte de nya medlemsstaternas konkurrenskraft belastas i onödan.

EESK förespråkar snabbare framsteg när det gäller EU:s industripolitiska åtgärder och menar att de företagsrelaterade tjänsterna bör föras in i samma ram.

| 2.2 | På senare tid har kommissionen offentliggjort ett meddelande om ”Genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik” (7). Inom denna ram för industripolitiken konstaterade kommissionen att det fanns sju centrala tvärpolitiska initiativ:






  — | Ett initiativ som rör immaterialrätt och varumärkesförfalskning. |
| --- | --- | --- |

2.2

På senare tid har kommissionen offentliggjort ett meddelande om ”Genomförandet av gemenskapens Lissabonprogram: En politik till stöd för EU:s tillverkningsindustri – mot en mer integrerad industripolitik” (7). Inom denna ram för industripolitiken konstaterade kommissionen att det fanns sju centrala tvärpolitiska initiativ:

—

Ett initiativ som rör immaterialrätt och varumärkesförfalskning.

| — | Högnivågrupp för konkurrenskraft, energi och miljö. |
| --- | --- |

—

Högnivågrupp för konkurrenskraft, energi och miljö.

| — | Externa aspekter på konkurrenskraft och marknadstillträde. |
| --- | --- |

—

Externa aspekter på konkurrenskraft och marknadstillträde.

| — | Nytt program för enklare lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Nytt program för enklare lagstiftning.

| — | Öka den branschspecifika kompetensen genom kartläggning av relativa kompetensbehov och kompetensbrister. |
| --- | --- |

—

Öka den branschspecifika kompetensen genom kartläggning av relativa kompetensbehov och kompetensbrister.

| — | Hantering av strukturella förändringar inom tillverkningsindustrin. |
| --- | --- |

—

Hantering av strukturella förändringar inom tillverkningsindustrin.

| — | En integrerad europeisk metod för industriell forskning och innovation. |
| --- | --- |

—

En integrerad europeisk metod för industriell forskning och innovation.

Det är en allvarlig brist i meddelandet att man bortser från tjänster i allmänhet och företagsrelaterade tjänster i synnerhet. EESK menar att företagstjänsterna måste utgöra ett integrerat inslag i all industripolitik och uppmanar kommissionen att bredda spektrum för framtida industripolitiska satsningar genom att integrera företagsrelaterade tjänster. En verksam industripolitik måste också ta hänsyn till de sociala och sysselsättningsmässiga konsekvenserna av industriell omvandling. Det innebär starkare tonvikt på livslångt lärande och stöd för att underlätta arbetstagarnas rörlighet.

| 2.3 | EU måste ta till sig informations- och kommunikationstekniken (IKT) både på bredden och på djupet. Intensivare utnyttjande av IKT och dess integrering inom industrin är lika viktiga faktorer där som inom de företagsrelaterade tjänsterna. Med avseende på anammande av IT ligger EU efter sina viktigaste konkurrenter. IT-utgifterna per capita år 2004 var 732 euro för Västeuropa, 1 161 euro för USA och 1 012 euro för Japan. IT-utgifterna som procentandel av den inhemska BNP:n var 3,08 % för Västeuropa, 4,55 % för USA och 3,59 % för Japan (8). Europeiska kommissionens särskilda arbetsgrupp om IKT-konkurrenskraft spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

2.3

EU måste ta till sig informations- och kommunikationstekniken (IKT) både på bredden och på djupet. Intensivare utnyttjande av IKT och dess integrering inom industrin är lika viktiga faktorer där som inom de företagsrelaterade tjänsterna. Med avseende på anammande av IT ligger EU efter sina viktigaste konkurrenter. IT-utgifterna per capita år 2004 var 732 euro för Västeuropa, 1 161 euro för USA och 1 012 euro för Japan. IT-utgifterna som procentandel av den inhemska BNP:n var 3,08 % för Västeuropa, 4,55 % för USA och 3,59 % för Japan (8). Europeiska kommissionens särskilda arbetsgrupp om IKT-konkurrenskraft spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang.

| 2.4 | De europeiska tillverkarnas produktivitetseftersläpning förklaras ofta med att ny teknik och potentialen med IKT inte utnyttjas tillräckligt, särskilt inte av småföretagen. Problemet verkar inte bero på utrustningskostnaderna. Det är bristen på IKT-kunnande och sakkunskap inom de små och medelstora företagen, vilket gör det svårt för dem att klara de snabba förändringarna inom IKT och dess ökade komplexitet. Det finns en ”digital klyfta” som skiljer små från medelstora företag, med följden att hela potentialen med IKT och e-businessmodeller inte har exploaterats ännu (9). De företagsrelaterade tjänsternas roll är betydelsefull för att göra IKT-sektorn effektiv och därmed ge långsiktigt hållbara produktivitetsvinster. |
| --- | --- |

2.4

De europeiska tillverkarnas produktivitetseftersläpning förklaras ofta med att ny teknik och potentialen med IKT inte utnyttjas tillräckligt, särskilt inte av småföretagen. Problemet verkar inte bero på utrustningskostnaderna. Det är bristen på IKT-kunnande och sakkunskap inom de små och medelstora företagen, vilket gör det svårt för dem att klara de snabba förändringarna inom IKT och dess ökade komplexitet. Det finns en ”digital klyfta” som skiljer små från medelstora företag, med följden att hela potentialen med IKT och e-businessmodeller inte har exploaterats ännu (9). De företagsrelaterade tjänsternas roll är betydelsefull för att göra IKT-sektorn effektiv och därmed ge långsiktigt hållbara produktivitetsvinster.

| 2.5 | Inre marknaden för tjänster i allmänhet, och för företagstjänster i synnerhet, är inte fullbordad, och det finns många hinder som hämmar effektiviteten, konkurrenskraften och skapandet av nya arbetstillfällen. En lång rad hinder uppmärksammades i rapporten om ”Situationen på den inre marknaden för tjänster” (10), men man har gjort vissa framsteg genom att genomföra Lissabonstrategin. Ovanpå lagstiftningsaspekterna av marknaderna för företagsrelaterade tjänster krävs det kompletterande politiska åtgärder i linje med dem som tagits upp i detta dokument för att se till att EU får den konkurrenskraft som är nödvändig på världsmarknaden, parallellt med sociala och ekonomiska framsteg. |
| --- | --- |

2.5

Inre marknaden för tjänster i allmänhet, och för företagstjänster i synnerhet, är inte fullbordad, och det finns många hinder som hämmar effektiviteten, konkurrenskraften och skapandet av nya arbetstillfällen. En lång rad hinder uppmärksammades i rapporten om ”Situationen på den inre marknaden för tjänster” (10), men man har gjort vissa framsteg genom att genomföra Lissabonstrategin. Ovanpå lagstiftningsaspekterna av marknaderna för företagsrelaterade tjänster krävs det kompletterande politiska åtgärder i linje med dem som tagits upp i detta dokument för att se till att EU får den konkurrenskraft som är nödvändig på världsmarknaden, parallellt med sociala och ekonomiska framsteg.

3.   De företagsrelaterade tjänsternas betydelse och samverkan med industrin

3.1   Definition av företagsrelaterade tjänster

Företagsrelaterade tjänster brukar definieras som en underkategori (NACR 70–74) av tjänster med koppling till näringslivet (dvs. företagstjänster plus transporttjänster, kommunikationer, distribution och finansiella tjänster) (11). Kriteriet för att definiera de båda begreppen är den kundkrets som tjänsterna riktas till. De är inte huvudsakligen riktade till slutkonsumenterna utan snarare till företag. De utgör konkreta aktiviteter som först och främst påverkar företagens konkurrenskraft (de är inte oförenliga med att erbjuda tjänster till konsumenter) genom att de utnyttjas som mellanprodukter i förädlingskedjan, men också genom de kvalitets- och innovationsvinster som följer av växelverkan mellan leverantören och kunden och tjänsten. De företagsrelaterade tjänsterna är särpräglade på så sätt att de flesta kan produceras inom den egna organisationen eller läggas ut på en extern, specialiserad firma.

| 3.2 | De företagsrelaterade tjänsterna är en grupp mycket heterogena aktiviteter – alltifrån tjänster på akademisk nivå (t.ex. tekniska konsulttjänster, redovisning, juridisk service) till tjänster med högt förädlingsvärde (t.ex. IKT, managementkonsulttjänster), personaladministration (t.ex. personalurval, avveckling, bemanning) och tjänster till stöd för företagets verksamhet, antingen de har lågt förädlingsvärde (t.ex. städning, säkerhet, catering) eller stigande förädlingsvärde (energiförvaltning, tillhandahållande och rening av vatten och andra vätskor eller luftrening och avfallshantering). I dessa kategorier förtjänar arbetsförhållanden och sociala villkor att uppmärksammas särskilt.
  Tabell 1.   Viktiga tjänster för företagens prestanda (fördelade på funktioner) (12)










  Funktioner i företaget | Viktiga företagsrelaterade tjänster | | Funktioner i företaget | Viktiga företagsrelaterade tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centralförvaltning | Lednings- och organisationsrådgivning
   Juridisk rådgivning
   Revision och redovisning | | Informationsförvaltning | Datorer och IT-rådgivning
  Telekom |
| Personal | Bemanningstjänster
   Personalrekrytering
  Kompetensutveckling | | Marknadsföring och försäljning | Reklam
  Inköp och underhåll
  PR
  Mässor och utställningar
   Eftermarknadstjänster |
| Finansmäkleri | Banktjänster
  Försäkringstjänster
  Hyr- och leasingtjänster | | Transporter och logistik | Logistik
  Transporttjänster
   Kurirförsändelser |
| Produktion och tekniska uppgifter | Konstruktion och andra tekniska tjänster
  Provning och kvalitetskontroll
  FoTU-tjänster
  Industridesign
  Underhåll och reparationer | | Materiel- och anläggningsförvaltning | Vakthållning
  Städning
  Catering
   Miljövård/
  Avfallshantering
   Energi- och vattenförsörjning
  Fast egendom (lager) |

3.2

De företagsrelaterade tjänsterna är en grupp mycket heterogena aktiviteter – alltifrån tjänster på akademisk nivå (t.ex. tekniska konsulttjänster, redovisning, juridisk service) till tjänster med högt förädlingsvärde (t.ex. IKT, managementkonsulttjänster), personaladministration (t.ex. personalurval, avveckling, bemanning) och tjänster till stöd för företagets verksamhet, antingen de har lågt förädlingsvärde (t.ex. städning, säkerhet, catering) eller stigande förädlingsvärde (energiförvaltning, tillhandahållande och rening av vatten och andra vätskor eller luftrening och avfallshantering). I dessa kategorier förtjänar arbetsförhållanden och sociala villkor att uppmärksammas särskilt.

Tabell 1.   Viktiga tjänster för företagens prestanda (fördelade på funktioner) (12)

Funktioner i företaget

Viktiga företagsrelaterade tjänster

Funktioner i företaget

Viktiga företagsrelaterade tjänster

Centralförvaltning

Lednings- och organisationsrådgivning

Juridisk rådgivning

Revision och redovisning

Informationsförvaltning

Datorer och IT-rådgivning

Telekom

Personal

Bemanningstjänster

Personalrekrytering

Kompetensutveckling

Marknadsföring och försäljning

Reklam

Inköp och underhåll

PR

Mässor och utställningar

Eftermarknadstjänster

Finansmäkleri

Banktjänster

Försäkringstjänster

Hyr- och leasingtjänster

Transporter och logistik

Logistik

Transporttjänster

Kurirförsändelser

Produktion och tekniska uppgifter

Konstruktion och andra tekniska tjänster

Provning och kvalitetskontroll

FoTU-tjänster

Industridesign

Underhåll och reparationer

Materiel- och anläggningsförvaltning

Vakthållning

Städning

Catering

Miljövård/

Avfallshantering

Energi- och vattenförsörjning

Fast egendom (lager)

3.3   Företagstjänsternas position i ekonomin

Företagstjänster är en betydelsefull komponent i EU:s marknadsekonomi. Det viktigaste kännetecknet på företagstjänsterna är emellertid att de förekommer och är integrerade i samtliga steg i värdekedjan. Tillväxt inom företagstjänstesektorn förklaras vanligen genom att arbetstillfällen förflyttas från tillverkningsindustri till tjänster på grund av att servicefunktioner läggs ut externt. Men orsakerna till tillväxt är mångskiftande. Andra viktiga faktorer är förändrade produktionssystem, ökad flexibilitet, hårdare konkurrens på internationella marknader, ökande betydelse av IKT och kunnande samt att nya typer av tjänster växer fram. ”Enligt statistiken om företagsstrukturer svarade företagsrelaterad tjänsteverksamhet (exklusive finansiella tjänster) för 53 % av den totala sysselsättningen i marknadsekonomin i EU 2001, medan tillverkningssidans andel var 29 % (eller ca 29 miljoner anställda) [...]. I medeltal [gav] företagsrelaterade tjänster ett totalt förädlingsvärde på 54 % 2001, jämfört med 34 % för tillverkning” (13).

| 3.4 | I dag är det fler och fler tillverkningsföretag som själva börjar erbjuda tjänster. De inte bara erbjuder service efter en försäljning, de upptäcker i allt högre grad det mervärde som ligger i att sälja sitt kunnande inom konstruktion, design eller processinnovation till andra företag som en del av affärsverksamheten. En ny hybrid till företagsmodell håller på att växa fram där tillverknings- och tjänsteaktiviteter blandas. Kunderna söker i ökad omfattning efter ”lösningar” snarare än enbart produkter, och det är ofta kapaciteten att erbjuda tilläggstjänster som blir en konkurrensfördel för ett tillverkningsföretag. |
| --- | --- |

3.4

I dag är det fler och fler tillverkningsföretag som själva börjar erbjuda tjänster. De inte bara erbjuder service efter en försäljning, de upptäcker i allt högre grad det mervärde som ligger i att sälja sitt kunnande inom konstruktion, design eller processinnovation till andra företag som en del av affärsverksamheten. En ny hybrid till företagsmodell håller på att växa fram där tillverknings- och tjänsteaktiviteter blandas. Kunderna söker i ökad omfattning efter ”lösningar” snarare än enbart produkter, och det är ofta kapaciteten att erbjuda tilläggstjänster som blir en konkurrensfördel för ett tillverkningsföretag.

| 3.5 | Brist på specifika statistiska uppgifter om företagsrelaterade tjänster
   (14). Det saknas statistisk information om efterfrågan på tjänster. Den ömsesidiga påverkan mellan de olika sektorerna är otillräckligt dokumenterad. Man kan hoppas att informationen om tjänster och deras bidrag till EU-medlemsstaternas ekonomier förbättras genom den översyn av klassificeringssystemet NACE som väntas under 2007. Den reviderade klassificeringen kommer att ge bättre överblick över tjänstesektorns struktur och utveckling (15). Det saknas också uppgifter om i vilken utsträckning industriföretag erbjuder tjänster. |
| --- | --- |

3.5

Brist på specifika statistiska uppgifter om företagsrelaterade tjänster
   (14). Det saknas statistisk information om efterfrågan på tjänster. Den ömsesidiga påverkan mellan de olika sektorerna är otillräckligt dokumenterad. Man kan hoppas att informationen om tjänster och deras bidrag till EU-medlemsstaternas ekonomier förbättras genom den översyn av klassificeringssystemet NACE som väntas under 2007. Den reviderade klassificeringen kommer att ge bättre överblick över tjänstesektorns struktur och utveckling (15). Det saknas också uppgifter om i vilken utsträckning industriföretag erbjuder tjänster.

| 3.6 | Uppgifterna och analyserna avseende företagsrelaterade tjänster är fragmentariska. EESK anser att det behövs ett europeiskt observationsorgan för företagsrelaterade tjänster som kan samla in information, uppmuntra forskning, stimulera till debatt och lämna förslag till policyrekommendationer och följa upp genomförandet av dessa. Ett observationsorgan eller någon liknande satsning skulle leda till bättre förståelse av den nya höghastighetsutvecklingen inom sektorn och fungera som mötesplats mellan politiker och berörda aktörer. |
| --- | --- |

3.6

Uppgifterna och analyserna avseende företagsrelaterade tjänster är fragmentariska. EESK anser att det behövs ett europeiskt observationsorgan för företagsrelaterade tjänster som kan samla in information, uppmuntra forskning, stimulera till debatt och lämna förslag till policyrekommendationer och följa upp genomförandet av dessa. Ett observationsorgan eller någon liknande satsning skulle leda till bättre förståelse av den nya höghastighetsutvecklingen inom sektorn och fungera som mötesplats mellan politiker och berörda aktörer.

| 3.7 | Standardisering av tjänster. Det går allt snabbare med den frivilliga standardiseringen av tjänster med utgångspunkt i marknadens behov och tillförlitlig dokumentation. Här ingår förbättringar av säkerhet, kvalitet och prestationsnivåer och främjande av konkurrens och innovationer i tjänsteproduktionen. Denna utmaning måste antas av CEN, ISO och nationella standardiseringsorgan. Utvecklingen av frivilliga standarder inom tjänstesektorn skulle tveklöst stimulera handeln med tjänster över gränserna och bidra till att främja inre marknaden för tjänster. |
| --- | --- |

3.7

Standardisering av tjänster. Det går allt snabbare med den frivilliga standardiseringen av tjänster med utgångspunkt i marknadens behov och tillförlitlig dokumentation. Här ingår förbättringar av säkerhet, kvalitet och prestationsnivåer och främjande av konkurrens och innovationer i tjänsteproduktionen. Denna utmaning måste antas av CEN, ISO och nationella standardiseringsorgan. Utvecklingen av frivilliga standarder inom tjänstesektorn skulle tveklöst stimulera handeln med tjänster över gränserna och bidra till att främja inre marknaden för tjänster.

4.   Hur de företagsrelaterade tjänsterna förbättrar industrins konkurrenskraft (16)

| 4.1 | De företagsrelaterade tjänsterna har mycket stor betydelse för att hjälpa småföretagssektorn att realisera sin potential när det gäller att bidra till innovationer och tillväxt. Det finns belägg för att de mest dynamiska småföretagen utnyttjar företagsrelaterade tjänster i stor omfattning. Inför globaliseringens tryck måste ett ökat utnyttjande av dessa tjänster i ännu fler små och medelstora företag främjas. |
| --- | --- |

4.1

De företagsrelaterade tjänsterna har mycket stor betydelse för att hjälpa småföretagssektorn att realisera sin potential när det gäller att bidra till innovationer och tillväxt. Det finns belägg för att de mest dynamiska småföretagen utnyttjar företagsrelaterade tjänster i stor omfattning. Inför globaliseringens tryck måste ett ökat utnyttjande av dessa tjänster i ännu fler små och medelstora företag främjas.

| 4.2 | Den nationella kapaciteten för innovationer.
  En given nations förmåga att ta fram nya idéer och utnyttja ett flöde av nyskapande teknik kommersiellt på lång sikt påverkas av ett helt spektrum av faktorer (17):






  — | Den övergripande infrastrukturen för innovationer. |
| --- | --- | --- |

4.2

Den nationella kapaciteten för innovationer.

En given nations förmåga att ta fram nya idéer och utnyttja ett flöde av nyskapande teknik kommersiellt på lång sikt påverkas av ett helt spektrum av faktorer (17):

—

Den övergripande infrastrukturen för innovationer.

| — | Avgörande ramvillkor/stödpolitik. |
| --- | --- |

—

Avgörande ramvillkor/stödpolitik.

| — | Det övergripande innovationssystemets inbördes kontakter. |
| --- | --- |

—

Det övergripande innovationssystemets inbördes kontakter.

| — | De allmänna utbildningssystemen. |
| --- | --- |

—

De allmänna utbildningssystemen.

| 4.3 | 85 % av EU:s forskning är koncentrerad på tillverkning (66 % i USA) och det finns inga tillförlitliga siffror över uppspaltningen av FoU-aktiviteter rörande tjänstesektorn. Av den totala FoU för tillverkningsindustrin genomförs 87,5 % på åtta specifika områden (kemi, verkstadsindustri, kontorsmaskiner, elektrisk utrustning, halvledarkommunikationer, instrument, motorfordon och flyg- och rymdsektorn). |
| --- | --- |

4.3

85 % av EU:s forskning är koncentrerad på tillverkning (66 % i USA) och det finns inga tillförlitliga siffror över uppspaltningen av FoU-aktiviteter rörande tjänstesektorn. Av den totala FoU för tillverkningsindustrin genomförs 87,5 % på åtta specifika områden (kemi, verkstadsindustri, kontorsmaskiner, elektrisk utrustning, halvledarkommunikationer, instrument, motorfordon och flyg- och rymdsektorn).

| 4.4 | Med avseende på utgifter i absoluta tal har EU misslyckats med att minska avståndet till USA i fråga om FoU. Klyftan har faktiskt vidgats under det senaste årtiondet. |
| --- | --- |

4.4

Med avseende på utgifter i absoluta tal har EU misslyckats med att minska avståndet till USA i fråga om FoU. Klyftan har faktiskt vidgats under det senaste årtiondet.

| 4.5 | Av största vikt för att den europeiska industrin skall bli konkurrenskraftig är förstärkt fokus på FoU-satsningar på högteknologiska och kunskapsintensiva tjänster (med höga marginaler). ”3 %-målet” (18) skulle vara lättare att uppnå om regeringarna ökade sina anslag och om den privata sektorn fick uppmuntran och stöd att investera mer i detta sammanhang, inklusive de företagsrelaterade tjänsterna. |
| --- | --- |

4.5

Av största vikt för att den europeiska industrin skall bli konkurrenskraftig är förstärkt fokus på FoU-satsningar på högteknologiska och kunskapsintensiva tjänster (med höga marginaler). ”3 %-målet” (18) skulle vara lättare att uppnå om regeringarna ökade sina anslag och om den privata sektorn fick uppmuntran och stöd att investera mer i detta sammanhang, inklusive de företagsrelaterade tjänsterna.

| 4.6 | Ett europeiskt tekniskt institut har föreslagits av Europeiska kommissionen i ett aktuellt meddelande (19), och detta är värdefullt, men tekniken måste åtföljas av verksamma affärs- och organisationsstrategier. |
| --- | --- |

4.6

Ett europeiskt tekniskt institut har föreslagits av Europeiska kommissionen i ett aktuellt meddelande (19), och detta är värdefullt, men tekniken måste åtföljas av verksamma affärs- och organisationsstrategier.

| 4.7 | Effekten av de företagsrelaterade tjänsternas innovativa funktioner sammanställs nedan:
  Tabell 2.   De företagsrelaterade tjänsternas innovativa funktioner (20)








  Innovativa funktioner | Centrala inslag i innovationssatsningen | Företagsrelaterade tjänster (vissa representativa sektorer) |
| --- | --- | --- | --- |
| Teknisk innovation | — | Mer höggradig integrering av teknologi |

4.7

Effekten av de företagsrelaterade tjänsternas innovativa funktioner sammanställs nedan:

Tabell 2.   De företagsrelaterade tjänsternas innovativa funktioner (20)

Innovativa funktioner

Centrala inslag i innovationssatsningen

Företagsrelaterade tjänster (vissa representativa sektorer)

Teknisk innovation

—

Mer höggradig integrering av teknologi

| — | Utnyttjande av befintlig teknik |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av befintlig teknik

| — | Anpassning av tekniken till affärsmässiga behov |
| --- | --- |

—

Anpassning av tekniken till affärsmässiga behov

| — | Effektivitet i de avancerade informations- och kommunikationsprocesserna |
| --- | --- |

—

Effektivitet i de avancerade informations- och kommunikationsprocesserna

| — | Automatisering av rutinmässiga processer |
| --- | --- |

—

Automatisering av rutinmässiga processer

| — | Flexiblare produktionsorganisation |
| --- | --- |

—

Flexiblare produktionsorganisation

| — | Kvalitetshöjning |
| --- | --- |

—

Kvalitetshöjning

| — | IT-tjänster |
| --- | --- |

—

IT-tjänster

| — | Ingenjörstjänster |
| --- | --- |

—

Ingenjörstjänster

| — | Designtjänster |
| --- | --- |

—

Designtjänster

| — | Telekomtjänster |
| --- | --- |

—

Telekomtjänster

| — | Internettjänster för elektronisk kommunikation |
| --- | --- |

—

Internettjänster för elektronisk kommunikation

| — | Kvalitetskontrolltjänster |
| --- | --- |

—

Kvalitetskontrolltjänster

Organisatorisk innovation

| — | Effektivisering av den interna organisationen |
| --- | --- |

—

Effektivisering av den interna organisationen

| — | Tydligare kontroll- och samordningsprocesser |
| --- | --- |

—

Tydligare kontroll- och samordningsprocesser

| — | Bättre urval av mänskliga resurser, förbättrad fortbildning och personalutnyttjande |
| --- | --- |

—

Bättre urval av mänskliga resurser, förbättrad fortbildning och personalutnyttjande

| — | Förbättringar av de olika funktionella specialiteterna |
| --- | --- |

—

Förbättringar av de olika funktionella specialiteterna

| — | Administrativa konsulttjänster och management |
| --- | --- |

—

Administrativa konsulttjänster och management

| — | Revision och juridiska tjänster |
| --- | --- |

—

Revision och juridiska tjänster

| — | Bemanningstjänster (urval, fortbildning och tillfälliga anställningar) |
| --- | --- |

—

Bemanningstjänster (urval, fortbildning och tillfälliga anställningar)

Strategisk innovation

| — | Flexibilitet för dynamiska yttre villkor |
| --- | --- |

—

Flexibilitet för dynamiska yttre villkor

| — | Positionering på komplexa marknader |
| --- | --- |

—

Positionering på komplexa marknader

| — | Strategisk information om allianser |
| --- | --- |

—

Strategisk information om allianser

| — | Information om produktanpassning |
| --- | --- |

—

Information om produktanpassning

| — | Information om lokalisering och marknader |
| --- | --- |

—

Information om lokalisering och marknader

| — | Försvar under förhållanden med rättskonflikter |
| --- | --- |

—

Försvar under förhållanden med rättskonflikter

| — | Managementtjänster |
| --- | --- |

—

Managementtjänster

| — | Internettjänster |
| --- | --- |

—

Internettjänster

| — | Revisionstjänster |
| --- | --- |

—

Revisionstjänster

| — | Juridiska tjänster |
| --- | --- |

—

Juridiska tjänster

| — | Mäss- och utställningstjänster |
| --- | --- |

—

Mäss- och utställningstjänster

| — | Marknadsföringstjänster |
| --- | --- |

—

Marknadsföringstjänster

Kommersiell innovation

| — | Konkurrenskraftig produktdesign |
| --- | --- |

—

Konkurrenskraftig produktdesign

| — | Innovativa försäljningsformer |
| --- | --- |

—

Innovativa försäljningsformer

| — | Utnyttjande av tillfälliga möjligheter |
| --- | --- |

—

Utnyttjande av tillfälliga möjligheter

| — | Sökning och kundrelationer |
| --- | --- |

—

Sökning och kundrelationer

| — | Innovativ marknadsföring |
| --- | --- |

—

Innovativ marknadsföring

| — | Imagefrågor |
| --- | --- |

—

Imagefrågor

| — | Designtjänster |
| --- | --- |

—

Designtjänster

| — | Mässor och utställningar |
| --- | --- |

—

Mässor och utställningar

| — | Reklam |
| --- | --- |

—

Reklam

| — | Direktförsäljning |
| --- | --- |

—

Direktförsäljning

| — | PR |
| --- | --- |

—

PR

| — | Service efter försäljning |
| --- | --- |

—

Service efter försäljning

Operativ innovation

| — | Funktionell arbetsfördelning |
| --- | --- |

—

Funktionell arbetsfördelning

| — | Koncentration på centrala arbetsuppgifter |
| --- | --- |

—

Koncentration på centrala arbetsuppgifter

| — | Frågor om operativ kapacitet |
| --- | --- |

—

Frågor om operativ kapacitet

| — | Imagefrågor |
| --- | --- |

—

Imagefrågor

| — | Språktjänster |
| --- | --- |

—

Språktjänster

| — | Budservice |
| --- | --- |

—

Budservice

| — | Säkerhetstjänster |
| --- | --- |

—

Säkerhetstjänster

| — | Operativa tjänster |
| --- | --- |

—

Operativa tjänster

Källa: Rubalcaba (1999) Business services in European Industry; Europeiska kommissionen, Bryssel.

| 4.8 | Några av Europas mest nyskapande företag återfinns inom de företagsrelaterade tjänsterna, men generellt är FoU-nivån inom tjänstesektorn för låg och ostrukturerad. Nya tjänster och affärsmodeller uppstår ofta ur enskilda företags kostsamma och tidsödande försök och misslyckanden. EU måste stödja forskning på valda områden för att aktualisera företagens know-how i fråga om spjutspetsteknik. |
| --- | --- |

4.8

Några av Europas mest nyskapande företag återfinns inom de företagsrelaterade tjänsterna, men generellt är FoU-nivån inom tjänstesektorn för låg och ostrukturerad. Nya tjänster och affärsmodeller uppstår ofta ur enskilda företags kostsamma och tidsödande försök och misslyckanden. EU måste stödja forskning på valda områden för att aktualisera företagens know-how i fråga om spjutspetsteknik.

| 4.9 | Det är viktigt att hitta olika sätt att förbättra småföretagens tillgång till forskningsresultat och stödja dem i deras kortsiktiga produktutveckling. |
| --- | --- |

4.9

Det är viktigt att hitta olika sätt att förbättra småföretagens tillgång till forskningsresultat och stödja dem i deras kortsiktiga produktutveckling.

| 4.10 | Om företagen skall förväntas investera mer i innovationer och FoU måste kommissionen garantera rimligt skydd av immateriella rättigheter, och åtgärder måste vidtas för att genomföra det förslag som är under behandling om patentering av datorbaserade uppfinningar. |
| --- | --- |

4.10

Om företagen skall förväntas investera mer i innovationer och FoU måste kommissionen garantera rimligt skydd av immateriella rättigheter, och åtgärder måste vidtas för att genomföra det förslag som är under behandling om patentering av datorbaserade uppfinningar.

| 4.11 | Det krävs bättre lagstiftning och ett bättre regelverk. |
| --- | --- |

4.11

Det krävs bättre lagstiftning och ett bättre regelverk.

5.   EU:s system för kunskapsgenerering

| 5.1 | Det behövs en genomgripande översyn av EU:s system för kunskapsgenerering. Detta skulle bland annat omfatta






  — | omdirigering av FoU-verksamhet mot högteknologiska IKT-producerande företag, |
| --- | --- | --- |

5.1

Det behövs en genomgripande översyn av EU:s system för kunskapsgenerering. Detta skulle bland annat omfatta

—

omdirigering av FoU-verksamhet mot högteknologiska IKT-producerande företag,

| — | stopp för kompetensflykten från EU till USA (dubbelt så många EU-forskare flyttar till arbete i USA jämfört med tvärtom, och 40 % av USA:s FoU utförs av EU-utbildade forskare), |
| --- | --- |

—

stopp för kompetensflykten från EU till USA (dubbelt så många EU-forskare flyttar till arbete i USA jämfört med tvärtom, och 40 % av USA:s FoU utförs av EU-utbildade forskare),

| — | en höjning av de totala forskningsutgifterna i syfte att nå Lissabonmålet på 3 % av BNP, |
| --- | --- |

—

en höjning av de totala forskningsutgifterna i syfte att nå Lissabonmålet på 3 % av BNP,

| — | kunskaper inom IKT, det digitala området och e-företag måste ses som nyckelkompetens, IKT-kunskaper måste ingå på ett tidigt stadium i studieplaner, |
| --- | --- |

—

kunskaper inom IKT, det digitala området och e-företag måste ses som nyckelkompetens, IKT-kunskaper måste ingå på ett tidigt stadium i studieplaner,

| — | avancerade fasta och mobila bredbandslösningar kommer att utgöra infrastrukturen i den kunskapsbaserade ekonomin under detta sekel; GD Informationssamhällets initiativ ”i2010” spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

—

avancerade fasta och mobila bredbandslösningar kommer att utgöra infrastrukturen i den kunskapsbaserade ekonomin under detta sekel; GD Informationssamhällets initiativ ”i2010” spelar en betydelsefull roll i detta sammanhang.

6.   ”Tjänstesystemutvecklingens” roll

| 6.1 | Sedan mitten av 1990-talet har innovationer inom tjänstesektorn varit föremål för en intensiv debatt och forskning framför allt i Tyskland. Tjänstesystemutveckling stod för en stor del av drivkraften för såväl akademiskt som praktiskt arbete på detta område. Detta begrepp har utvecklats till en teknisk disciplin som omfattar den systematiska utvecklingen och utformningen av tjänsteprodukter med hjälp av lämpliga modeller, metoder och verktyg. Även om tjänstesystemutveckling även innefattar vissa organisations- och ledningsaspekter inom tjänsteverksamhet ligger huvudfokus på framtagning av nya tjänsteprodukter. Samtidigt handlar tjänstesystemutveckling även om utformningen av utvecklingssystem, dvs. om tjänsterelaterade frågor inom allmän FoU- och innovationsstyrning. |
| --- | --- |

6.1

Sedan mitten av 1990-talet har innovationer inom tjänstesektorn varit föremål för en intensiv debatt och forskning framför allt i Tyskland. Tjänstesystemutveckling stod för en stor del av drivkraften för såväl akademiskt som praktiskt arbete på detta område. Detta begrepp har utvecklats till en teknisk disciplin som omfattar den systematiska utvecklingen och utformningen av tjänsteprodukter med hjälp av lämpliga modeller, metoder och verktyg. Även om tjänstesystemutveckling även innefattar vissa organisations- och ledningsaspekter inom tjänsteverksamhet ligger huvudfokus på framtagning av nya tjänsteprodukter. Samtidigt handlar tjänstesystemutveckling även om utformningen av utvecklingssystem, dvs. om tjänsterelaterade frågor inom allmän FoU- och innovationsstyrning.

| 6.2 | Grundläggande forskning om nya företagsmodeller, metoder och verktyg kommer att ge positiv stimulans även när det gäller tjänstesystemutveckling. Integrerade metoder för gemensam produktutveckling för fysiska varor, mjukvara och tjänster kommer att bli ett etablerat inslag. Slutligen kommer den ökade harmoniseringen av tjänstestandarder att uppmuntra till identifiering och effektiv framtagning av nya tjänster (21). |
| --- | --- |

6.2

Grundläggande forskning om nya företagsmodeller, metoder och verktyg kommer att ge positiv stimulans även när det gäller tjänstesystemutveckling. Integrerade metoder för gemensam produktutveckling för fysiska varor, mjukvara och tjänster kommer att bli ett etablerat inslag. Slutligen kommer den ökade harmoniseringen av tjänstestandarder att uppmuntra till identifiering och effektiv framtagning av nya tjänster (21).

| 6.3 | Tjänstesystemutveckling är ett av få områden inom tjänstesektorn som till stor del har utformats av europeisk forskning. Ökad integration i internationella nätverk och systematisk utveckling av en oberoende tjänstesystemutvecklingsgemenskap är viktiga förutsättningar för att en ledande roll på detta område skall kunna upprätthållas i framtiden (22). |
| --- | --- |

6.3

Tjänstesystemutveckling är ett av få områden inom tjänstesektorn som till stor del har utformats av europeisk forskning. Ökad integration i internationella nätverk och systematisk utveckling av en oberoende tjänstesystemutvecklingsgemenskap är viktiga förutsättningar för att en ledande roll på detta område skall kunna upprätthållas i framtiden (22).

7.   Vikten av digitalt levererade tjänster

| 7.1 | Fler online-tjänster. Allt mer uppmärksamhet riktas mot ökningen och effekterna av den internationella tillgång till olika informationsteknologitjänster och företagsprocesstjänster som IKT möjliggör. Företagstjänsterna har fått en ny inriktning tack vare IKT och det har skett en övergång till ett intensivare tillhandahållande av onlinetjänster. Tonvikten ligger på digitala tjänster på områden som mjukvarutjänster, FoU och tjänster för tekniska tester, konsultverksamhet och utveckling av mänskliga resurser samt arbetskraftsrelaterade tjänster. Här är det främst marknaden som styr, på grund av följande:






  — | nya krav och förväntningar från kunderna, |
| --- | --- | --- |

7.1

Fler online-tjänster. Allt mer uppmärksamhet riktas mot ökningen och effekterna av den internationella tillgång till olika informationsteknologitjänster och företagsprocesstjänster som IKT möjliggör. Företagstjänsterna har fått en ny inriktning tack vare IKT och det har skett en övergång till ett intensivare tillhandahållande av onlinetjänster. Tonvikten ligger på digitala tjänster på områden som mjukvarutjänster, FoU och tjänster för tekniska tester, konsultverksamhet och utveckling av mänskliga resurser samt arbetskraftsrelaterade tjänster. Här är det främst marknaden som styr, på grund av följande:

—

nya krav och förväntningar från kunderna,

| — | trycket att öka genomslagskraften på marknaden och utöka marknaden, |
| --- | --- |

—

trycket att öka genomslagskraften på marknaden och utöka marknaden,

| — | kvalitetsförbättringar och fördjupade kundrelationer, |
| --- | --- |

—

kvalitetsförbättringar och fördjupade kundrelationer,

| — | ökad driftseffektivitet och skalfördelar, |
| --- | --- |

—

ökad driftseffektivitet och skalfördelar,

| — | minskade kostnader genom förbättrad och utökad lågkostnadsproduktion och fler leveransalternativ. |
| --- | --- |

—

minskade kostnader genom förbättrad och utökad lågkostnadsproduktion och fler leveransalternativ.

| 7.2 | Undersöka vilka fördelar som en utläggning av verksamhet utanför EU skulle kunna ge för EU:s ekonomi. Den pågående utvecklingen med tjänster som läggs ut på företag runt om i världen innebär hela tiden nya globala utmaningar. Europa bör därför vara redo att producera och exportera högkvalitativa tjänster till övriga världen. Digitala tjänster och e-företagssupport kommer att öka. Internationell utläggning av företagsrelaterade tjänster rör idag mest intern företagsverksamhet (t.ex. IT-tjänster, finansiella tjänster och redovisningsservice, callcenters etc.). När det gäller tjänster med högre förädlingsvärde, som t.ex. teknikutveckling, forskning och analyser på IT-området, ligger EU fortfarande väl framme. Den tekniska utvecklingen, kompetenstillgången och relaterade kostnader på den globala marknaden kommer dock helt klart i allt högre grad att påverka de beslut som fattas av europeiska företag i framtiden. Detta är en utmaning för den europeiska arbetsmarknaden som måste kunna erbjuda fler högkvalificerade arbetstillfällen och undvika arbetslöshet (23). |
| --- | --- |

7.2

Undersöka vilka fördelar som en utläggning av verksamhet utanför EU skulle kunna ge för EU:s ekonomi. Den pågående utvecklingen med tjänster som läggs ut på företag runt om i världen innebär hela tiden nya globala utmaningar. Europa bör därför vara redo att producera och exportera högkvalitativa tjänster till övriga världen. Digitala tjänster och e-företagssupport kommer att öka. Internationell utläggning av företagsrelaterade tjänster rör idag mest intern företagsverksamhet (t.ex. IT-tjänster, finansiella tjänster och redovisningsservice, callcenters etc.). När det gäller tjänster med högre förädlingsvärde, som t.ex. teknikutveckling, forskning och analyser på IT-området, ligger EU fortfarande väl framme. Den tekniska utvecklingen, kompetenstillgången och relaterade kostnader på den globala marknaden kommer dock helt klart i allt högre grad att påverka de beslut som fattas av europeiska företag i framtiden. Detta är en utmaning för den europeiska arbetsmarknaden som måste kunna erbjuda fler högkvalificerade arbetstillfällen och undvika arbetslöshet (23).

| 7.3 | Hinder för digital leverans av tjänster. Det finns hinder för utvecklingen av digital leverans som bör undersökas ingående så att man kan hitta lösningar som gör att europeiska leverantörer av företagstjänster kan bli aggressivare och öka sin expansion utanför EU:s gränser. Sådana hinder kan handla om brister i standardisering och driftskompatibilitet, i förtroende och säkerhet inom e-handeln, bristande investeringar i fast och mobil bredbandsinfrastruktur och den fortfarande alltför låga IKT-nivån inom små och medelstora företag. |
| --- | --- |

7.3

Hinder för digital leverans av tjänster. Det finns hinder för utvecklingen av digital leverans som bör undersökas ingående så att man kan hitta lösningar som gör att europeiska leverantörer av företagstjänster kan bli aggressivare och öka sin expansion utanför EU:s gränser. Sådana hinder kan handla om brister i standardisering och driftskompatibilitet, i förtroende och säkerhet inom e-handeln, bristande investeringar i fast och mobil bredbandsinfrastruktur och den fortfarande alltför låga IKT-nivån inom små och medelstora företag.

8.   Företagstjänstesektorns sysselsättningspotential

| 8.1 | Sysselsättningen inom företagstjänstesektorn har ökat markant under de senaste decennierna. Den årliga ökningstakten mellan 1979 och 2002 uppgick till ca 4,5 %, dvs. mycket högre än för någon annan ekonomisk sektor. Företagstjänstesektorns andel av den totala sysselsättningen uppgick år 2003 till 9 % inom EU-15 och 8,6 % inom EU-25. Tjänstesektorn i allmänhet och företagstjänstesektorn i synnerhet kommer att ha en avgörande roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen i framtiden och kompensera för den minskade sysselsättningen inom tillverkningsindustrin. |
| --- | --- |

8.1

Sysselsättningen inom företagstjänstesektorn har ökat markant under de senaste decennierna. Den årliga ökningstakten mellan 1979 och 2002 uppgick till ca 4,5 %, dvs. mycket högre än för någon annan ekonomisk sektor. Företagstjänstesektorns andel av den totala sysselsättningen uppgick år 2003 till 9 % inom EU-15 och 8,6 % inom EU-25. Tjänstesektorn i allmänhet och företagstjänstesektorn i synnerhet kommer att ha en avgörande roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen i framtiden och kompensera för den minskade sysselsättningen inom tillverkningsindustrin.

| 8.2 | I tabell 3 nedan visas hur sysselsättningen inom företagstjänstesektorn ökat fram till år 2002 i jämförelse med den totala ekonomin.
  Tabell 3.   Årlig sysselsättningstillväxt inom företagstjänstesektorn 1979–2002 (24)














  Land | Totala ekonomin | Företagstjänster | Fastigheter | Uthyrning | Konsulttjänster | FoU-kontrakt | IK-tjänster | Operativa tjänster |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LU | 2,6 | 7,6 | 5,2 | 4,4 | 7,5 | 6,5 | 12,4 | 7,4 |
| PT | 0,4 | 6,9 | 6,5 | 5,5 | 6,7 | 7,7 | 8,1 | 7,0 |
| IE | 2,0 | 6,4 | 5,3 | 4,6 | 6,0 | 0,8 | 10,5 | 6,5 |
| IT | 0,5 | 6,4 | 4,4 | 8,0 | 6,1 | 4,1 | 6,5 | 6,7 |
| DE | 0,6 | 5,3 | 4,2 | 3,4 | 4,5 | 2,9 | 6,5 | 5,8 |
| FI | 0,1 | 5,4 | 1,0 | 1,6 | 4,3 | 3,3 | 8,5 | 6,0 |
| ES | 1,1 | 5,4 | 3,7 | 6,0 | 4,9 | 3,2 | 7,4 | 5,8 |
| NL | 1,6 | 4,7 | 3,7 | 5,3 | 4,1 | 3,4 | 8,1 | 4,7 |
| AT | 0,3 | 4,8 | 1,4 | 2,6 | 4,3 | 4,0 | 9,6 | 4,8 |
| SE | 0,2 | 4,7 | 1,2 | 2,7 | 4,3 | 4,2 | 6,1 | 4,7 |
| EL | 0,8 | 4,6 | 5,9 | 3,4 | 4,2 | 4,0 | 8,1 | 4,8 |
| UK | 0,4 | 3,3 | 4,8 | 2,2 | 2,8 | -0,4 | 6,9 | 3,5 |
| FR | 0,5 | 3,2 | 1,3 | 4,1 | 2,5 | 1,7 | 4,7 | 3,8 |
| DK | 0,3 | 3,1 | 1,5 | 2,8 | 1,8 | -0,8 | 5,8 | 4,3 |
| BE | 0,3 | 3,6 | 3,9 | 0,9 | 3,2 | -1,7 | 5,0 | 4,0 |
| EU-15 | 0,6 | 4,4 | 3,3 | 3,3 | 3,9 | 1,7 | 6,4 | 4,7 |
| USA | 1,4 | 4,7 | 1,6 | 3,5 | 3,5 | 2,9 | 8,8 | 5,3 |

8.2

I tabell 3 nedan visas hur sysselsättningen inom företagstjänstesektorn ökat fram till år 2002 i jämförelse med den totala ekonomin.

Tabell 3.   Årlig sysselsättningstillväxt inom företagstjänstesektorn 1979–2002 (24)

Land

Totala ekonomin

Företagstjänster

Fastigheter

Uthyrning

Konsulttjänster

FoU-kontrakt

IK-tjänster

Operativa tjänster

LU

2,6

7,6

5,2

4,4

7,5

6,5

12,4

7,4

PT

0,4

6,9

6,5

5,5

6,7

7,7

8,1

7,0

IE

2,0

6,4

5,3

4,6

6,0

0,8

10,5

6,5

IT

0,5

6,4

4,4

8,0

6,1

4,1

6,5

6,7

DE

0,6

5,3

4,2

3,4

4,5

2,9

6,5

5,8

FI

0,1

5,4

1,0

1,6

4,3

3,3

8,5

6,0

ES

1,1

5,4

3,7

6,0

4,9

3,2

7,4

5,8

NL

1,6

4,7

3,7

5,3

4,1

3,4

8,1

4,7

AT

0,3

4,8

1,4

2,6

4,3

4,0

9,6

4,8

SE

0,2

4,7

1,2

2,7

4,3

4,2

6,1

4,7

EL

0,8

4,6

5,9

3,4

4,2

4,0

8,1

4,8

UK

0,4

3,3

4,8

2,2

2,8

-0,4

6,9

3,5

FR

0,5

3,2

1,3

4,1

2,5

1,7

4,7

3,8

DK

0,3

3,1

1,5

2,8

1,8

-0,8

5,8

4,3

BE

0,3

3,6

3,9

0,9

3,2

-1,7

5,0

4,0

EU-15

0,6

4,4

3,3

3,3

3,9

1,7

6,4

4,7

USA

1,4

4,7

1,6

3,5

3,5

2,9

8,8

5,3

| 8.3 | En dynamisk sysselsättningstillväxt inom tjänstesektorn, och i synnerhet inom kunskapsintensiva företagsrelaterade tjänster, utgör ett utmärkande drag hos en modern ekonomi. Även om sysselsättningsnivåerna inom företagsrelaterade tjänster såväl som tillväxttakten varierar från land till land inom Europa kan man konstatera att det inte finns något fattigt land med ett stort utbud av företagsrelaterade tjänster, och inget rikt land där det är ont om arbeten inom företagstjänstesektorn (25). |
| --- | --- |

8.3

En dynamisk sysselsättningstillväxt inom tjänstesektorn, och i synnerhet inom kunskapsintensiva företagsrelaterade tjänster, utgör ett utmärkande drag hos en modern ekonomi. Även om sysselsättningsnivåerna inom företagsrelaterade tjänster såväl som tillväxttakten varierar från land till land inom Europa kan man konstatera att det inte finns något fattigt land med ett stort utbud av företagsrelaterade tjänster, och inget rikt land där det är ont om arbeten inom företagstjänstesektorn (25).

| 8.4 | Vi kan förvänta oss en fortsatt sysselsättningstillväxt inom tjänstesektorn, i synnerhet när det gäller kunskapsintensiva företagsrelaterade tjänster, även om tillväxttakten blir något mer återhållsam. Samtidigt visar dock tabell 4 att denna tillväxt kommer att bli högre än vad som förväntas för andra ekonomiska sektorer. Tillväxttakten förväntas bli betydligt högre i de nya medlemsstaterna där utgångspunkten för utvecklingen inom tjänstesektorn absolut sett ligger på en mycket lägre nivå.
  Tabell 4.   Utvecklingstrender för sysselsättningen inom olika sektorer i Västeuropa



  Anm.: Västeuropa definieras som EU-15 + Norge och Schweiz.
  Källa: Cambridge Econometrics Press Release, What has happened to the Lisbon agenda? November 2005. |
| --- | --- |

8.4

Vi kan förvänta oss en fortsatt sysselsättningstillväxt inom tjänstesektorn, i synnerhet när det gäller kunskapsintensiva företagsrelaterade tjänster, även om tillväxttakten blir något mer återhållsam. Samtidigt visar dock tabell 4 att denna tillväxt kommer att bli högre än vad som förväntas för andra ekonomiska sektorer. Tillväxttakten förväntas bli betydligt högre i de nya medlemsstaterna där utgångspunkten för utvecklingen inom tjänstesektorn absolut sett ligger på en mycket lägre nivå.

Tabell 4.   Utvecklingstrender för sysselsättningen inom olika sektorer i Västeuropa

Image

Anm.: Västeuropa definieras som EU-15 + Norge och Schweiz.

Källa: Cambridge Econometrics Press Release, What has happened to the Lisbon agenda? November 2005.

| 8.5 | Ett utmärkande drag för sysselsättningen inom företagsrelaterade tjänster är den höga utbildningsnivån. Enligt EU:s arbetskraftsundersökning utgjorde de högkvalificerade arbetstillfällenas sysselsättningsandel 41 % år 2003, en uppgång från 38 % 1998. Nivån för lågkvalificerade arbeten gick ner från 25 % 1998 till 17 % 2003. Det faktum att de flesta arbetstillfällen inom företagsrelaterade tjänster kräver höga eller medelhöga kvalifikationer innebär en utmaning för Europas utbildningssystem (och i synnerhet när det gäller insatserna för livslångt lärande), eftersom de strukturella förändringarna inom europeiskt näringsliv kommer att kräva att fler arbetstagare flyttas över till företagstjänstesektorn från andra områden på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att Lissabonagendans arbetsprogram ”Utbildning 2010” genomförs noggrant. I tabell 5 visas utbildningsnivåerna inom ett antal olika sektorer.
  Tabell 5.   Utbildningsnivå för ett antal viktiga ekonomiska sektorer och företagsrelaterade tjänster inom EU-15 år 2003 (26) |
| --- | --- |

8.5

Ett utmärkande drag för sysselsättningen inom företagsrelaterade tjänster är den höga utbildningsnivån. Enligt EU:s arbetskraftsundersökning utgjorde de högkvalificerade arbetstillfällenas sysselsättningsandel 41 % år 2003, en uppgång från 38 % 1998. Nivån för lågkvalificerade arbeten gick ner från 25 % 1998 till 17 % 2003. Det faktum att de flesta arbetstillfällen inom företagsrelaterade tjänster kräver höga eller medelhöga kvalifikationer innebär en utmaning för Europas utbildningssystem (och i synnerhet när det gäller insatserna för livslångt lärande), eftersom de strukturella förändringarna inom europeiskt näringsliv kommer att kräva att fler arbetstagare flyttas över till företagstjänstesektorn från andra områden på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund är det av yttersta vikt att Lissabonagendans arbetsprogram ”Utbildning 2010” genomförs noggrant. I tabell 5 visas utbildningsnivåerna inom ett antal olika sektorer.

Tabell 5.   Utbildningsnivå för ett antal viktiga ekonomiska sektorer och företagsrelaterade tjänster inom EU-15 år 2003 (26)

Image

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  WTO:s handelsstatistik, april 2004.

1

(2)  Business Services in European Industry, Luis Rubalcaba-Bermejo – EU-kommissionen, 1999.

2

(3)  Sammanfattning av slutrapporten ”The significance of competitive manufacturing industries for the development of the services sectors”, Kalmbach m.fl., Bremenuniversitetet, december 2003.

3

(4)  Se EESK:s yttrande om ”De europeiska företagens konkurrenskraft”, där man framhåller vikten av att säkerställa rimliga sociala villkor samtidigt som ökad produktivitet och konkurrenskraft eftersträvas. Se särskilt punkterna 2.5–2.5.3, där EESK konstaterar att det är ”ett brådskande behov att stärka EU:s konkurrenskraft gentemot konkurrenterna under villkor som säkerställer den ekonomiska och sociala utvecklingen, sammanhållningen och sysselsättningen och skyddar miljön”.

4

(5)  Eurostats nyhetsbrev 17/2006, 13.2.2006.

5

(6)  KOM(2004) 274 slutlig. EESK:s yttrande antogs den 15 december 2004 (föredragande: Joost van Iersel, medföredragande: Bo Legelius), EUT C 157, 28.6.2005, s. 75 ff.

6

(7)  KOM(2005) 474 slutlig. EESK:s yttrande antogs den 20 april 2004 (föredragande: Ernst Ehnmark), EUT C 185, 8.8.2006, s. 80 ff. Se även CCMI:s kompletteringsyttrande (föredragande: Antonello Pezzini).

7

(8)  EITO 2005, s. 263.

8

(9)  E-Business Report, 2005.

9

(10)  KOM(2002) 441 slutlig, 30.7.2002.

10

(11)  Se kommissionens meddelande ”De företagsrelaterade tjänsternas konkurrenskraft och inverkan på företagsprestanda i EU” (KOM(2003) 747 slutlig, 4.12.2003), som återfinns på

11

”De företagsrelaterade tjänsternas konkurrenskraft och inverkan på företagsprestanda i EU”

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747sv01.pdf (se särskilt punkt 1.2 och ruta 1).

(12)  Källa: Se kommissionens meddelande ”De företagsrelaterade tjänsternas konkurrenskraft och inverkan på företagsprestanda i EU” (KOM(2003) 747 slutlig, bilaga I (Klassificering av tjänster och kompletterande sifferuppgifter), som återfinns på

12

”De företagsrelaterade tjänsternas konkurrenskraft och inverkan på företagsprestanda i EU”

http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2003/com2003_0747sv01.pdf (se särskilt punkt 1.2 och ruta 1).

(13)  KOM(2003) 747 slutlig, punkt II.2, s. 11.

13

(14)  Se ”A sectoral survey of relocation: a factual background” (särskilt ss. 107 och 177–179), beställd av CCMI som underlag för CCMI:s informationsrapport ”En sektorsinriktad studie om utlokalisering” (föredragande: Joost van Iersel, medföredragande: Enrique Calvet Chambon).

14

(15)  Rapport från EU Business-Related Service Forum, juni 2005.

15

EU Business-Related Service Forum

(16)  Se KOM(1998) 534 slutlig och KOM(2003) 747 slutlig.

16

(17)  Stern, Furman, Porter, 2002.

17

(18)  Se EESK:s yttrande om 7:e ramprogrammet: I linje med Lissabonstrategin fastställde ”Europeiska rådet i Barcelona (våren 2002) [...] också de kvantitativa målen för forskningspolitiken: EU:s totala forskningsutgifter skall fram till år 2010 öka till 3 % av BNI, med en andel på två tredjedelar för den privata sektorn (treprocentsmålet). Kommittén vill dock påpeka att detta är ett rörligt mål med tanke på den globala konkurrensen. Den som når det för sent hamnar alltmer på efterkälken.” (Punkt 2.5.).

18

(19)  KOM(2006) 77 slutlig.

19

(20)  Utdrag ur The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity, av Luis Rubalcaba och Henk Kox, kommande utgivning av Palgrave-Macmillan.

20

The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity

(21)  Service engineering – methodical development of new service products, av Hans-Jorg Bullinger, Klaus-Peter Fahnrich och Thomas Meiren.

21

Service engineering – methodical development of new service products

(22)  Thomas Meiren, Fraunhofer Institute for Industrial Engineering, Stuttgart, Tyskland.

22

(23)  European Forum on Business Related Services, 2005 Report.

23

(24)  The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity, av Luis Rubalcaba och Henk Kox, utges av Palgrave-Macmillan under 2006.

24

The Contribution of Business Services to European Employment, Innovation and Productivity

(25)  Rubalcaba och Kox, 2006, s. 42.

25

(26)  Källa: Rubalcaba and Kox (2006), baserat på uppgifter från Eurostat, Europeiska arbetskraftsundersökningen, 2004.

26

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/38 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/38

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter”

KOM(2006) 91 slutlig – 2006/0033 (COD)

(2006/C 318/05)

Den 27 mars 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 159.3 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Rådgivande utskottet för industriell omvandling, som svarat för beredningen av arbetet, antog sitt yttrande den 31 augusti 2006. Föredragande var Joost van Iersel och medföredragande var Enrico Gibellieri.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 170 röster för, 10 emot och 15 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning och kommentarer

| 1.1 | EESK välkomnar Europeiska kommissionens förslag om inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). EESK ställer sig positiv till målet att ingripa via fonden när arbetstagare ställs inför omedelbara, omfattande sociala problem till följd av allvarliga oförutsägbara ekonomiska störningar. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar Europeiska kommissionens förslag om inrättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). EESK ställer sig positiv till målet att ingripa via fonden när arbetstagare ställs inför omedelbara, omfattande sociala problem till följd av allvarliga oförutsägbara ekonomiska störningar.

| 1.2 | EESK instämmer i att medlemsstaterna har det främsta ansvaret och att fonden enbart bör ingripa på begäran av en medlemsstat och efter beslut av budgetmyndigheten. Reglerna måste vara tydliga. |
| --- | --- |

1.2

EESK instämmer i att medlemsstaterna har det främsta ansvaret och att fonden enbart bör ingripa på begäran av en medlemsstat och efter beslut av budgetmyndigheten. Reglerna måste vara tydliga.

| 1.3 | Under svåra ekonomiska störningar krävs en föregripande politik, dynamiskt entreprenörskap, regionalt ansvar och snabba åtgärder och samarbete från alla berörda parters sida – företag, arbetsmarknadens parter, regeringen, regionala myndigheter och andra. Fonden tjänar ett kompletterande syfte som ett redskap för solidaritet. Om förväntningarna skall kunna uppnås får de inte vara alltför uppskruvade. |
| --- | --- |

1.3

Under svåra ekonomiska störningar krävs en föregripande politik, dynamiskt entreprenörskap, regionalt ansvar och snabba åtgärder och samarbete från alla berörda parters sida – företag, arbetsmarknadens parter, regeringen, regionala myndigheter och andra. Fonden tjänar ett kompletterande syfte som ett redskap för solidaritet. Om förväntningarna skall kunna uppnås får de inte vara alltför uppskruvade.

| 1.4 | De specifika åtgärderna som finansieras genom fonden måste passa in i de berörda parternas övergripande planering. Fonden bör inte ingripa på områden där medlemsstaterna har exklusiv behörighet. Det måste stå klart att fondens fokus ligger på sysselsättningsmöjligheter för personer i trängande ekonomiska situationer. |
| --- | --- |

1.4

De specifika åtgärderna som finansieras genom fonden måste passa in i de berörda parternas övergripande planering. Fonden bör inte ingripa på områden där medlemsstaterna har exklusiv behörighet. Det måste stå klart att fondens fokus ligger på sysselsättningsmöjligheter för personer i trängande ekonomiska situationer.

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen att se till att arbetsmarknadens parter är aktivt delaktiga i insatser som syftar till att skapa sysselsättning för arbetstagare som har blivit uppsagda. Det är ofta svårt att uppnå målsättningen att få arbetslösa att snabbt komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna visar att sådana åtgärder är mycket tidskrävande. |
| --- | --- |

1.5

EESK uppmanar kommissionen att se till att arbetsmarknadens parter är aktivt delaktiga i insatser som syftar till att skapa sysselsättning för arbetstagare som har blivit uppsagda. Det är ofta svårt att uppnå målsättningen att få arbetslösa att snabbt komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Erfarenheterna visar att sådana åtgärder är mycket tidskrävande.

| 1.6 | Nära samordning mellan de olika instrumenten, i synnerhet mellan fonden och strukturfonderna, bör säkerställas för att öka effektiviteten och enhetligheten. |
| --- | --- |

1.6

Nära samordning mellan de olika instrumenten, i synnerhet mellan fonden och strukturfonderna, bör säkerställas för att öka effektiviteten och enhetligheten.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | I mars 2006 lade kommissionen fram ett förslag om en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (1). Fonden syftar till att tillhandahålla särskilt engångsstöd för att hjälpa arbetstagare att komma tillbaka in på arbetsmarknaden i områden eller sektorer som drabbats av en allvarlig ekonomisk störning. |
| --- | --- |

2.1

I mars 2006 lade kommissionen fram ett förslag om en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter (1). Fonden syftar till att tillhandahålla särskilt engångsstöd för att hjälpa arbetstagare att komma tillbaka in på arbetsmarknaden i områden eller sektorer som drabbats av en allvarlig ekonomisk störning.

| 2.2 | En allvarlig ekonomisk störning kan till exempel vara utflyttning av ekonomisk verksamhet till tredjeländer, kraftigt ökad import eller successivt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor. Det främsta kriteriet för fonden är fler än 1 000 uppsägningar i ett företag eller en grupp företag i områden där arbetslösheten är högre än genomsnittet. |
| --- | --- |

2.2

En allvarlig ekonomisk störning kan till exempel vara utflyttning av ekonomisk verksamhet till tredjeländer, kraftigt ökad import eller successivt minskade marknadsandelar för EU inom en viss sektor. Det främsta kriteriet för fonden är fler än 1 000 uppsägningar i ett företag eller en grupp företag i områden där arbetslösheten är högre än genomsnittet.

| 2.3 | Åtgärder inom ramen för fonden bör bidra till att skapa förutsättningar för att personer som har blivit uppsagda snabbt skall kunna komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Stödet utgör ett komplement till nationella insatser och riktade regionala program. Åtgärder som ingår i fonden omfattar omskolning, omlokaliseringsbidrag, stöd till nya företag och kompletterande lönetillägg. |
| --- | --- |

2.3

Åtgärder inom ramen för fonden bör bidra till att skapa förutsättningar för att personer som har blivit uppsagda snabbt skall kunna komma tillbaka in på arbetsmarknaden. Stödet utgör ett komplement till nationella insatser och riktade regionala program. Åtgärder som ingår i fonden omfattar omskolning, omlokaliseringsbidrag, stöd till nya företag och kompletterande lönetillägg.

| 2.4 | Fondens medel kommer bara att tas i anspråk på en medlemsstats begäran. Beloppet får uppgå till högst 50 % av de totala beräknade kostnaderna för de sammanlagda åtgärder som medlemsstaten i fråga avser att vidta. |
| --- | --- |

2.4

Fondens medel kommer bara att tas i anspråk på en medlemsstats begäran. Beloppet får uppgå till högst 50 % av de totala beräknade kostnaderna för de sammanlagda åtgärder som medlemsstaten i fråga avser att vidta.

| 2.5 | Inga särskilda medel anslås till fonden i budgetplanen, utan den kommer att finansieras genom oförbrukade och återtagna anslag. Alla beslut om anslagsbeviljande fattas av budgetmyndigheten, vilket innebär att det fulla ansvaret ligger hos rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

2.5

Inga särskilda medel anslås till fonden i budgetplanen, utan den kommer att finansieras genom oförbrukade och återtagna anslag. Alla beslut om anslagsbeviljande fattas av budgetmyndigheten, vilket innebär att det fulla ansvaret ligger hos rådet och Europaparlamentet.

| 2.6 | Ett detaljerat budgetförfarande kommer att ligga till grund för besluten. Medlemsstaterna skall ansvara för förvaltningen av de åtgärder som stöds via fonden. Kommissionen skall utöva tillsyn. Om det utbetalade beloppet inte utnyttjas helt skall mellanskillnaden återbetalas. |
| --- | --- |

2.6

Ett detaljerat budgetförfarande kommer att ligga till grund för besluten. Medlemsstaterna skall ansvara för förvaltningen av de åtgärder som stöds via fonden. Kommissionen skall utöva tillsyn. Om det utbetalade beloppet inte utnyttjas helt skall mellanskillnaden återbetalas.

| 2.7 | Det är kommissionens uppgift att utvärdera resultaten, kriterierna och förordningens genomslagskraft och även utföra en efterhandsutvärdering. Från och med år 2008 kommer kommissionen att lägga fram en årlig rapport om utnyttjandet av fonden, som även kommer att omfatta utvärderingar. |
| --- | --- |

2.7

Det är kommissionens uppgift att utvärdera resultaten, kriterierna och förordningens genomslagskraft och även utföra en efterhandsutvärdering. Från och med år 2008 kommer kommissionen att lägga fram en årlig rapport om utnyttjandet av fonden, som även kommer att omfatta utvärderingar.

3.   Bakgrund till fonden för justering för globaliseringseffekter

| 3.1 | Förslaget som syftar till att visa EU:s solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln bygger på slutsatserna från Europeiska rådet i december 2005. Som en kompromiss ingår det som ett led i uppgörelsen om budgetplanen. En konsekvensanalys har utförts (2) med viktig information om fondens innehåll och tillämpningsområde. |
| --- | --- |

3.1

Förslaget som syftar till att visa EU:s solidaritet med arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln bygger på slutsatserna från Europeiska rådet i december 2005. Som en kompromiss ingår det som ett led i uppgörelsen om budgetplanen. En konsekvensanalys har utförts (2) med viktig information om fondens innehåll och tillämpningsområde.

| 3.2 | Fonden är fristående från strukturfonderna och kommer att utgöra ett av de instrument som krävs på EU-nivå för att anpassa den europeiska ekonomin och stärka dess konkurrenskraft (3). |
| --- | --- |

3.2

Fonden är fristående från strukturfonderna och kommer att utgöra ett av de instrument som krävs på EU-nivå för att anpassa den europeiska ekonomin och stärka dess konkurrenskraft (3).

| 3.3 | Strukturfonderna syftar till långsiktiga, föregripande åtgärder på basis av en flerårig strategi, medan fonden för justering för globaliseringseffekter inte är avsedd för omstruktureringsändamål. Den syftar i stället till att bistå enskilda individer som påverkats av allvarliga störningar inom världshandeln. För sådana sällsynta men kritiska lägen kan det krävas tidsbegränsat, individanpassat engångsstöd. En del av fondens målsättningar täcks inte av strukturfonderna. |
| --- | --- |

3.3

Strukturfonderna syftar till långsiktiga, föregripande åtgärder på basis av en flerårig strategi, medan fonden för justering för globaliseringseffekter inte är avsedd för omstruktureringsändamål. Den syftar i stället till att bistå enskilda individer som påverkats av allvarliga störningar inom världshandeln. För sådana sällsynta men kritiska lägen kan det krävas tidsbegränsat, individanpassat engångsstöd. En del av fondens målsättningar täcks inte av strukturfonderna.

| 3.4 | I viss utsträckning har det amerikanska handelsjusteringssystemet (TAA) från 1962 fungerat som förebild. TAA har som målsättning att justera obalansen mellan de negativa effekterna av den öppnare handeln och internationell avreglering på enskilda fall och regioner och globaliseringens övergripande positiva effekter. Det är dock inte lätt att göra en jämförelse mellan TAA och fonden för justering för globaliseringseffekter på grund av de kulturella skillnaderna mellan USA och EU och de olika kriterier som tillämpas. |
| --- | --- |

3.4

I viss utsträckning har det amerikanska handelsjusteringssystemet (TAA) från 1962 fungerat som förebild. TAA har som målsättning att justera obalansen mellan de negativa effekterna av den öppnare handeln och internationell avreglering på enskilda fall och regioner och globaliseringens övergripande positiva effekter. Det är dock inte lätt att göra en jämförelse mellan TAA och fonden för justering för globaliseringseffekter på grund av de kulturella skillnaderna mellan USA och EU och de olika kriterier som tillämpas.

| 3.5 | Fonden bör dra nytta av de välfungerande metoder som fastställts av OECD, som framhåller behovet av en tydlig kartläggning av de grupper av arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av utvecklingen inom världshandeln samt tidsbegränsat stöd som beviljas på basis av principerna om kostnadseffektivitet, överskådlighet och utkrävande av ansvar. |
| --- | --- |

3.5

Fonden bör dra nytta av de välfungerande metoder som fastställts av OECD, som framhåller behovet av en tydlig kartläggning av de grupper av arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av utvecklingen inom världshandeln samt tidsbegränsat stöd som beviljas på basis av principerna om kostnadseffektivitet, överskådlighet och utkrävande av ansvar.

| 3.6 | Fondens ambitioner är att bidra till utvecklingen av ett ”flexicurity”-system i EU genom att skapa balans mellan flexibilitet och sysselsättningstrygghet, och att komplettera strukturfondernas fleråriga strategiska prioriteringar och politik. |
| --- | --- |

3.6

Fondens ambitioner är att bidra till utvecklingen av ett ”flexicurity”-system i EU genom att skapa balans mellan flexibilitet och sysselsättningstrygghet, och att komplettera strukturfondernas fleråriga strategiska prioriteringar och politik.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | I förordningen hänvisas inledningsvis till globaliseringens allmänt positiva effekter på tillväxt och sysselsättning i EU. EESK noterar emellertid att globaliseringen kan få märkbara negativa effekter på branschnivå och regional nivå. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utgör ett specifikt instrument som syftar till att öka möjligheterna till sysselsättning för arbetstagare som har påverkats av allvarliga ekonomiska störningar. Det är beklagligt att man i effektanalysen (4) inte har analyserat konkreta fall. |
| --- | --- |

4.1

I förordningen hänvisas inledningsvis till globaliseringens allmänt positiva effekter på tillväxt och sysselsättning i EU. EESK noterar emellertid att globaliseringen kan få märkbara negativa effekter på branschnivå och regional nivå. Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter utgör ett specifikt instrument som syftar till att öka möjligheterna till sysselsättning för arbetstagare som har påverkats av allvarliga ekonomiska störningar. Det är beklagligt att man i effektanalysen (4) inte har analyserat konkreta fall.

| 4.2 | Eftersom det i skäl 4 i förordningen står att fondens verksamhet bör ”överensstämma och vara förenlig med annan gemenskapspolitik och gemenskapens regelverk” bör förslagen noga granskas av olika personer inom kommissionen som arbetar med utformning av EU-politiken, särskilt inom GD konkurrens, för att undvika att statsstöd betalas ut på felaktiga grunder. |
| --- | --- |

4.2

Eftersom det i skäl 4 i förordningen står att fondens verksamhet bör ”överensstämma och vara förenlig med annan gemenskapspolitik och gemenskapens regelverk” bör förslagen noga granskas av olika personer inom kommissionen som arbetar med utformning av EU-politiken, särskilt inom GD konkurrens, för att undvika att statsstöd betalas ut på felaktiga grunder.

| 4.3 | Fonden är ett konkret exempel på EU:s försök att komma till rätta med konsekvenserna av allvarliga störningar i utrikeshandeln och på världsmarknaden. I framtiden kan man tänka sig ett liknande instrument för att komma till rätta med de negativa effekterna av intern handel och EU:s inre marknad (till exempel omlokalisering inom EU, skattepolitik). |
| --- | --- |

4.3

Fonden är ett konkret exempel på EU:s försök att komma till rätta med konsekvenserna av allvarliga störningar i utrikeshandeln och på världsmarknaden. I framtiden kan man tänka sig ett liknande instrument för att komma till rätta med de negativa effekterna av intern handel och EU:s inre marknad (till exempel omlokalisering inom EU, skattepolitik).

4.4   Interventionskriterier

| 4.4.1 | Strikta interventionskriterier är en nödvändighet. Det kriterium som fastställs i artikel 1 är emellertid relativt vagt: ”stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln, om denna arbetslöshet har betydande negativa konsekvenser för den regionala eller lokala ekonomin”. Medlemsstaterna har huvudansvaret för att lämna in ansökningar om bidrag från fonden. Kommissionen bör se till att samma kriterier tillämpas i alla olika fall och för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

4.4.1

Strikta interventionskriterier är en nödvändighet. Det kriterium som fastställs i artikel 1 är emellertid relativt vagt: ”stöd till arbetstagare som blivit arbetslösa till följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln, om denna arbetslöshet har betydande negativa konsekvenser för den regionala eller lokala ekonomin”. Medlemsstaterna har huvudansvaret för att lämna in ansökningar om bidrag från fonden. Kommissionen bör se till att samma kriterier tillämpas i alla olika fall och för alla medlemsstater.

| 4.4.2 | Bevisbördan i samband med ansökningar ligger hos medlemsstaterna. Kommissionen kommer att granska ansökningarna med hjälp av riktlinjer, och budgetmyndigheten kommer från fall till fall att besluta om anslag av finansiellt stöd. Såväl för kommissionen som för medlemsstaterna och budgetmyndigheten kommer processen att utvecklas genom konkreta och praktiska erfarenheter. Det är viktigt att undvika tvetydigheter: Samma regler och metoder måste tillämpas i hela EU. |
| --- | --- |

4.4.2

Bevisbördan i samband med ansökningar ligger hos medlemsstaterna. Kommissionen kommer att granska ansökningarna med hjälp av riktlinjer, och budgetmyndigheten kommer från fall till fall att besluta om anslag av finansiellt stöd. Såväl för kommissionen som för medlemsstaterna och budgetmyndigheten kommer processen att utvecklas genom konkreta och praktiska erfarenheter. Det är viktigt att undvika tvetydigheter: Samma regler och metoder måste tillämpas i hela EU.

| 4.4.3 | När det gäller minimiantalet uppsägningar i en viss region är interventionskriterierna i artikel 2 tydliga. Kriteriet ”1 000 arbetstagare” är inte begränsat till ett företag, utan omfattar underleverantörer eller producenter i efterföljande och föregående produktionsled. |
| --- | --- |

4.4.3

När det gäller minimiantalet uppsägningar i en viss region är interventionskriterierna i artikel 2 tydliga. Kriteriet ”1 000 arbetstagare” är inte begränsat till ett företag, utan omfattar underleverantörer eller producenter i efterföljande och föregående produktionsled.

| 4.4.4 | Vanligtvis grundar sig beslut om nedskärningar av antalet anställda på ett flertal faktorer såsom modernisering, rationalisering, förändrade produktionsmetoder och, som i föreliggande fall, internationella handelsmönster. Det är sällan som enbart en faktor ligger till grund för sådana beslut. |
| --- | --- |

4.4.4

Vanligtvis grundar sig beslut om nedskärningar av antalet anställda på ett flertal faktorer såsom modernisering, rationalisering, förändrade produktionsmetoder och, som i föreliggande fall, internationella handelsmönster. Det är sällan som enbart en faktor ligger till grund för sådana beslut.

| 4.4.5 | Amerikanska TAA ges som exempel, men i kommissionens beskrivning av TAA är kopplingen relativt vag mellan förändrade handelsmönster och statliga åtgärder som syftar till att mildra effekterna på sysselsättningen. Dessutom skiljer sig kriterierna och den traditionella tillämpningen inom TAA i stor utsträckning från dem som enligt planerna kommer att tillämpas inom EU. |
| --- | --- |

4.4.5

Amerikanska TAA ges som exempel, men i kommissionens beskrivning av TAA är kopplingen relativt vag mellan förändrade handelsmönster och statliga åtgärder som syftar till att mildra effekterna på sysselsättningen. Dessutom skiljer sig kriterierna och den traditionella tillämpningen inom TAA i stor utsträckning från dem som enligt planerna kommer att tillämpas inom EU.

| 4.4.6 | Anslag från fonden kommer att sökas i händelse av ekonomiska störningar och oförutsägbara förhållanden. Tendenser till förändringar kan dock ofta ses innan de får verkliga konsekvenser i praktiken. God företagsledning går bland annat ut på att man i god tid vidtar förebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

4.4.6

Anslag från fonden kommer att sökas i händelse av ekonomiska störningar och oförutsägbara förhållanden. Tendenser till förändringar kan dock ofta ses innan de får verkliga konsekvenser i praktiken. God företagsledning går bland annat ut på att man i god tid vidtar förebyggande åtgärder.

| 4.4.7 | Det betyder att man vid utformningen av stödåtgärder på nationell nivå och EU-nivå måste ta hänsyn till hur näringslivet och arbetsmarknadsparterna själva planerar att hantera förändringen. Hur lämpliga är till exempel stödåtgärder om företagen och arbetsmarknadens parter har underlåtit att i god tid kartlägga tendenser som kan komma att hota marknaden eller sysselsättningen? |
| --- | --- |

4.4.7

Det betyder att man vid utformningen av stödåtgärder på nationell nivå och EU-nivå måste ta hänsyn till hur näringslivet och arbetsmarknadsparterna själva planerar att hantera förändringen. Hur lämpliga är till exempel stödåtgärder om företagen och arbetsmarknadens parter har underlåtit att i god tid kartlägga tendenser som kan komma att hota marknaden eller sysselsättningen?

4.5   Definitionen av stödberättigade åtgärder

| 4.5.1 | Det finns tre skillnader mellan strukturfonderna och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: a) skillnad i storlek: 44 miljarder euro mot 500 miljoner euro per år för kommande programperiod 2007–2013, b) skillnad i tillvägagångssätt: långsiktigt och föregripande, allmänna problem kopplade till modernisering i jämförelse med kortsiktigt perspektiv och åtgärder inriktade på att hjälpa arbetstagare att snabbt komma tillbaka in på arbetsmarknaden, och c) på grund av sin storlek och omfattning tenderar strukturfonderna att bli byråkratiska, medan fonden förhoppningsvis inte kommer att präglas av byråkrati. |
| --- | --- |

4.5.1

Det finns tre skillnader mellan strukturfonderna och Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: a) skillnad i storlek: 44 miljarder euro mot 500 miljoner euro per år för kommande programperiod 2007–2013, b) skillnad i tillvägagångssätt: långsiktigt och föregripande, allmänna problem kopplade till modernisering i jämförelse med kortsiktigt perspektiv och åtgärder inriktade på att hjälpa arbetstagare att snabbt komma tillbaka in på arbetsmarknaden, och c) på grund av sin storlek och omfattning tenderar strukturfonderna att bli byråkratiska, medan fonden förhoppningsvis inte kommer att präglas av byråkrati.

| 4.5.2 | En strikt åtskillnad mellan strukturfonderna och fonden måste säkerställas. Fonden är definitionsmässigt kortsiktig, tidsbegränsad och inriktad på enskilda fall. På längre sikt kan man tänka sig att strukturfonderna tilldelas kompletterande åtaganden i ett bredare regionalt sammanhang. I de fall där de två fondernas åtgärder är kompletterande måste varje enskild fonds filosofi och struktur respekteras. |
| --- | --- |

4.5.2

En strikt åtskillnad mellan strukturfonderna och fonden måste säkerställas. Fonden är definitionsmässigt kortsiktig, tidsbegränsad och inriktad på enskilda fall. På längre sikt kan man tänka sig att strukturfonderna tilldelas kompletterande åtaganden i ett bredare regionalt sammanhang. I de fall där de två fondernas åtgärder är kompletterande måste varje enskild fonds filosofi och struktur respekteras.

| 4.5.3 | Det kommer att bli svårt att skapa villkor för ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden för personer som har blivit uppsagda om inte omständigheterna och förhållandena är gynnsamma, till exempel i regioner som domineras av en enda industri, eftersatta regioner eller i de områden det finns brist på utbildnings- och omskolningsmöjligheter. Man bör särskilt uppmärksamma chefer på mellannivå och hög nivå för att undvika kunskapsflykt. I dessa speciella fall krävs sannolikt en kombination av fonden för justering för globaliseringseffekter och strukturfonderna parallellt med maximalt utnyttjande av Eures-nätverket för att främja möjligheter till rörlighet i Europa. Bristande samordning kan orsaka problem. I detta sammanhang bör man fästa särskild uppmärksamhet vid kravet i artikel 5.3. |
| --- | --- |

4.5.3

Det kommer att bli svårt att skapa villkor för ett snabbt återinträde på arbetsmarknaden för personer som har blivit uppsagda om inte omständigheterna och förhållandena är gynnsamma, till exempel i regioner som domineras av en enda industri, eftersatta regioner eller i de områden det finns brist på utbildnings- och omskolningsmöjligheter. Man bör särskilt uppmärksamma chefer på mellannivå och hög nivå för att undvika kunskapsflykt. I dessa speciella fall krävs sannolikt en kombination av fonden för justering för globaliseringseffekter och strukturfonderna parallellt med maximalt utnyttjande av Eures-nätverket för att främja möjligheter till rörlighet i Europa. Bristande samordning kan orsaka problem. I detta sammanhang bör man fästa särskild uppmärksamhet vid kravet i artikel 5.3.

| 4.5.4 | De stödberättigade åtgärderna i artikel 3 måste ses tillsammans med kraven i artikel 5 och 6, i synnerhet beträffande inbördes kopplingar och växelverkan mellan regionala, nationella och EU-baserade åtgärder. Eftersom EU-åtgärder kompletterar regionala och nationella åtgärder kan tidigare erfarenheter på EU-nivå – exempelvis Resider, Rechar och Retex – vara till hjälp samtidigt som man måste ta hänsyn till att fonden inte har tilldelats någon omstruktureringsroll. |
| --- | --- |

4.5.4

De stödberättigade åtgärderna i artikel 3 måste ses tillsammans med kraven i artikel 5 och 6, i synnerhet beträffande inbördes kopplingar och växelverkan mellan regionala, nationella och EU-baserade åtgärder. Eftersom EU-åtgärder kompletterar regionala och nationella åtgärder kan tidigare erfarenheter på EU-nivå – exempelvis Resider, Rechar och Retex – vara till hjälp samtidigt som man måste ta hänsyn till att fonden inte har tilldelats någon omstruktureringsroll.

| 4.5.5 | I specifika fall kan det i samband med granskning av analyser och fastställande av instrument vara lämpligt att tillämpa en sådan sektorsspecifik metod som används inom modern industripolitik. |
| --- | --- |

4.5.5

I specifika fall kan det i samband med granskning av analyser och fastställande av instrument vara lämpligt att tillämpa en sådan sektorsspecifik metod som används inom modern industripolitik.

| 4.5.6 | Det är särskilt viktigt och intressant för vissa medlemsstater att inkomstrelaterad politik och arbetsmarknadspolitik förblir ett nationellt ansvarsområde, och att kommissionen inte har möjlighet att ingripa på områden där medlemsstaterna har exklusiv behörighet. När det gäller alla de åtgärder som en medlemsstat har utformat i syfte att komma till rätta med en svår situation, måste EU:s bidrag följaktligen vara helt inriktat på de enskilda medborgarna och på att underlätta uppsagda arbetstagares återinträde på arbetsmarknaden. EESK hänvisar i detta läge till tillämpningskriterierna i Kol- och stålgemenskapens sociala kapitel, som kan bidra till att förhindra institutionella överlappningar och konflikter. |
| --- | --- |

4.5.6

Det är särskilt viktigt och intressant för vissa medlemsstater att inkomstrelaterad politik och arbetsmarknadspolitik förblir ett nationellt ansvarsområde, och att kommissionen inte har möjlighet att ingripa på områden där medlemsstaterna har exklusiv behörighet. När det gäller alla de åtgärder som en medlemsstat har utformat i syfte att komma till rätta med en svår situation, måste EU:s bidrag följaktligen vara helt inriktat på de enskilda medborgarna och på att underlätta uppsagda arbetstagares återinträde på arbetsmarknaden. EESK hänvisar i detta läge till tillämpningskriterierna i Kol- och stålgemenskapens sociala kapitel, som kan bidra till att förhindra institutionella överlappningar och konflikter.

| 4.6 | Budgetmyndigheten spelar en avgörande roll. Vi ställer oss positiva till att kommissionen i förordningen noga beskriver de finansiella förfaranden som skall tillämpas. |
| --- | --- |

4.6

Budgetmyndigheten spelar en avgörande roll. Vi ställer oss positiva till att kommissionen i förordningen noga beskriver de finansiella förfaranden som skall tillämpas.

| 4.7 | Förordningen har utarbetats för särskilda nödfall som i regel kräver omedelbara och effektiva åtgärder. Det innebär att byråkrati naturligtvis måste begränsas till ett minimum, samtidigt som det är viktigt att vara försiktig. Målsättningen bör vara att fortast möjligt tillhandahålla effektivt stöd. |
| --- | --- |

4.7

Förordningen har utarbetats för särskilda nödfall som i regel kräver omedelbara och effektiva åtgärder. Det innebär att byråkrati naturligtvis måste begränsas till ett minimum, samtidigt som det är viktigt att vara försiktig. Målsättningen bör vara att fortast möjligt tillhandahålla effektivt stöd.

| 4.8 | Under senare tid har man i flera fall med framgång genomfört omstruktureringar, även i komplicerade fall. Även om man inte kan dra generella slutsatser av konkreta fall, visar det breda spektrumet av omstruktureringar att riktade regionala insatser från alla berörda parters sida har varit framgångsrika, ofta med den nationella förvaltningens stöd och med tydligt fokus på att skapa villkor för nya eller stärkta industri- eller tjänsteföretag eller för omplacering. |
| --- | --- |

4.8

Under senare tid har man i flera fall med framgång genomfört omstruktureringar, även i komplicerade fall. Även om man inte kan dra generella slutsatser av konkreta fall, visar det breda spektrumet av omstruktureringar att riktade regionala insatser från alla berörda parters sida har varit framgångsrika, ofta med den nationella förvaltningens stöd och med tydligt fokus på att skapa villkor för nya eller stärkta industri- eller tjänsteföretag eller för omplacering.

| 4.9 | I de flesta fall har ekonomiska och sociala planer utarbetats i samarbete mellan den nationella förvaltningen, regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter, som ofta har organiserat rundabordssamtal med alla berörda parter i regionen. |
| --- | --- |

4.9

I de flesta fall har ekonomiska och sociala planer utarbetats i samarbete mellan den nationella förvaltningen, regionala myndigheter och arbetsmarknadens parter, som ofta har organiserat rundabordssamtal med alla berörda parter i regionen.

| 4.10 | För att den nya fonden för justering för globaliseringseffekter skall fungera effektivt bör liknande förfaranden utarbetas och tillämpas. För det ändamålet måste representanter för kommissionen delta i sådana möten på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

4.10

För att den nya fonden för justering för globaliseringseffekter skall fungera effektivt bör liknande förfaranden utarbetas och tillämpas. För det ändamålet måste representanter för kommissionen delta i sådana möten på lokal och regional nivå.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Även om kommissionen har fastställt budgetanslaget på 500 miljoner euro till fonden utifrån statistiska simuleringsberäkningar baserade på konkreta fall bör beloppet granskas och eventuellt justeras årligen på basis av det faktiska läget och de konkreta resultaten av stödet. |
| --- | --- |

5.1

Även om kommissionen har fastställt budgetanslaget på 500 miljoner euro till fonden utifrån statistiska simuleringsberäkningar baserade på konkreta fall bör beloppet granskas och eventuellt justeras årligen på basis av det faktiska läget och de konkreta resultaten av stödet.

| 5.2 | I artikel 2 anges allvarlig ekonomisk störning som ett kriterium för beviljande av stöd inom ramen för fonden. EESK uppmanar rådet att diskutera definitionerna av de fenomen som tas upp i inledningen till artikeln innan förordningen träder i kraft. Alltför breda definitioner kan skapa hinder för ett effektivt beslutsfattande inom budgetmyndigheten längre fram. Alltför snäva definitioner kan ha samma effekt. En diskussion i rådet kan bidra till att minska detta dilemma och skapa jämvikt. En sådan diskussion kan också vara ett nyttigt bidrag till kommissionens riktlinjer. |
| --- | --- |

5.2

I artikel 2 anges allvarlig ekonomisk störning som ett kriterium för beviljande av stöd inom ramen för fonden. EESK uppmanar rådet att diskutera definitionerna av de fenomen som tas upp i inledningen till artikeln innan förordningen träder i kraft. Alltför breda definitioner kan skapa hinder för ett effektivt beslutsfattande inom budgetmyndigheten längre fram. Alltför snäva definitioner kan ha samma effekt. En diskussion i rådet kan bidra till att minska detta dilemma och skapa jämvikt. En sådan diskussion kan också vara ett nyttigt bidrag till kommissionens riktlinjer.

| 5.3 | Orsakerna till att stöd av denna typ skall beviljas måste fastställas klart och tydligt. Föregripande åtgärder från näringslivets sida och arbetsmarknadens parter och andra intressenter bör tas i beaktande. Sådana åtgärder skulle även kunna ingå i kommissionens riktlinjer. |
| --- | --- |

5.3

Orsakerna till att stöd av denna typ skall beviljas måste fastställas klart och tydligt. Föregripande åtgärder från näringslivets sida och arbetsmarknadens parter och andra intressenter bör tas i beaktande. Sådana åtgärder skulle även kunna ingå i kommissionens riktlinjer.

| 5.4 | Som ett led i den årliga utvärderingen och för att ge utrymme för en eventuell ändring i enlighet med artikel 20 bör en granskning av interventionskriterierna i artikel 2 (antalet uppsagda arbetstagare, lokalt och regionalt perspektiv och sysselsättningsindikatorer) övervägas för att säkerställa att interventionskriterierna är tillräckligt flexibla för att beakta mångfalden i vissa regioner. Det gäller i synnerhet små länder som domineras av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

5.4

Som ett led i den årliga utvärderingen och för att ge utrymme för en eventuell ändring i enlighet med artikel 20 bör en granskning av interventionskriterierna i artikel 2 (antalet uppsagda arbetstagare, lokalt och regionalt perspektiv och sysselsättningsindikatorer) övervägas för att säkerställa att interventionskriterierna är tillräckligt flexibla för att beakta mångfalden i vissa regioner. Det gäller i synnerhet små länder som domineras av små och medelstora företag.

| 5.5 | I artikel 3 fastställs i (a) och i (b) de åtgärder som är berättigade till stöd inom ramen för fonden för justering för globaliseringseffekter. EESK noterar att inkomstrelaterade frågor som pensionsrättigheter och sociala förmåner är områden där medlemsstaterna har exklusiv behörighet. Fonden bör begränsas till finansiellt stöd för olika former av utbildning, vidareutbildning och ramvillkor. I vissa fall kan detta omfatta lönetillägg till enskilda individer som har arbete eller är arbetssökande. |
| --- | --- |

5.5

I artikel 3 fastställs i (a) och i (b) de åtgärder som är berättigade till stöd inom ramen för fonden för justering för globaliseringseffekter. EESK noterar att inkomstrelaterade frågor som pensionsrättigheter och sociala förmåner är områden där medlemsstaterna har exklusiv behörighet. Fonden bör begränsas till finansiellt stöd för olika former av utbildning, vidareutbildning och ramvillkor. I vissa fall kan detta omfatta lönetillägg till enskilda individer som har arbete eller är arbetssökande.

| 5.6 | I artikel 10.1 fastställs att bidraget inte får överstiga 50 % av de totala beräknade kostnaderna för de sammanlagda åtgärder som medlemsstaten i fråga avser att vidta. EESK vill inte ifrågasätta denna procentsats. Kommittén påpekar emellertid att det finns en koppling mellan fondens finansiella bidragsnivå och antalet och omfattningen av de fall som skall hanteras. |
| --- | --- |

5.6

I artikel 10.1 fastställs att bidraget inte får överstiga 50 % av de totala beräknade kostnaderna för de sammanlagda åtgärder som medlemsstaten i fråga avser att vidta. EESK vill inte ifrågasätta denna procentsats. Kommittén påpekar emellertid att det finns en koppling mellan fondens finansiella bidragsnivå och antalet och omfattningen av de fall som skall hanteras.

| 5.7 | EESK föreslår att artikel 12.1 (b) kompletteras enligt följande: ”underlag som styrker att kriterierna i artikel 2 och kraven i artikel 6 är uppfyllda”. |
| --- | --- |

5.7

EESK föreslår att artikel 12.1 (b) kompletteras enligt följande: ”underlag som styrker att kriterierna i artikel 2 och kraven i artikel 6 är uppfyllda”.

| 5.8 | EESK anser att arbetsmarknadens parter och andra berörda parter i regionen måste vara delaktiga i varje steg i fondens förfaranden. EESK och Regionkommittén bör också informeras av kommissionen. |
| --- | --- |

5.8

EESK anser att arbetsmarknadens parter och andra berörda parter i regionen måste vara delaktiga i varje steg i fondens förfaranden. EESK och Regionkommittén bör också informeras av kommissionen.

| 5.9 | Från och med år 2008 kommer kommissionen att lägga fram årliga rapporter om EGF. Dessa utvärderingar kan komma att bli föremål för diskussioner i rådet. I artikel 20 föreskrivs att en formell översyn av förordningen skall företas före december 2013. EESK rekommenderar att kommissionen även inkluderar en utvärdering av fonden i sin vitbok inför den inledande diskussionen om EU:s budget 2009. |
| --- | --- |

5.9

Från och med år 2008 kommer kommissionen att lägga fram årliga rapporter om EGF. Dessa utvärderingar kan komma att bli föremål för diskussioner i rådet. I artikel 20 föreskrivs att en formell översyn av förordningen skall företas före december 2013. EESK rekommenderar att kommissionen även inkluderar en utvärdering av fonden i sin vitbok inför den inledande diskussionen om EU:s budget 2009.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Förslag till förordning om upprättande av en europeisk fond för justering för globaliseringseffekter, mars 2006, KOM(2006) 91 slutlig, 2006/0033 (COD).

1

(2)  Konsekvensanalys rörande ovannämnda förordning, SEK(2006) 274/2.

2

(3)  EU Competitiveness and Industrial Location, Bureau of European Policy Advisors to the Commission, BEPA (2005), 26 oktober 2005.

3

(4)  SEK(2006) 274.

4

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/42

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om utnyttjande av rösträtter av aktieägare i företag som har sitt säte i en medlemsstat och vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad och om ändring av direktiv 2004/109/EG”

KOM(2005) 685 slutlig – 2005/0265 (COD)

(2006/C 318/06)

Den 31 januari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 20 juli 2006. Föredragande var Bryan Cassidy.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 83 röster för, 9 emot och 18 nedlagda röster:

1.   EESK:s slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommissionens förslag är välkommet eftersom hinder för att utöva rösträtt över nationsgränser snedvrider inre marknaden. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionens förslag är välkommet eftersom hinder för att utöva rösträtt över nationsgränser snedvrider inre marknaden.

| 1.2 | Blockering av aktier, dvs. kravet att deponera eller blockera aktier ett par dagar före en bolagsstämma för att få rösta, förekommer fortfarande i åtskilliga EU-länder. Förfarandet är till och med obligatoriskt i några länder. Det är förenat med höga kostnader och hindrar aktieägare från att handla med aktierna inför bolagsstämman. De flesta institutionella investerare betraktar det också som ett av de mest betydelsefulla hindren för att utöva rösträtt. I artikel 7 i förslaget till direktiv undanröjs alla ansatser till ”blockering” av aktier genom krav att de skall deponeras före bolagsstämman. EESK anser att detta är särskilt positivt, men vi är medvetna om att det är i ett begränsat antal länder som detta fortfarande är tillåtet. |
| --- | --- |

1.2

Blockering av aktier, dvs. kravet att deponera eller blockera aktier ett par dagar före en bolagsstämma för att få rösta, förekommer fortfarande i åtskilliga EU-länder. Förfarandet är till och med obligatoriskt i några länder. Det är förenat med höga kostnader och hindrar aktieägare från att handla med aktierna inför bolagsstämman. De flesta institutionella investerare betraktar det också som ett av de mest betydelsefulla hindren för att utöva rösträtt. I artikel 7 i förslaget till direktiv undanröjs alla ansatser till ”blockering” av aktier genom krav att de skall deponeras före bolagsstämman. EESK anser att detta är särskilt positivt, men vi är medvetna om att det är i ett begränsat antal länder som detta fortfarande är tillåtet.

| 1.3 | Kommittén anser att man i direktivet bör ta upp strävan efter bättre lagstiftning, och hänvisar speciellt till punkt 34 i det mellaninstitutionella avtalet om bättre lagstiftning från december 2003, där medlemsstaterna – i gemenskapens intresse och för egen del – uppmanas att ”upprätta jämförelsetabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktiven och införlivandeåtgärderna samt offentliggöra dessa tabeller”. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén anser att man i direktivet bör ta upp strävan efter bättre lagstiftning, och hänvisar speciellt till punkt 34 i det mellaninstitutionella avtalet om bättre lagstiftning från december 2003, där medlemsstaterna – i gemenskapens intresse och för egen del – uppmanas att ”upprätta jämförelsetabeller som så vitt det är möjligt visar överensstämmelsen mellan direktiven och införlivandeåtgärderna samt offentliggöra dessa tabeller”.

| 1.4 | EESK skulle vilja se att man utnyttjar elektronisk röstning i högre grad, för att tydliggöra förfarandet, och uppmuntrar aktieägarna att delta. Detta bör de berörda bolagen avgöra själva, men vi önskar att medlemsstaterna skall avstå från att sätta upp hinder för ökad användning av elektronik vid bolagsstämmor. |
| --- | --- |

1.4

EESK skulle vilja se att man utnyttjar elektronisk röstning i högre grad, för att tydliggöra förfarandet, och uppmuntrar aktieägarna att delta. Detta bör de berörda bolagen avgöra själva, men vi önskar att medlemsstaterna skall avstå från att sätta upp hinder för ökad användning av elektronik vid bolagsstämmor.

| 1.5 | Av detta följer att EESK förväntar sig ökat utnyttjande av säker Internetröstning, kanske också via SMS. Detta bör uppmuntras men inte föreskrivas i ett gemenskapsdirektiv. |
| --- | --- |

1.5

Av detta följer att EESK förväntar sig ökat utnyttjande av säker Internetröstning, kanske också via SMS. Detta bör uppmuntras men inte föreskrivas i ett gemenskapsdirektiv.

| 1.6 | EESK välkomnar särskilt förslagen om fullmaktsröstning i artikel 10. Det är speciellt positivt att begränsningarna för röstning med fullmakt avlägsnas. I vissa medlemsstater begränsas fullmaktsröstning till aktieägarnas släktingar. |
| --- | --- |

1.6

EESK välkomnar särskilt förslagen om fullmaktsröstning i artikel 10. Det är speciellt positivt att begränsningarna för röstning med fullmakt avlägsnas. I vissa medlemsstater begränsas fullmaktsröstning till aktieägarnas släktingar.

| 1.7 | EESK stöder tanken att medlemsstaterna kan fastställa ett visst datum, en funktion av ett givet antal dagar före bolagsstämman, och föreskriva att bolaget inte behöver besvara frågor som inlämnats efter detta datum. |
| --- | --- |

1.7

EESK stöder tanken att medlemsstaterna kan fastställa ett visst datum, en funktion av ett givet antal dagar före bolagsstämman, och föreskriva att bolaget inte behöver besvara frågor som inlämnats efter detta datum.

| 1.8 | Kommittén skulle gärna se en skärpning av artikel 5, som behandlar informationen till aktieägarna före en bolagsstämma. |
| --- | --- |

1.8

Kommittén skulle gärna se en skärpning av artikel 5, som behandlar informationen till aktieägarna före en bolagsstämma.

2.   Kommissionens förslag

Det behandlar hinder för aktieägarnas utövande av rösträtt internationellt.

| 2.1 | På grund av senare års rader av skandaler med inslag av osund företagsledning i EU och USA behöver aktieägarna uppmuntras att inta en aktivare roll genom att rösta på bolagsstämmorna. Föreliggande förslag syftar till att skydda aktieägarna inte bara i EU utan även i övriga världen. |
| --- | --- |

2.1

På grund av senare års rader av skandaler med inslag av osund företagsledning i EU och USA behöver aktieägarna uppmuntras att inta en aktivare roll genom att rösta på bolagsstämmorna. Föreliggande förslag syftar till att skydda aktieägarna inte bara i EU utan även i övriga världen.

| 2.2 | Avsikten är att genomdriva sundare styresformer i EU:s börsnoterade företag genom att förstärka aktieägarnas rättigheter i samband med bolagsstämmor. Speciellt vill man uppnå detta genom att se till att aktieägare med aktier i bolag som är registrerade och börsnoterade i en annan medlemsstat får rösta utan problem på bolagsstämmor. |
| --- | --- |

2.2

Avsikten är att genomdriva sundare styresformer i EU:s börsnoterade företag genom att förstärka aktieägarnas rättigheter i samband med bolagsstämmor. Speciellt vill man uppnå detta genom att se till att aktieägare med aktier i bolag som är registrerade och börsnoterade i en annan medlemsstat får rösta utan problem på bolagsstämmor.

| 2.3 | I förslaget till direktiv tar man upp fyra centrala frågor:






  (a) | Blockering av aktier skall avskaffas. |
| --- | --- | --- |

2.3

I förslaget till direktiv tar man upp fyra centrala frågor:

(a)

Blockering av aktier skall avskaffas.

| (b) | Det föreskrivs information om stämmorna i god tid (bland annat krav på att kallelse till alla bolagsstämmorna skall gå ut minst 30 dagar i förväg). |
| --- | --- |

(b)

Det föreskrivs information om stämmorna i god tid (bland annat krav på att kallelse till alla bolagsstämmorna skall gå ut minst 30 dagar i förväg).

| (c) | Lagliga hinder för elektronisk röstning skall undanröjas. |
| --- | --- |

(c)

Lagliga hinder för elektronisk röstning skall undanröjas.

| (d) | Det skall gå att rösta utan att vara närvarande. |
| --- | --- |

(d)

Det skall gå att rösta utan att vara närvarande.

| 2.4 | Förslaget är en av de åtgärder på kort sikt som presenterades i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 21 maj 2003 (1) om ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan”. |
| --- | --- |

2.4

Förslaget är en av de åtgärder på kort sikt som presenterades i kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 21 maj 2003 (1) om ”Modernare bolagsrätt och effektivare företagsstyrning i Europeiska unionen – Handlingsplan”.

| 2.5 | Kommissionen konstaterar att röstningsförfarandet vid bolagsstämmorna skiljer sig kraftigt mellan medlemsstaterna och att det ofta är komplicerat. Det kompliceras ytterligare när aktierna ägs över nationsgränser. |
| --- | --- |

2.5

Kommissionen konstaterar att röstningsförfarandet vid bolagsstämmorna skiljer sig kraftigt mellan medlemsstaterna och att det ofta är komplicerat. Det kompliceras ytterligare när aktierna ägs över nationsgränser.

| 2.6 | Enligt kommissionens uppfattning behandlas inte problemet med röstning över nationsgränser i tillräckligt hög grad i EU-lagstiftningen. För närvarande föreskrivs det i artikel 17 i direktiv 2004/109/EG, ”insynsdirektivet”, att bolag skall ställa viss begränsad information till förfogande inför bolagsstämmor. Men insynsdirektivet behandlar inte aktieägarnas röstning. |
| --- | --- |

2.6

Enligt kommissionens uppfattning behandlas inte problemet med röstning över nationsgränser i tillräckligt hög grad i EU-lagstiftningen. För närvarande föreskrivs det i artikel 17 i direktiv 2004/109/EG, ”insynsdirektivet”, att bolag skall ställa viss begränsad information till förfogande inför bolagsstämmor. Men insynsdirektivet behandlar inte aktieägarnas röstning.

| 2.7 | Röstning kan vara en komplex process. Aktierna förvaltas ofta av mellanhänder på investerarnas vägnar. När detta är fallet kan röstningen innefatta en hel kedja av förfaranden som berör bolag, aktieregister, förvaltande banker, investeringsbolag, centrala värdepappersförvaltare och organ för fullmaktsröstning. |
| --- | --- |

2.7

Röstning kan vara en komplex process. Aktierna förvaltas ofta av mellanhänder på investerarnas vägnar. När detta är fallet kan röstningen innefatta en hel kedja av förfaranden som berör bolag, aktieregister, förvaltande banker, investeringsbolag, centrala värdepappersförvaltare och organ för fullmaktsröstning.

3.   Handlingsalternativ

| 3.1 | Det finns inga garantier för att marknaden reagerar tillräckligt snabbt med att förbättra aktieägarnas rätt, eller att nödvändiga ändringar i lagstiftningen görs i samtliga medlemsstater, för att angripa problemet att röstningsförfarandet är så komplext. |
| --- | --- |

3.1

Det finns inga garantier för att marknaden reagerar tillräckligt snabbt med att förbättra aktieägarnas rätt, eller att nödvändiga ändringar i lagstiftningen görs i samtliga medlemsstater, för att angripa problemet att röstningsförfarandet är så komplext.

| 3.2 | En rekommendation från kommissionen har ingen rättslig verkan, men den skulle ge medlemsstaterna flexibla möjligheter att genomföra den i de nationella systemen på basis av kommissionens riktlinjer.
  En rekommendation skulle inte säkerställa att miniminormer införs på nyckelområden där problemen och kostnadsökningarna med röstning över gränserna har sitt ursprung. Exempel på detta är blockering av aktier, där investerarna avskräcks av möjligheten att det kan finnas en sådan föreskrift på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.2

En rekommendation från kommissionen har ingen rättslig verkan, men den skulle ge medlemsstaterna flexibla möjligheter att genomföra den i de nationella systemen på basis av kommissionens riktlinjer.

En rekommendation skulle inte säkerställa att miniminormer införs på nyckelområden där problemen och kostnadsökningarna med röstning över gränserna har sitt ursprung. Exempel på detta är blockering av aktier, där investerarna avskräcks av möjligheten att det kan finnas en sådan föreskrift på nationell nivå.

| 3.3 | En förordning skulle innebära enhetlig behandling oberoende av medlemsstaternas lagstiftning. Den skulle också kunna bli en garanti för att man inför en stram gemensam ram för gränsöverskridande frågor. Dessutom skulle en fördel vara att man undviker att medlemsstater tillämpar ett direktiv på ett överdrivet sätt (gold plating).

  Kommissionen menar att kostnaderna med en förordning skulle kunna bli betydande eftersom det inte går att erbjuda flexibilitet som täcker de skillnader som kännetecknar lagtraditionerna i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

3.3

En förordning skulle innebära enhetlig behandling oberoende av medlemsstaternas lagstiftning. Den skulle också kunna bli en garanti för att man inför en stram gemensam ram för gränsöverskridande frågor. Dessutom skulle en fördel vara att man undviker att medlemsstater tillämpar ett direktiv på ett överdrivet sätt (gold plating).

Kommissionen menar att kostnaderna med en förordning skulle kunna bli betydande eftersom det inte går att erbjuda flexibilitet som täcker de skillnader som kännetecknar lagtraditionerna i EU:s medlemsstater.

| 3.4 | Ett direktiv skulle ge utrymme för skillnader i praxis i medlemsstaterna, och man skulle förhindra bristande balans mellan olika aktiekategorier och bädda för grundläggande minimistandarder. |
| --- | --- |

3.4

Ett direktiv skulle ge utrymme för skillnader i praxis i medlemsstaterna, och man skulle förhindra bristande balans mellan olika aktiekategorier och bädda för grundläggande minimistandarder.

4.   Kostnader och positiva effekter

4.1   Positiva effekter

| 4.1.1 | De som främst skulle gynnas på kort sikt av förslaget är institutionella investerare som för närvarande har portföljer med aktier från andra medlemsstater. Att det finns kostnader som är förknippade med hinder för att utöva rösträtt över gränserna innebär att investerarna inte kan engagera sig så aktivt i bolagens styrning som de kan önska. |
| --- | --- |

4.1.1

De som främst skulle gynnas på kort sikt av förslaget är institutionella investerare som för närvarande har portföljer med aktier från andra medlemsstater. Att det finns kostnader som är förknippade med hinder för att utöva rösträtt över gränserna innebär att investerarna inte kan engagera sig så aktivt i bolagens styrning som de kan önska.

| 4.1.2 | På längre sikt kan förslaget uppmuntra mindre investerare, som för närvarande aktar sig för att äga ”gränsöverskridande” aktier på grund av att röstningen är förenad med höga kostnader, att öka sina innehav av sådana aktier. Därmed kommer de att kunna diversifiera sina portföljer ytterligare och på så sätt reducera risken. Totalt sett och på längre sikt skulle förslaget leda till ökad likviditet på Europas kapitalmarknader. |
| --- | --- |

4.1.2

På längre sikt kan förslaget uppmuntra mindre investerare, som för närvarande aktar sig för att äga ”gränsöverskridande” aktier på grund av att röstningen är förenad med höga kostnader, att öka sina innehav av sådana aktier. Därmed kommer de att kunna diversifiera sina portföljer ytterligare och på så sätt reducera risken. Totalt sett och på längre sikt skulle förslaget leda till ökad likviditet på Europas kapitalmarknader.

| 4.1.3 | I dag finns det en rad hinder för att utöva rösträtt över gränserna. Blockering av aktier är fortfarande ett problem i vissa länder, och det upplevs av många investerare som ett allvarligt hinder för att rösta. I detta avseende är blockeringen ett hinder för att de gränsöverskridande kapitalmarknaderna skall fungera effektivt. Dessutom råder det förvirring bland investerarna när det gäller vilka de exakta blockeringsreglerna är i de olika EU-medlemsstaterna. Det medför också en ordentlig kostnad för investerarna som skulle reduceras genom förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

4.1.3

I dag finns det en rad hinder för att utöva rösträtt över gränserna. Blockering av aktier är fortfarande ett problem i vissa länder, och det upplevs av många investerare som ett allvarligt hinder för att rösta. I detta avseende är blockeringen ett hinder för att de gränsöverskridande kapitalmarknaderna skall fungera effektivt. Dessutom råder det förvirring bland investerarna när det gäller vilka de exakta blockeringsreglerna är i de olika EU-medlemsstaterna. Det medför också en ordentlig kostnad för investerarna som skulle reduceras genom förslaget till direktiv.

| 4.1.4 | Man gör en orättvis distinktion mellan inhemska och gränsöverskridande aktieägare i fråga om den information som de internationella aktieägarna får tillgång till avseende en bolagsstämma. I kommissionens förslag föreskrivs det att adekvat information skall ställas till förfogande i god tid på alla marknader. Detta bör följaktligen bidra till att reducera detta problem. |
| --- | --- |

4.1.4

Man gör en orättvis distinktion mellan inhemska och gränsöverskridande aktieägare i fråga om den information som de internationella aktieägarna får tillgång till avseende en bolagsstämma. I kommissionens förslag föreskrivs det att adekvat information skall ställas till förfogande i god tid på alla marknader. Detta bör följaktligen bidra till att reducera detta problem.

| 4.1.5 | EG-domstolens praxis understryker att medlemsstaterna måste undvika att en aktieägarkategori missbrukar systemet till nackdel för andra kategorier. |
| --- | --- |

4.1.5

EG-domstolens praxis understryker att medlemsstaterna måste undvika att en aktieägarkategori missbrukar systemet till nackdel för andra kategorier.

| 4.1.6 | Det är ofta kostsamt med röstning med fullmakt och krav på återregistrering, och det finns vissa belägg i kommissionens genomslagsanalys för att nivån på dessa kostnader i praktiken avskräcker mindre fonder från att rösta. Kommissionens förslag bör förenkla förfarandet för att utse fullmaktshavare och klargöra vem som kan agera med fullmakt, och därmed förbättra fullmaktshavarnas rätt i vissa länder. |
| --- | --- |

4.1.6

Det är ofta kostsamt med röstning med fullmakt och krav på återregistrering, och det finns vissa belägg i kommissionens genomslagsanalys för att nivån på dessa kostnader i praktiken avskräcker mindre fonder från att rösta. Kommissionens förslag bör förenkla förfarandet för att utse fullmaktshavare och klargöra vem som kan agera med fullmakt, och därmed förbättra fullmaktshavarnas rätt i vissa länder.

| 4.1.7 | I de fall där stämmans ordförande har fullmakter för aktieägare bör han eller hon vara skyldig att rösta helt enligt dessa aktieägares önskemål. |
| --- | --- |

4.1.7

I de fall där stämmans ordförande har fullmakter för aktieägare bör han eller hon vara skyldig att rösta helt enligt dessa aktieägares önskemål.

4.2   Kostnader

| 4.2.1 | En enhetlig tidsgräns för kallelser enligt förslaget skulle medföra minskad flexibilitet i de medlemsstater som bara kräver att en extra bolagsstämma skall inkallas med 14 dagars marginal. |
| --- | --- |

4.2.1

En enhetlig tidsgräns för kallelser enligt förslaget skulle medföra minskad flexibilitet i de medlemsstater som bara kräver att en extra bolagsstämma skall inkallas med 14 dagars marginal.

| 4.2.2 | Kravet att ge skriftliga svar på aktieägarnas skriftliga frågor är väsentligt. |
| --- | --- |

4.2.2

Kravet att ge skriftliga svar på aktieägarnas skriftliga frågor är väsentligt.

| 4.2.3 | I artiklarna 5 och 7 i förslaget till direktiv föreskrivs 30 dagar mellan registreringsdatum och mötesdatum för att göra det lättare för aktieägare att rösta för sitt aktieinnehav. |
| --- | --- |

4.2.3

I artiklarna 5 och 7 i förslaget till direktiv föreskrivs 30 dagar mellan registreringsdatum och mötesdatum för att göra det lättare för aktieägare att rösta för sitt aktieinnehav.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Kommissionens förslag är välkommet eftersom hinder för att utöva rösträtt över nationsgränser snedvrider inre marknaden. |
| --- | --- |

5.1

Kommissionens förslag är välkommet eftersom hinder för att utöva rösträtt över nationsgränser snedvrider inre marknaden.

| 5.2 | Eftersom finanssektorn har ett betydelsefullt inflytande på samhällsekonomin och sysselsättningstillväxten bör man motverka allt som inskränker aktieägarnas medverkan. Kommissionens förslag har detta som mål. |
| --- | --- |

5.2

Eftersom finanssektorn har ett betydelsefullt inflytande på samhällsekonomin och sysselsättningstillväxten bör man motverka allt som inskränker aktieägarnas medverkan. Kommissionens förslag har detta som mål.

| 5.3 | I dagens läge är gränsöverskridande röstning per definition dyrare för andra aktieägare än för dem som är bosatta i det land där det berörda bolaget är börsnoterat. Det är ett exempel på att marknaden snedvrids. |
| --- | --- |

5.3

I dagens läge är gränsöverskridande röstning per definition dyrare för andra aktieägare än för dem som är bosatta i det land där det berörda bolaget är börsnoterat. Det är ett exempel på att marknaden snedvrids.

| 5.4 | Kommittén anser att det finns för många begränsningar för närvarande, och i många medlemsstater är det orimligt tungrott att rösta via fullmakt. |
| --- | --- |

5.4

Kommittén anser att det finns för många begränsningar för närvarande, och i många medlemsstater är det orimligt tungrott att rösta via fullmakt.

| 5.5 | Blockering av aktier, dvs. kravet att deponera eller blockera aktier ett par dagar före en bolagsstämma för att få rösta, förekommer fortfarande i åtskilliga EU-länder. Förfarandet är till och med obligatoriskt i några länder. Det är förenat med höga kostnader och hindrar aktieägare från att handla med aktierna under i vissa fall flera veckor före bolagsstämman. De flesta institutionella investerare betraktar det också som ett av de mest betydelsefulla hindren för att utöva rösträtt. |
| --- | --- |

5.5

Blockering av aktier, dvs. kravet att deponera eller blockera aktier ett par dagar före en bolagsstämma för att få rösta, förekommer fortfarande i åtskilliga EU-länder. Förfarandet är till och med obligatoriskt i några länder. Det är förenat med höga kostnader och hindrar aktieägare från att handla med aktierna under i vissa fall flera veckor före bolagsstämman. De flesta institutionella investerare betraktar det också som ett av de mest betydelsefulla hindren för att utöva rösträtt.

| 5.6 | EESK delar kommissionens uppfattning om vilka huvudhindren är för internationella aktieägare som försöker utöva sin rätt: att information som är relevant för en bolagsstämma ställs till förfogande för sent eller är ofullständig, eller att beslut redovisas summariskt eller att tidsmarginalerna för kallelser är för kort. All relevant dokumentation – revisionsberättelser, svar på aktieägarnas frågor och kallelser till bolagsstämmor samt förslag som skall föreläggas stämmor – bör göras tillgängliga både elektroniskt och i pappersform. |
| --- | --- |

5.6

EESK delar kommissionens uppfattning om vilka huvudhindren är för internationella aktieägare som försöker utöva sin rätt: att information som är relevant för en bolagsstämma ställs till förfogande för sent eller är ofullständig, eller att beslut redovisas summariskt eller att tidsmarginalerna för kallelser är för kort. All relevant dokumentation – revisionsberättelser, svar på aktieägarnas frågor och kallelser till bolagsstämmor samt förslag som skall föreläggas stämmor – bör göras tillgängliga både elektroniskt och i pappersform.

| 5.7 | Artikel 8 behandlar deltagande i bolagsstämmor via elektroniska hjälpmedel. Eftersom tekniken utvecklas så snabbt föreslår kommissionen att medlemsstaterna inte skall ”förbjuda aktieägarna från att delta i bolagsstämmor via elektroniska hjälpmedel”. |
| --- | --- |

5.7

Artikel 8 behandlar deltagande i bolagsstämmor via elektroniska hjälpmedel. Eftersom tekniken utvecklas så snabbt föreslår kommissionen att medlemsstaterna inte skall ”förbjuda aktieägarna från att delta i bolagsstämmor via elektroniska hjälpmedel”.

| 5.8 | I kommissionens text behandlar man inte specifikt problemet med innehavaraktier (bearer shares). Kommunikation till dessa innehavare sköts i dag till största delen via tidningsannonser. EESK anser att elektronisk kommunikation är både modernare och snabbare, och absolut billigare. |
| --- | --- |

5.8

I kommissionens text behandlar man inte specifikt problemet med innehavaraktier (bearer shares). Kommunikation till dessa innehavare sköts i dag till största delen via tidningsannonser. EESK anser att elektronisk kommunikation är både modernare och snabbare, och absolut billigare.

| 5.9 | I artikel 10 klargörs förfarandena för röstning med fullmakt, och man avskaffar de möjligheter som bolag utnyttjar för att införa restriktioner för vem som kan få fullmakt. |
| --- | --- |

5.9

I artikel 10 klargörs förfarandena för röstning med fullmakt, och man avskaffar de möjligheter som bolag utnyttjar för att införa restriktioner för vem som kan få fullmakt.

| 5.10 | Alternativet att inte agera alls, att med andra ord låta dagens situation vara som den är, tilltalar inte EESK. Hindren gör att det blir orimligt dyrt för mindre aktieägare att rösta internationellt, och mycket kostnadskrävande för de institutionella investerarna. |
| --- | --- |

5.10

Alternativet att inte agera alls, att med andra ord låta dagens situation vara som den är, tilltalar inte EESK. Hindren gör att det blir orimligt dyrt för mindre aktieägare att rösta internationellt, och mycket kostnadskrävande för de institutionella investerarna.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2003) 284 slutlig.

1

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/45 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/45

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter om köpkraftspariteter och för beräkningen och spridningen av dessa” (framlagt av kommissionen)

(KOM(2006) 135 slutlig – 2006/0042 COD)

(2006/C 318/07)

Den 20 juli 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 20 juli 2006. Föredragande var Sergio Santillán Cabeza.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 182 röster för, 3 emot och 12 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar förslaget till förordning som fastställer en rättslig grund för beräkning av köpkraftspariteter i avsikt att klargöra, uppdatera och förbättra hela förfarandet för utarbetandet av köpkraftspariteter på såväl EU-nivå som på nationell nivå. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar förslaget till förordning som fastställer en rättslig grund för beräkning av köpkraftspariteter i avsikt att klargöra, uppdatera och förbättra hela förfarandet för utarbetandet av köpkraftspariteter på såväl EU-nivå som på nationell nivå.

| 1.2 | Förordningsförslaget behandlar ett viktigt ämne eftersom det krävs bindande regler som avgränsar kommissionens och medlemsstater befogenheter och samtidigt bildar underlag för beräkning och rapportering av uppgifter om köpkraftspariteter. Kommittén rekommenderar därför att förslaget antas snarast möjligt. |
| --- | --- |

1.2

Förordningsförslaget behandlar ett viktigt ämne eftersom det krävs bindande regler som avgränsar kommissionens och medlemsstater befogenheter och samtidigt bildar underlag för beräkning och rapportering av uppgifter om köpkraftspariteter. Kommittén rekommenderar därför att förslaget antas snarast möjligt.

| 1.3 | EESK noterar att av kostnadsskäl beräknar kommissionen (Eurostat) köpkraftspariteter för respektive land och inte för varje region (1). Beräkningarna används emellertid bland annat för att bedöma de ekonomiska resultaten i regionerna. Statistik visar att det inom medlemsstaterna ibland finns betydande regionala prisskillnader på varor och tjänster. Även om de statistikkontor som samlar in grunduppgifterna använder spatiala justeringsfaktorer är det viktigt att dessa är helt korrekta för att undvika snedvridningar vid beräkning av köpkraftspariteter. Medlemsstaterna måste därför göra allt som står i deras makt i ekonomiskt och tekniskt avseende för att de spatiala justeringsfaktorerna så exakt som möjligt avspeglar de geografiska prisskillnaderna. |
| --- | --- |

1.3

EESK noterar att av kostnadsskäl beräknar kommissionen (Eurostat) köpkraftspariteter för respektive land och inte för varje region (1). Beräkningarna används emellertid bland annat för att bedöma de ekonomiska resultaten i regionerna. Statistik visar att det inom medlemsstaterna ibland finns betydande regionala prisskillnader på varor och tjänster. Även om de statistikkontor som samlar in grunduppgifterna använder spatiala justeringsfaktorer är det viktigt att dessa är helt korrekta för att undvika snedvridningar vid beräkning av köpkraftspariteter. Medlemsstaterna måste därför göra allt som står i deras makt i ekonomiskt och tekniskt avseende för att de spatiala justeringsfaktorerna så exakt som möjligt avspeglar de geografiska prisskillnaderna.

| 1.4 | Av ovannämnda skäl förefaller minimiperioden för översyn av de spatiala justeringsfaktorerna vara för lång och den bör därför förkortas. Eftersom den lägsta frekvensen för överföring av uppgifter som anges i förordningen är av minimikaraktär (2) anser EESK att prisinformation om möjligt bör rapporteras vartannat år (3) (i förslaget till förordning har den lägsta frekvensen fastställts till vart tredje år). |
| --- | --- |

1.4

Av ovannämnda skäl förefaller minimiperioden för översyn av de spatiala justeringsfaktorerna vara för lång och den bör därför förkortas. Eftersom den lägsta frekvensen för överföring av uppgifter som anges i förordningen är av minimikaraktär (2) anser EESK att prisinformation om möjligt bör rapporteras vartannat år (3) (i förslaget till förordning har den lägsta frekvensen fastställts till vart tredje år).

| 1.5 | Rent generellt anser kommittén det vara nödvändigt att effektivisera EU:s statistiska mätningar, både i fråga om anslagen till teknik och personal och när det gäller samordningen mellan Eurostat och medlemsstaternas nationella statistiska organ, som har ett stort ansvar för beräkningen av köpkraftspariteter. |
| --- | --- |

1.5

Rent generellt anser kommittén det vara nödvändigt att effektivisera EU:s statistiska mätningar, både i fråga om anslagen till teknik och personal och när det gäller samordningen mellan Eurostat och medlemsstaternas nationella statistiska organ, som har ett stort ansvar för beräkningen av köpkraftspariteter.

2.   Köpkraftspariteter

| 2.1 | Eurostats och OECD:s köpkraftsparitetsprogram inrättades i början av 1980-talet för att regelbundet och över tiden jämföra EU-medlemsstaternas och OECD-ländernas BNP (4). Köpkraftspariteter är omräkningstal för olika valutor som omvandlar ekonomiska indikatorer uttryckta i nominell nationell valuta till en gemensam artificiell valuta, kallad köpkraftsstandard, som likställer olika nationella valutors köpkraft. |
| --- | --- |

2.1

Eurostats och OECD:s köpkraftsparitetsprogram inrättades i början av 1980-talet för att regelbundet och över tiden jämföra EU-medlemsstaternas och OECD-ländernas BNP (4). Köpkraftspariteter är omräkningstal för olika valutor som omvandlar ekonomiska indikatorer uttryckta i nominell nationell valuta till en gemensam artificiell valuta, kallad köpkraftsstandard, som likställer olika nationella valutors köpkraft.

| 2.2 | Ekonomiska volymaggregat i köpkraftsstandarder uppnås genom att deras ursprungliga värde i nationella valutaenheter divideras med deras respektive köpkraftsparitet. Det är alltså möjligt att göra rena volymjämförelser av olika länders BNP uttryckta i köpkraftsstandard genom att använda köpkraftspariteter som omvandlingsfaktorer, då prisnivåkomponenten har avlägsnats. |
| --- | --- |

2.2

Ekonomiska volymaggregat i köpkraftsstandarder uppnås genom att deras ursprungliga värde i nationella valutaenheter divideras med deras respektive köpkraftsparitet. Det är alltså möjligt att göra rena volymjämförelser av olika länders BNP uttryckta i köpkraftsstandard genom att använda köpkraftspariteter som omvandlingsfaktorer, då prisnivåkomponenten har avlägsnats.

| 2.3 | Köpkraftspariteter är både prisdeflatorer och valutaomräknare. Genom införandet av euron i euroområdets medlemsstater kan priserna för första gången jämföras direkt mellan dessa länder, som har olika köpkraft beroende på den nationella prisnivån. Följaktligen är köpkraftspariteterna för länderna utanför euroområdet valutaomräknare och de eliminerar effekterna av de olika prisnivåerna, medan de för länderna inom euroområdet endast fyller den sistnämnda funktionen, det vill säga som prisdeflator. |
| --- | --- |

2.3

Köpkraftspariteter är både prisdeflatorer och valutaomräknare. Genom införandet av euron i euroområdets medlemsstater kan priserna för första gången jämföras direkt mellan dessa länder, som har olika köpkraft beroende på den nationella prisnivån. Följaktligen är köpkraftspariteterna för länderna utanför euroområdet valutaomräknare och de eliminerar effekterna av de olika prisnivåerna, medan de för länderna inom euroområdet endast fyller den sistnämnda funktionen, det vill säga som prisdeflator.

| 2.4 | Köpkraftspariteter beräknas för en grupp med jämförbara varor och tjänster, som bland annat väljs ut enligt systemen Classification of Individual Consumption by Purpose (COICOP) (5) och Classification of Products by Activity (CPA). Uppgiftsinsamlingen sker i en eller flera städer inom det berörda ekonomiska området (i allmänhet endast i medlemsstaternas huvudstäder). De flesta medlemsstater använder spatiala justeringsfaktorer för att korrigera för de regionala skillnaderna, men en medlemsstat samlar bara in uppgifter i huvudstaden eftersom landet är för litet för att det skall finnas några större prisskillnader. |
| --- | --- |

2.4

Köpkraftspariteter beräknas för en grupp med jämförbara varor och tjänster, som bland annat väljs ut enligt systemen Classification of Individual Consumption by Purpose (COICOP) (5) och Classification of Products by Activity (CPA). Uppgiftsinsamlingen sker i en eller flera städer inom det berörda ekonomiska området (i allmänhet endast i medlemsstaternas huvudstäder). De flesta medlemsstater använder spatiala justeringsfaktorer för att korrigera för de regionala skillnaderna, men en medlemsstat samlar bara in uppgifter i huvudstaden eftersom landet är för litet för att det skall finnas några större prisskillnader.

3.   Köpkraftspariteter och bruttonationalprodukt (BNP)

| 3.1 | BNP uttrycker resultaten av de ekonomiska aktörernas samlade aktivitet inom ett bestämt ekonomiskt område och under en bestämd tid, vanligtvis ett år. BNP beräknas enligt ett system för nationalräkenskaper som för EU är Europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (ENS-95). BNP kan mätas utifrån produktions-, utgifts- och inkomstsidan. När det gäller köpkraftspariteter är mätningen av utgifterna särskilt viktig. Den visar hur stor andel av de varor och tjänster som produceras (eller importeras) inom ett lands ekonomi som används för privat konsumtion, offentlig konsumtion, investeringar eller export. |
| --- | --- |

3.1

BNP uttrycker resultaten av de ekonomiska aktörernas samlade aktivitet inom ett bestämt ekonomiskt område och under en bestämd tid, vanligtvis ett år. BNP beräknas enligt ett system för nationalräkenskaper som för EU är Europeiska nationalräkenskapssystemet 1995 (ENS-95). BNP kan mätas utifrån produktions-, utgifts- och inkomstsidan. När det gäller köpkraftspariteter är mätningen av utgifterna särskilt viktig. Den visar hur stor andel av de varor och tjänster som produceras (eller importeras) inom ett lands ekonomi som används för privat konsumtion, offentlig konsumtion, investeringar eller export.

| 3.2 | För att åstadkomma en verklig jämförelse är det nödvändigt att använda omräkningsfaktorer (spatiala deflatorer) som speglar prisnivåskillnaderna mellan länderna. Det går inte att använda växelkurserna eftersom de vanligtvis avspeglar andra element än endast prisskillnaderna. |
| --- | --- |

3.2

För att åstadkomma en verklig jämförelse är det nödvändigt att använda omräkningsfaktorer (spatiala deflatorer) som speglar prisnivåskillnaderna mellan länderna. Det går inte att använda växelkurserna eftersom de vanligtvis avspeglar andra element än endast prisskillnaderna.

| 3.3 | Köpkraftspariteterna mellan olika länders valutor har således utvecklats särskilt så att de kan användas som spatiala omräkningsfaktorer. |
| --- | --- |

3.3

Köpkraftspariteterna mellan olika länders valutor har således utvecklats särskilt så att de kan användas som spatiala omräkningsfaktorer.

4.   Vad används köpkraftspariteter till?

| 4.1 | De främsta användarna var till en början internationella organisationer såsom Eurostat, IMF, OECD, Världsbanken och FN. Med tiden har dock alltfler börjat använda sig av statistik över köpkraftspariteter och för närvarande kan en rad användargrupper anges: regeringsorgan, universitet, forskningsinstitut samt offentliga och privata företag. Banker använder sig av köpkraftspariteter i sitt ekonomiska analysarbete och för att följa upp växelkurser. Privatpersoner och arbetsgivare använder köpkraftspariteter för att fastställa lönenivåer när de flyttar från ett land till ett annat.
  Det bör även påpekas att köpkraftspariteter används för olika löneaspekter i transnationella kollektivavtalsförhandlingar. |
| --- | --- |

4.1

De främsta användarna var till en början internationella organisationer såsom Eurostat, IMF, OECD, Världsbanken och FN. Med tiden har dock alltfler börjat använda sig av statistik över köpkraftspariteter och för närvarande kan en rad användargrupper anges: regeringsorgan, universitet, forskningsinstitut samt offentliga och privata företag. Banker använder sig av köpkraftspariteter i sitt ekonomiska analysarbete och för att följa upp växelkurser. Privatpersoner och arbetsgivare använder köpkraftspariteter för att fastställa lönenivåer när de flyttar från ett land till ett annat.

Det bör även påpekas att köpkraftspariteter används för olika löneaspekter i transnationella kollektivavtalsförhandlingar.

| 4.2 | Köpkraftspariteterna är viktiga indikatorer för EU, både ur ekonomisk och politisk synvinkel. Regelverket innehåller bestämmelser för hur köpkraftspariteter skall tillämpas för strukturfonderna (6). Det är också obligatoriskt att använda sig av köpkraftspariteter vid beräkningen av stöd inom ramen för Sammanhållningsfonden (7). Det är dock viktigt att framhålla att beräkningen i det första fallet (strukturfonderna) bygger på landets bruttonationalprodukt (BNP) per capita, samtidigt som man i det andra fallet (Sammanhållningsfonden) utgår från landets bruttonationalinkomst per capita. Det förslag till förordning som behandlas i detta yttrande hänvisar endast till bruttonationalprodukt (8). |
| --- | --- |

4.2

Köpkraftspariteterna är viktiga indikatorer för EU, både ur ekonomisk och politisk synvinkel. Regelverket innehåller bestämmelser för hur köpkraftspariteter skall tillämpas för strukturfonderna (6). Det är också obligatoriskt att använda sig av köpkraftspariteter vid beräkningen av stöd inom ramen för Sammanhållningsfonden (7). Det är dock viktigt att framhålla att beräkningen i det första fallet (strukturfonderna) bygger på landets bruttonationalprodukt (BNP) per capita, samtidigt som man i det andra fallet (Sammanhållningsfonden) utgår från landets bruttonationalinkomst per capita. Det förslag till förordning som behandlas i detta yttrande hänvisar endast till bruttonationalprodukt (8).

| 4.3 | Köpkraftspariteter används även för att fastställa de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas på löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (9). |
| --- | --- |

4.3

Köpkraftspariteter används även för att fastställa de korrigeringskoefficienter som skall tillämpas på löner och pensioner för tjänstemän och övriga anställda i Europeiska gemenskaperna (9).

5.   Förslaget till förordning

| 5.1 | Syftet med förslaget till förordning är att fylla ut en juridisk lucka genom att fastställa en rättslig grund för beräkning av köpkraftspariteter. Avsikten är att förbättra överskådligheten och kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna lämnar genom gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter (artikel 1). Detta kommer inte bara att gynna Eurostat som utarbetar de samordnade resultaten utan också statistikkontoren i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.1

Syftet med förslaget till förordning är att fylla ut en juridisk lucka genom att fastställa en rättslig grund för beräkning av köpkraftspariteter. Avsikten är att förbättra överskådligheten och kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna lämnar genom gemensamma regler för rapporteringen av grunduppgifter (artikel 1). Detta kommer inte bara att gynna Eurostat som utarbetar de samordnade resultaten utan också statistikkontoren i de enskilda medlemsstaterna.

| 5.2 | Avgränsning av ansvarsområden och befogenheter. Kommissionen skall via Eurostat samordna grunduppgifterna, beräkna och offentliggöra köpkraftspariteterna och anpassa metoderna i samråd med medlemsstaterna (artikel 4.1), vilka i sin tur skall sända in grunduppgifterna, skriftligen godkänna undersökningsresultaten och säkerställa att uppgifterna är korrekta (artikel 4.2). |
| --- | --- |

5.2

Avgränsning av ansvarsområden och befogenheter. Kommissionen skall via Eurostat samordna grunduppgifterna, beräkna och offentliggöra köpkraftspariteterna och anpassa metoderna i samråd med medlemsstaterna (artikel 4.1), vilka i sin tur skall sända in grunduppgifterna, skriftligen godkänna undersökningsresultaten och säkerställa att uppgifterna är korrekta (artikel 4.2).

| 5.3 | Statistikkontoren i medlemsstaterna skall till Eurostat överföra de grunduppgifter som tagits fram i enlighet med gemensamma parametrar och samma tekniska format (artikel 5 och bilaga I). |
| --- | --- |

5.3

Statistikkontoren i medlemsstaterna skall till Eurostat överföra de grunduppgifter som tagits fram i enlighet med gemensamma parametrar och samma tekniska format (artikel 5 och bilaga I).

| 5.4 | De statistiska enheterna är de som definieras i förordning (EEG) nr 696/1993 eller andra som fastställs i framtiden (artikel 6) och skall ha ett system för kvalitetskontroll som fastställts av kommissionen och medlemsstaterna (artikel 7). |
| --- | --- |

5.4

De statistiska enheterna är de som definieras i förordning (EEG) nr 696/1993 eller andra som fastställs i framtiden (artikel 6) och skall ha ett system för kvalitetskontroll som fastställts av kommissionen och medlemsstaterna (artikel 7).

| 5.5 | Eurostat skall beräkna köpkraftspariteterna en gång om året (artikel 8) och sprida dem på aggregerad nivå för varje medlemsstat (artikel 9). |
| --- | --- |

5.5

Eurostat skall beräkna köpkraftspariteterna en gång om året (artikel 8) och sprida dem på aggregerad nivå för varje medlemsstat (artikel 9).

| 5.6 | Enligt förordningsförslaget skall medlemsstaterna inte åläggas att utföra undersökningar enbart för att kunna utarbeta korrigeringskoefficienter som skall tillämpas på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskapen (artikel 10). |
| --- | --- |

5.6

Enligt förordningsförslaget skall medlemsstaterna inte åläggas att utföra undersökningar enbart för att kunna utarbeta korrigeringskoefficienter som skall tillämpas på löner och pensioner till tjänstemän och övriga anställda vid Europeiska gemenskapen (artikel 10).

| 5.7 | Spatiala justeringsfaktorer och tidsjusteringsfaktorer. Köpkraftspariteterna skall beräknas utifrån nationella årsmedelpriser (artikel 2.2). Eftersom ”uppgiftsinsamlingen [kan] begränsas till ett eller flera geografiska områden inom det ekonomiska territoriet” och ”till en bestämd tidsperiod” skall medlemsstaterna använda en tidsjusteringsfaktor (som får vara högst ett år gammal) och en spatial justeringsfaktor (som får vara högst sex år gammal) (bilaga I Metod, nr 2–4). |
| --- | --- |

5.7

Spatiala justeringsfaktorer och tidsjusteringsfaktorer. Köpkraftspariteterna skall beräknas utifrån nationella årsmedelpriser (artikel 2.2). Eftersom ”uppgiftsinsamlingen [kan] begränsas till ett eller flera geografiska områden inom det ekonomiska territoriet” och ”till en bestämd tidsperiod” skall medlemsstaterna använda en tidsjusteringsfaktor (som får vara högst ett år gammal) och en spatial justeringsfaktor (som får vara högst sex år gammal) (bilaga I Metod, nr 2–4).

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SÍGMUND

---

(1)  Det finns 254 NUTS 2-regioner. Förordning (EG) nr 1059/2003, bilaga 1.

1

(2)  Bilaga 1 (Metod), punkt 2.1.

2

(3)  När det gäller ”priser på konsumtionsvaror och tjänster och relaterade representativitetsindikatorer”, ”priser på maskiner och transportmedel” och ”priser på byggnads- och anläggningsprojekt”.

3

(4)  Ursprunget till internationella pris- och volymjämförelser av BNP kan emellertid spåras tillbaka till de jämförelser som Organisationen för europeiskt ekonomiskt samarbete (OEEC) utförde i experimentsyfte under 1950-talet.

4

(5)  COICOP används av internationella organisationer (FN, IMF osv.).

5

(6)  I rådets förordning nr 1260/99 fastslås att regioner vars BNP per capita, mätt i köpkraftspariteter, är lägre än 75 % av medeltalet i gemenskapen, är berättigade till stöd från strukturfonderna. Detta gäller också för länder som senare har blivit EU-medlemmar (bilaga II till 2003 års anslutningsakt).

6

(7)  I fråga om Sammanhållningsfonden anges detta villkor i artikel 2.1 i rådets förordning (EG) nr 1164/94 av den 25 maj 1994, enligt vilken bestämmelserna gäller för ”medlemsstater med en bruttonationalprodukt (BNP) per invånare, mätt i köpkraftspariteter, som är lägre än 90 % av genomsnittet i gemenskapen”.

7

(8)  I artikel 3 återfinns följande definition: ”köpkraftspariteter: spatiala deflatorer och valutaomräknare som eliminerar effekterna av skillnader i prisnivåer mellan länder, och således gör det möjligt att göra volymjämförelser av BNP-komponenter och jämförelser av prisnivåer.”

8

köpkraftspariteter

(9)  Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

9

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/47 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/47

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om en papperslös miljö för tullen och handeln

KOM(2005) 609 slutlig – 2005/0247 (COD)

(2006/C 318/08)

Den 17 januari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 juli 2006. Föredragande var Umberto Burani.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 190 röster för och 3 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Kommissionens förslag rör ett nytt projekt för elektroniskt tullsystem som på sikt bör innebära att det europeiska tullsystemet blir helt automatiserat, kompatibelt, säkert och tillgängligt, och är helt elektroniskt och papperslöst. Förslaget utgör ett nödvändigt komplement till införandet av den nya tullkodex för gemenskapen som kommissionen föreslagit (1) och som EESK redan har behandlat i ett separat yttrande. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionens förslag rör ett nytt projekt för elektroniskt tullsystem som på sikt bör innebära att det europeiska tullsystemet blir helt automatiserat, kompatibelt, säkert och tillgängligt, och är helt elektroniskt och papperslöst. Förslaget utgör ett nödvändigt komplement till införandet av den nya tullkodex för gemenskapen som kommissionen föreslagit (1) och som EESK redan har behandlat i ett separat yttrande.

| 1.2 | Antagandet av det nya elektroniska system som föreslagits kräver en gemensam och samordnad insats från samtliga medlemsstater, inte bara vad gäller tullen, utan också de organ som ansvarar för andra gränser än tullgränserna och som har till uppgift att genomföra begreppen en enda kontaktpunkt och kontrollpunkt i praktiken. Dessa båda målsättningar kommer att göra tulltransaktionerna enklare, snabbare och billigare för operatörerna och göra tullens kontroller och riskhantering effektivare. |
| --- | --- |

1.2

Antagandet av det nya elektroniska system som föreslagits kräver en gemensam och samordnad insats från samtliga medlemsstater, inte bara vad gäller tullen, utan också de organ som ansvarar för andra gränser än tullgränserna och som har till uppgift att genomföra begreppen en enda kontaktpunkt och kontrollpunkt i praktiken. Dessa båda målsättningar kommer att göra tulltransaktionerna enklare, snabbare och billigare för operatörerna och göra tullens kontroller och riskhantering effektivare.

| 1.3 | Medlemsstaterna har redan gjort omfattande investeringar för införandet av automatiserade tullsystem. Det finns emellertid stora skillnader mellan de olika systemen, både vad gäller sofistikeringsgrad, bestämmelser och användning av uppgifter. Den harmonisering som hittills företagits är således otillräcklig. Dessutom tillkommer ett ännu större, alltjämt olöst problem, nämligen den bristande kompatibiliteten mellan systemen. |
| --- | --- |

1.3

Medlemsstaterna har redan gjort omfattande investeringar för införandet av automatiserade tullsystem. Det finns emellertid stora skillnader mellan de olika systemen, både vad gäller sofistikeringsgrad, bestämmelser och användning av uppgifter. Den harmonisering som hittills företagits är således otillräcklig. Dessutom tillkommer ett ännu större, alltjämt olöst problem, nämligen den bristande kompatibiliteten mellan systemen.

| 1.4 | Kompatibiliteten kommer att möjliggöra utbyte av uppgifter mellan förvaltningarna i de olika länderna. Ett bevis för att man tänkt på andra grupper i samhället är att projektet också medger gränssnitt med handeln, inte bara för att genomföra principen med en enda kontaktpunkt utan också för att säkerställa informationsutbyte. När det nya elektroniska systemet är helt i funktion kommer det att utgöra ett avgörande steg – åtminstone ur tullens synvinkel – mot genomförandet av en enhetlig inre marknad med endast yttre gränser. Man skall emellertid komma ihåg att marknadernas globala dimension gör att man måste beakta förbindelserna med tredjeländerna, en aspekt som inte tas upp i kommissionens dokument. |
| --- | --- |

1.4

Kompatibiliteten kommer att möjliggöra utbyte av uppgifter mellan förvaltningarna i de olika länderna. Ett bevis för att man tänkt på andra grupper i samhället är att projektet också medger gränssnitt med handeln, inte bara för att genomföra principen med en enda kontaktpunkt utan också för att säkerställa informationsutbyte. När det nya elektroniska systemet är helt i funktion kommer det att utgöra ett avgörande steg – åtminstone ur tullens synvinkel – mot genomförandet av en enhetlig inre marknad med endast yttre gränser. Man skall emellertid komma ihåg att marknadernas globala dimension gör att man måste beakta förbindelserna med tredjeländerna, en aspekt som inte tas upp i kommissionens dokument.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommissionen påpekar att målet om en automatisering grundad på kompatibla system också skulle ha kunnat uppnås genom ett centraliserat tullsystem. Kommissionen menar dock att en sådan lösning av olika skäl inte är möjlig, bland annat på grund av svårigheter med att överflytta ansvaret för driften från medlemsstaterna till kommissionen, vilket skulle innebära ett avsteg från proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Det troliga är dock att det verkliga skälet är att medlemsstaterna inte vill avstå från sina privilegier fastän de vet att en del av tullintäkterna direkt tillfaller gemenskapsbudgeten. EESK anser att gemenskapens förvaltning av tullen borde vara ett av unionens långsiktiga mål. En sådan förvaltning skulle vara enklare, mer tillförlitlig och mindre kostsam och ge möjlighet till sammankoppling med andra system i EU och tredjeländer. Med tanke på eventuella förseningar i samband med införandet av de grundläggande system som utvecklats separat i de 25 olika medlemsstaterna bör man överväga om det inte vore bättre att införa helt automatiserade system, såsom de automatiserade import- och exportsystemen, hopkopplade via en enda europeisk kontaktpunkt. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen påpekar att målet om en automatisering grundad på kompatibla system också skulle ha kunnat uppnås genom ett centraliserat tullsystem. Kommissionen menar dock att en sådan lösning av olika skäl inte är möjlig, bland annat på grund av svårigheter med att överflytta ansvaret för driften från medlemsstaterna till kommissionen, vilket skulle innebära ett avsteg från proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna. Det troliga är dock att det verkliga skälet är att medlemsstaterna inte vill avstå från sina privilegier fastän de vet att en del av tullintäkterna direkt tillfaller gemenskapsbudgeten. EESK anser att gemenskapens förvaltning av tullen borde vara ett av unionens långsiktiga mål. En sådan förvaltning skulle vara enklare, mer tillförlitlig och mindre kostsam och ge möjlighet till sammankoppling med andra system i EU och tredjeländer. Med tanke på eventuella förseningar i samband med införandet av de grundläggande system som utvecklats separat i de 25 olika medlemsstaterna bör man överväga om det inte vore bättre att införa helt automatiserade system, såsom de automatiserade import- och exportsystemen, hopkopplade via en enda europeisk kontaktpunkt.

| 2.2 | Kommissionens initiativ är i första hand en nödvändig åtgärd eftersom genomförandet av den nya tullkodexen kräver att förfarandena är förenliga med de nya bestämmelserna. Förutom detta utgör förslaget en del i en rad övriga initiativ som lanserats inom andra sektorer inom ramen för eEuropa och e-förvaltning (2). Mer specifikt är det en uppföljning av åtagandena i kommissionens meddelande till rådet En enkel och papperslös miljö för tullen och handeln
   (3). Dessa åtaganden hade för övrigt redan definierats – åtminstone vad gäller slopandet av pappershanteringen – i programmet Tull 2007
   (4) och bekräftades i samband med ändringen av förordningen om tullkodexen 2004 (5). |
| --- | --- |

2.2

Kommissionens initiativ är i första hand en nödvändig åtgärd eftersom genomförandet av den nya tullkodexen kräver att förfarandena är förenliga med de nya bestämmelserna. Förutom detta utgör förslaget en del i en rad övriga initiativ som lanserats inom andra sektorer inom ramen för eEuropa och e-förvaltning (2). Mer specifikt är det en uppföljning av åtagandena i kommissionens meddelande till rådet En enkel och papperslös miljö för tullen och handeln
   (3). Dessa åtaganden hade för övrigt redan definierats – åtminstone vad gäller slopandet av pappershanteringen – i programmet Tull 2007
   (4) och bekräftades i samband med ändringen av förordningen om tullkodexen 2004 (5).

| 2.3 | EESK välkomnar de viktigaste nymodigheterna i det system som kommissionen föreslår. Sammankoppling med de nationella systemen, inrättande av ett gränssnitt för operatörerna via en enda kontaktpunkt, möjlighet att begära tullklarering på elektronisk väg och integrerad riskhantering innebär obestridligen framsteg under förutsättning att kostnaderna för samhället och för operatörerna blir rimliga. Därför bör konsekvenserna av dessa förändringar för tullpersonalen beaktas (resurser, utbildning, karriärmöjligheter, anpassning). |
| --- | --- |

2.3

EESK välkomnar de viktigaste nymodigheterna i det system som kommissionen föreslår. Sammankoppling med de nationella systemen, inrättande av ett gränssnitt för operatörerna via en enda kontaktpunkt, möjlighet att begära tullklarering på elektronisk väg och integrerad riskhantering innebär obestridligen framsteg under förutsättning att kostnaderna för samhället och för operatörerna blir rimliga. Därför bör konsekvenserna av dessa förändringar för tullpersonalen beaktas (resurser, utbildning, karriärmöjligheter, anpassning).

| 2.4 | EESK vill emellertid framföra några kommentarer rörande integrationen av IT-systemen och deras komplementaritet. Kommissionens avsikt är att uppnå full kompatibilitet mellan tullsystemen. Tullförvaltningarna skall alltså kunna utbyta uppgifter sinsemellan och med ”andra myndigheter som är delaktiga i varors internationella rörlighet”. I denna definition ingår säkerligen inte de förvaltningar som ansvarar för uppbörden av mervärdesskatt. En förbindelse mellan tullen och momsförvaltningarna skulle dock vara av nytta för att åtminstone i vissa fall och vad gäller vissa varor kontrollera förfalskning av ursprungsmärkning. Detta är ingen ny företeelse, den ökar tvärtom ständigt i omfång. Varor som importerats från tredjeländer saluförs ofta (belagda med mervärdesskatt) inom gemenskapen med europeisk ursprungsmärkning eller med förfalskad ”EU-märkning”. |
| --- | --- |

2.4

EESK vill emellertid framföra några kommentarer rörande integrationen av IT-systemen och deras komplementaritet. Kommissionens avsikt är att uppnå full kompatibilitet mellan tullsystemen. Tullförvaltningarna skall alltså kunna utbyta uppgifter sinsemellan och med ”andra myndigheter som är delaktiga i varors internationella rörlighet”. I denna definition ingår säkerligen inte de förvaltningar som ansvarar för uppbörden av mervärdesskatt. En förbindelse mellan tullen och momsförvaltningarna skulle dock vara av nytta för att åtminstone i vissa fall och vad gäller vissa varor kontrollera förfalskning av ursprungsmärkning. Detta är ingen ny företeelse, den ökar tvärtom ständigt i omfång. Varor som importerats från tredjeländer saluförs ofta (belagda med mervärdesskatt) inom gemenskapen med europeisk ursprungsmärkning eller med förfalskad ”EU-märkning”.

| 2.5 | EESK vill också uppmärksamma det andra skälet i förslaget till beslut. ”Den alleuropeiska e-förvaltningsåtgärd[en] ... kräver åtgärder ... för att bekämpa bedrägerier, organiserad brottslighet och terrorism”. Detta är en klar målsättning. Mindre klart är däremot hur man med hjälp av bestämmelserna i förslaget skall kunna nå målet. Insamlingen av tulluppgifter kan inte tjäna andra syften utan ett system som kommunicerar med andra system. |
| --- | --- |

2.5

EESK vill också uppmärksamma det andra skälet i förslaget till beslut. ”Den alleuropeiska e-förvaltningsåtgärd[en] ... kräver åtgärder ... för att bekämpa bedrägerier, organiserad brottslighet och terrorism”. Detta är en klar målsättning. Mindre klart är däremot hur man med hjälp av bestämmelserna i förslaget skall kunna nå målet. Insamlingen av tulluppgifter kan inte tjäna andra syften utan ett system som kommunicerar med andra system.

| 2.5.1 | På grundval av en utvärdering av kommissionen (6) och en rekommendation från EP av den 14 oktober 2004 antog rådet i december 2004 Haagprogrammet. Programmet innehåller en rad åtgärder och insatser för att stärka säkerheten i EU och särskilt för att ”säkerställa polisiärt samarbete, tullsamarbete och rättsligt samarbete”. I ett därpå följande dokument från den 10 juni 2005 utarbetades en handlingsplan för genomförandet av Haagprogrammet, där man hänvisade till en resolution av rådet (rättsliga och inrikes frågor) av den 30 mars 2004 om tullsamarbete och ett meddelande om kampen mot gränsöverskridande handel med varor som är förbjudna eller som omfattas av restriktioner. I ännu ett efterföljande dokument (7) nämndes tullsamarbetet än en gång som en prioritering. Alla projekt i ovannämnda dokument bygger på tillgång till uppgifter med avseende på brottsbekämpning, något som också återfinns i Haagprogrammet. Med tanke på ämnet som helhet och vilka slags projekt det handlar om måste man enligt EESK vid utformningen av ett elektroniskt tullsystem som skall fungera under lång tid se till att tulldatasystemet, när systemet skall införas eller vid en senare tidpunkt, måste kunna kopplas ihop med andra system och särskilt med systemen för inre säkerhet i EU och i tredje land. Privatlivet, tystnadsplikten och skyddet av uppgifter måste naturligtvis alltid respekteras. |
| --- | --- |

2.5.1

På grundval av en utvärdering av kommissionen (6) och en rekommendation från EP av den 14 oktober 2004 antog rådet i december 2004 Haagprogrammet. Programmet innehåller en rad åtgärder och insatser för att stärka säkerheten i EU och särskilt för att ”säkerställa polisiärt samarbete, tullsamarbete och rättsligt samarbete”. I ett därpå följande dokument från den 10 juni 2005 utarbetades en handlingsplan för genomförandet av Haagprogrammet, där man hänvisade till en resolution av rådet (rättsliga och inrikes frågor) av den 30 mars 2004 om tullsamarbete och ett meddelande om kampen mot gränsöverskridande handel med varor som är förbjudna eller som omfattas av restriktioner. I ännu ett efterföljande dokument (7) nämndes tullsamarbetet än en gång som en prioritering. Alla projekt i ovannämnda dokument bygger på tillgång till uppgifter med avseende på brottsbekämpning, något som också återfinns i Haagprogrammet. Med tanke på ämnet som helhet och vilka slags projekt det handlar om måste man enligt EESK vid utformningen av ett elektroniskt tullsystem som skall fungera under lång tid se till att tulldatasystemet, när systemet skall införas eller vid en senare tidpunkt, måste kunna kopplas ihop med andra system och särskilt med systemen för inre säkerhet i EU och i tredje land. Privatlivet, tystnadsplikten och skyddet av uppgifter måste naturligtvis alltid respekteras.

| 2.5.2 | Med undantag för citatet i punkt 2.5.1 nämns inget om denna viktiga fråga i kommissionens dokument. I motiveringen nämns å andra sidan heller inte Haagprogrammet. Under rubriken Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden nämns endast Lissabonstrategin och initiativen eEuropa och e-förvaltning. Om man bortser från artikel 3 d, som berörs längre fram, kan ett sådant förbiseende inte vara en tillfällighet och kommissionen borde klart och tydligt ange skälen till detta. Faktum kvarstår dock att det vore oacceptabelt att skjuta upp ett initiativ som tvärtom redan borde ha antagits. |
| --- | --- |

2.5.2

Med undantag för citatet i punkt 2.5.1 nämns inget om denna viktiga fråga i kommissionens dokument. I motiveringen nämns å andra sidan heller inte Haagprogrammet. Under rubriken Förenlighet med Europeiska unionens politik och mål på andra områden nämns endast Lissabonstrategin och initiativen eEuropa och e-förvaltning. Om man bortser från artikel 3 d, som berörs längre fram, kan ett sådant förbiseende inte vara en tillfällighet och kommissionen borde klart och tydligt ange skälen till detta. Faktum kvarstår dock att det vore oacceptabelt att skjuta upp ett initiativ som tvärtom redan borde ha antagits.

| 2.5.3 | Under arbetet med dokumentet har kommissionen anordnat inte mindre än sex seminarier under två år, man har rådfrågat användarna, fört diskussioner i tullkodexkommittén och i gruppen för tullpolicyfrågor, i den elektroniska tullgruppen Tull 2007 och i gruppen för näringslivskontakter. Däremot nämns inga kontakter med Europol, OLAF och med andra generaldirektorat inom kommissionen. Ett system kan inte byggas upp endast på grundval av kraven från de direkta användarna. Om det skall utformas så att det kan kopplas till andra system måste man känna till deras utmärkande egenskaper och behov. EESK anser sig få bekräftelse på de invändningar som framfördes i yttrandet om en tullkodex för gemenskapen vad gäller bristen på en verklig medvetenhet om de olika offentliga myndigheternas ömsesidiga beroende i kampen mot brottsligheten. |
| --- | --- |

2.5.3

Under arbetet med dokumentet har kommissionen anordnat inte mindre än sex seminarier under två år, man har rådfrågat användarna, fört diskussioner i tullkodexkommittén och i gruppen för tullpolicyfrågor, i den elektroniska tullgruppen Tull 2007 och i gruppen för näringslivskontakter. Däremot nämns inga kontakter med Europol, OLAF och med andra generaldirektorat inom kommissionen. Ett system kan inte byggas upp endast på grundval av kraven från de direkta användarna. Om det skall utformas så att det kan kopplas till andra system måste man känna till deras utmärkande egenskaper och behov. EESK anser sig få bekräftelse på de invändningar som framfördes i yttrandet om en tullkodex för gemenskapen vad gäller bristen på en verklig medvetenhet om de olika offentliga myndigheternas ömsesidiga beroende i kampen mot brottsligheten.

| 2.5.4 | En total kursändring i stil med den som anges i ovanstående punkt försvåras troligtvis av den begränsade tid som i programmet fastställs för genomförandet. Det verkar emellertid inte omöjligt att redan nu planera för säkerhetsåtgärder för ”känsliga varor” (vapen, sprängämnen, radioaktiva ämnen, apparatur och utrustning för kemi-, kärn- och försvarsindustrin, narkotika, alkohol och tobak). Sådana åtgärder skulle kunna ligga till grund för rapporter som systematiskt eller på begäran skickas till behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

2.5.4

En total kursändring i stil med den som anges i ovanstående punkt försvåras troligtvis av den begränsade tid som i programmet fastställs för genomförandet. Det verkar emellertid inte omöjligt att redan nu planera för säkerhetsåtgärder för ”känsliga varor” (vapen, sprängämnen, radioaktiva ämnen, apparatur och utrustning för kemi-, kärn- och försvarsindustrin, narkotika, alkohol och tobak). Sådana åtgärder skulle kunna ligga till grund för rapporter som systematiskt eller på begäran skickas till behöriga myndigheter.

| 2.6 | I enlighet med subsidiaritetsprincipen är de kostnader som finansieras via gemenskapsbudgeten sådana som krävs för att säkerställa systemens kompatibilitet, den enda kontaktpunkten och tullportalerna. Dessa kostnader uppskattas till ca 180 miljoner euro fördelade på årliga ökade anslag som uppgår till 4 miljoner 2006 och till 111 miljoner från och med 2011. EESK är positiv till detta men ställer sig frågande till beslutet att låta kostnader för de nationella portalerna belasta gemenskapsbudgeten. Även om dessa i princip står till samtliga operatörers förfogande, både från det egna landet och från andra EU-länder, kan man förutsätta att var och en av dem främst kommer att användas av nationella operatörer. Det vore därför lämpligare att kostnaden för dessa portaler bars av varje medlemsstat i stället för av kommissionen. Situationen vore naturligtvis en annan om kommissionen avsåg EU-portalerna, som inte nämns uttryckligen. |
| --- | --- |

2.6

I enlighet med subsidiaritetsprincipen är de kostnader som finansieras via gemenskapsbudgeten sådana som krävs för att säkerställa systemens kompatibilitet, den enda kontaktpunkten och tullportalerna. Dessa kostnader uppskattas till ca 180 miljoner euro fördelade på årliga ökade anslag som uppgår till 4 miljoner 2006 och till 111 miljoner från och med 2011. EESK är positiv till detta men ställer sig frågande till beslutet att låta kostnader för de nationella portalerna belasta gemenskapsbudgeten. Även om dessa i princip står till samtliga operatörers förfogande, både från det egna landet och från andra EU-länder, kan man förutsätta att var och en av dem främst kommer att användas av nationella operatörer. Det vore därför lämpligare att kostnaden för dessa portaler bars av varje medlemsstat i stället för av kommissionen. Situationen vore naturligtvis en annan om kommissionen avsåg EU-portalerna, som inte nämns uttryckligen.

| 2.7 | Vad gäller tiden för genomförandet har kommissionen upprättat en plan över de tidsfrister som samtliga medlemsstater måste följa och som räknas från det datum då beslutet offentliggörs i EUT: tre år för att anta kompatibla automatiserade tullklareringssystem, registreringssystem för ekonomiska operatörer och informationsportaler, fem år för att upprätta en ram för en enda anslutningspunkt och en integrerad tulltaxemiljö som motsvarar gemenskapens standarder, sex år för att säkerställa tjänster via en enda kontaktpunkt. EESK anser att dessa tidsfrister, särskilt den första, är väl optimistiska: tre år är inte mycket om man beaktar att det i denna tid ingår några månaders test av programmen och informationsutbyte med övriga deltagande länder. Alla medlemsstater är för övrigt inte på samma nivå vad gäller IT-användning och förfogar inte över samma finansiella och personella resurser. Det vore till skada för systemets funktion och framför allt för dess tillförlitlighet om en eller flera medlemsstater inte skulle klara av att hålla tidsfristerna och därmed tvinga kommissionen att bevilja en förlängning av dem. Därför bör den aktuella fleråriga strategiska planen ses över, varvid följande bör beaktas:






  — | Alla medlemsstater måste till fullo ha infört systemet innan det tas i bruk. |
| --- | --- | --- |

2.7

Vad gäller tiden för genomförandet har kommissionen upprättat en plan över de tidsfrister som samtliga medlemsstater måste följa och som räknas från det datum då beslutet offentliggörs i EUT: tre år för att anta kompatibla automatiserade tullklareringssystem, registreringssystem för ekonomiska operatörer och informationsportaler, fem år för att upprätta en ram för en enda anslutningspunkt och en integrerad tulltaxemiljö som motsvarar gemenskapens standarder, sex år för att säkerställa tjänster via en enda kontaktpunkt. EESK anser att dessa tidsfrister, särskilt den första, är väl optimistiska: tre år är inte mycket om man beaktar att det i denna tid ingår några månaders test av programmen och informationsutbyte med övriga deltagande länder. Alla medlemsstater är för övrigt inte på samma nivå vad gäller IT-användning och förfogar inte över samma finansiella och personella resurser. Det vore till skada för systemets funktion och framför allt för dess tillförlitlighet om en eller flera medlemsstater inte skulle klara av att hålla tidsfristerna och därmed tvinga kommissionen att bevilja en förlängning av dem. Därför bör den aktuella fleråriga strategiska planen ses över, varvid följande bör beaktas:

—

Alla medlemsstater måste till fullo ha infört systemet innan det tas i bruk.

| — | Företagen måste ha minst 12 månader på sig att förbereda systemen efter att de har fått information om alla krav från tullmyndigheterna i medlemsstaten. Industrin och handeln får inte tvingas att tillhandahålla en summarisk import- eller exportdeklaration innan enhetliga system finns på plats. |
| --- | --- |

—

Företagen måste ha minst 12 månader på sig att förbereda systemen efter att de har fått information om alla krav från tullmyndigheterna i medlemsstaten. Industrin och handeln får inte tvingas att tillhandahålla en summarisk import- eller exportdeklaration innan enhetliga system finns på plats.

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Artikel 2: Mål. Bland målen nämns ett gemensamt tillvägagångssätt för att kontrollera farliga och olagliga varor. Med beaktande av EESK:s synpunkter i punkt 2.5.4 borde detta mål formuleras annorlunda. |
| --- | --- |

3.1

Artikel 2: Mål. Bland målen nämns ett gemensamt tillvägagångssätt för att kontrollera farliga och olagliga varor. Med beaktande av EESK:s synpunkter i punkt 2.5.4 borde detta mål formuleras annorlunda.

| 3.2 | Artikel 3: Utbyte av data. I artikel 3 d föreskrivs att tullsystemen skall medge utbyte av data med ”andra förvaltningar eller organ som är inblandade i varors internationella rörlighet”. EESK har redan utförligt redogjort för sin syn på begränsningen i denna definition (se punkt 2.4 ff.). Om förslaget att inkludera Haagprogrammet i kapitlet Förenlighet med unionens politik på andra områden skulle beaktas måste denna punkt formuleras om. Texten borde under alla omständigheter göras tydligare så att den inte kan misstolkas: Antingen menar man ”förvaltningar som är inblandade i varors internationella rörlighet” som alternativ till ”organ”, eller ”förvaltningar” i allmänhet. I det senare fallet måste det specificeras att kommissionen med denna term har velat markera ett synsätt som överensstämmer med Haagprogrammet. Den något vaga formuleringen och tolkningen av den skapar stor osäkerhet. |
| --- | --- |

3.2

Artikel 3: Utbyte av data. I artikel 3 d föreskrivs att tullsystemen skall medge utbyte av data med ”andra förvaltningar eller organ som är inblandade i varors internationella rörlighet”. EESK har redan utförligt redogjort för sin syn på begränsningen i denna definition (se punkt 2.4 ff.). Om förslaget att inkludera Haagprogrammet i kapitlet Förenlighet med unionens politik på andra områden skulle beaktas måste denna punkt formuleras om. Texten borde under alla omständigheter göras tydligare så att den inte kan misstolkas: Antingen menar man ”förvaltningar som är inblandade i varors internationella rörlighet” som alternativ till ”organ”, eller ”förvaltningar” i allmänhet. I det senare fallet måste det specificeras att kommissionen med denna term har velat markera ett synsätt som överensstämmer med Haagprogrammet. Den något vaga formuleringen och tolkningen av den skapar stor osäkerhet.

| 3.3 | Artikel 4: System och tjänster samt tidsplan. Som påpekats i punkt 2.7 förefaller tidsfristerna för systemets genomförande ytterst optimistiska. Kommissionen borde på nytt diskutera de tekniska aspekterna med medlemsstaterna och med de organ som är direkt berörda för att säkerställa att de alla uttryckligen kan garantera att de är i stånd att leva upp till åtagandena inom de fastställda tidsfristerna. |
| --- | --- |

3.3

Artikel 4: System och tjänster samt tidsplan. Som påpekats i punkt 2.7 förefaller tidsfristerna för systemets genomförande ytterst optimistiska. Kommissionen borde på nytt diskutera de tekniska aspekterna med medlemsstaterna och med de organ som är direkt berörda för att säkerställa att de alla uttryckligen kan garantera att de är i stånd att leva upp till åtagandena inom de fastställda tidsfristerna.

| 3.4 | Artikel 9: Resurser. I artikeln fördelas de resurser som skall tillhandahållas i form av personalresurser, budgetmedel och tekniska resurser mellan kommissionen och medlemsstaterna. Kommissionen skall ansvara för gemenskapens delar, medlemsstaterna för de nationella. Artikeln är korrekt formulerad, men skall ses i samband med bestämmelserna i artikel 10 vad gäller betydelsen och innehållet i begreppen ”gemenskapens delar” och ”nationella delar”. |
| --- | --- |

3.4

Artikel 9: Resurser. I artikeln fördelas de resurser som skall tillhandahållas i form av personalresurser, budgetmedel och tekniska resurser mellan kommissionen och medlemsstaterna. Kommissionen skall ansvara för gemenskapens delar, medlemsstaterna för de nationella. Artikeln är korrekt formulerad, men skall ses i samband med bestämmelserna i artikel 10 vad gäller betydelsen och innehållet i begreppen ”gemenskapens delar” och ”nationella delar”.

| 3.5 | Artikel 10: Finansiella bestämmelser. Inte heller i denna artikel kan man kritisera formuleringen, men tolkningen kan skapa problem. I artikel 10.3 fastställs att medlemsstaterna skall bära kostnaderna för de nationella delarna, ”inbegripet gränssnitt med andra offentliga organ och ekonomiska aktörer”. Man kan anta att portalerna – som vanligen fungerar på medlemsstatens eget språk och är utformade efter behoven hos landets operatörer – skall ingå i de nationella delarna. I motiveringen anges däremot (se punkt 2.6) att de ingår i gemenskapens delar, en tolkning som skulle undgå den som bara läser texten i artikeln. EESK anser att denna punkt borde skrivas om: antingen i sin helhet, om kommitténs kommentarer skulle antas, eller åtminstone till formen för tydlighetens skull. |
| --- | --- |

3.5

Artikel 10: Finansiella bestämmelser. Inte heller i denna artikel kan man kritisera formuleringen, men tolkningen kan skapa problem. I artikel 10.3 fastställs att medlemsstaterna skall bära kostnaderna för de nationella delarna, ”inbegripet gränssnitt med andra offentliga organ och ekonomiska aktörer”. Man kan anta att portalerna – som vanligen fungerar på medlemsstatens eget språk och är utformade efter behoven hos landets operatörer – skall ingå i de nationella delarna. I motiveringen anges däremot (se punkt 2.6) att de ingår i gemenskapens delar, en tolkning som skulle undgå den som bara läser texten i artikeln. EESK anser att denna punkt borde skrivas om: antingen i sin helhet, om kommitténs kommentarer skulle antas, eller åtminstone till formen för tydlighetens skull.

| 3.6 | Artikel 12: Rapporter. Senast den 31 december varje år skall medlemsstaterna överlämna en rapport över framsteg och uppnådda resultat. Kommissionen å sin sida skall den 31 mars varje år skicka en konsoliderad rapport till medlemsstaterna som skall innehålla resultaten från eventuella uppföljningsbesök och andra kontroller. I stort finns inget att invända, men vi undrar vad ”uppföljningsbesök” innebär och om resultaten från dem skall offentliggöras. |
| --- | --- |

3.6

Artikel 12: Rapporter. Senast den 31 december varje år skall medlemsstaterna överlämna en rapport över framsteg och uppnådda resultat. Kommissionen å sin sida skall den 31 mars varje år skicka en konsoliderad rapport till medlemsstaterna som skall innehålla resultaten från eventuella uppföljningsbesök och andra kontroller. I stort finns inget att invända, men vi undrar vad ”uppföljningsbesök” innebär och om resultaten från dem skall offentliggöras.

| 3.7 | Artikel 13: Samråd med ekonomiska aktörer. Kommissionen och medlemsstaterna skall ”regelbundet” samråda med de ekonomiska aktörerna i alla skeden av förberedandet, utvecklingen och användningen av systemen och tjänsterna. Samrådet skall ske med hjälp av en mekanism som regelbundet för samman ett representativt urval av ekonomiska aktörer. EESK anser att detta slags mekanism är förenlig med normal gemenskapspraxis och beaktar principerna för samråd och insyn. Erfarenheterna visar dock att samrådet inte får ge utrymme åt för många olika krav och motstridiga tendenser. Detta skulle kunna skapa hinder som det skulle kräva lång tid och irrationella kompromisser för att övervinna. Samrådsfasen måste således vara så grundlig att kravet på ett beslutsfattande utan förseningar respekteras. |
| --- | --- |

3.7

Artikel 13: Samråd med ekonomiska aktörer. Kommissionen och medlemsstaterna skall ”regelbundet” samråda med de ekonomiska aktörerna i alla skeden av förberedandet, utvecklingen och användningen av systemen och tjänsterna. Samrådet skall ske med hjälp av en mekanism som regelbundet för samman ett representativt urval av ekonomiska aktörer. EESK anser att detta slags mekanism är förenlig med normal gemenskapspraxis och beaktar principerna för samråd och insyn. Erfarenheterna visar dock att samrådet inte får ge utrymme åt för många olika krav och motstridiga tendenser. Detta skulle kunna skapa hinder som det skulle kräva lång tid och irrationella kompromisser för att övervinna. Samrådsfasen måste således vara så grundlig att kravet på ett beslutsfattande utan förseningar respekteras.

| 3.8 | Artikel 14: Anslutande länder och kandidatländer. I denna artikel föreskrivs att kommissionen skall underrätta dessa länder om initiativ och framsteg som gjorts under de olika faserna så att de kan delta i dessa. Formuleringen är vag: Det anges inte om dessa länder kan delta som aktiva medlemmar eller endast som observatörer, om de har rätt att införa parallella tullsystem med sikte på anslutningen och om de i så fall är berättigade till bidrag från gemenskapsbudgeten. ESK kräver att denna bestämmelse formuleras tydligare. |
| --- | --- |

3.8

Artikel 14: Anslutande länder och kandidatländer. I denna artikel föreskrivs att kommissionen skall underrätta dessa länder om initiativ och framsteg som gjorts under de olika faserna så att de kan delta i dessa. Formuleringen är vag: Det anges inte om dessa länder kan delta som aktiva medlemmar eller endast som observatörer, om de har rätt att införa parallella tullsystem med sikte på anslutningen och om de i så fall är berättigade till bidrag från gemenskapsbudgeten. ESK kräver att denna bestämmelse formuleras tydligare.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 608 slutlig.

1

(2)  Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ”E-förvaltningens roll i Europas framtid” (KOM(2003) 567 slutlig) av den 26 september 2003.

2

(3)  KOM(2003) 452 slutlig av den 24 juli 2003, som omnämndes i yttrandet om en tullkodex för gemenskapen.

3

(4)  KOM(2002) 26 slutlig av den 21 mars 2002, ämnet för EESK:s yttrande i EGT C 241, 7.10.2002.

4

(5)  KOM(2003) 452 slutlig av den 24 juli 2003, ämnet för EESK:s yttrande i EUT C 110, 30.4.2004.

5

(6)  KOM(2004) 401 slutlig.

6

(7)  KOM(2005) 184 slutlig.

7

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/51 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/51

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Genomförande av gemenskapens Lissabonprogram: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/12/EG och 2002/65/EG”

KOM(2005) 603 slutlig – 2005/0245 (COD)

(2006/C 318/09)

Den 18 januari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 47.2 och 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 juli 2006. Föredragande var Jörg Frank von Fürstenwerth.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 191 röster för, 1 röst mot och 3 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) delar Europeiska kommissionens uppfattning att det är avgörande för genomförandet av den inre marknaden att alla inre gränser i gemenskapen avlägsnas för att tillåta fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital. En väl fungerande inre marknad för betaltjänster är mycket viktig med avseende på detta. Någon sådan finns det emellertid ännu inte. EESK anser att man efter det framgångsrika införandet av euron nu också skall skapa ett gemensamt eurobetalningsområde (Single Euro Payments Area – SEPA). |
| --- | --- |

1.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) delar Europeiska kommissionens uppfattning att det är avgörande för genomförandet av den inre marknaden att alla inre gränser i gemenskapen avlägsnas för att tillåta fri rörlighet för varor, personer, tjänster och kapital. En väl fungerande inre marknad för betaltjänster är mycket viktig med avseende på detta. Någon sådan finns det emellertid ännu inte. EESK anser att man efter det framgångsrika införandet av euron nu också skall skapa ett gemensamt eurobetalningsområde (Single Euro Payments Area – SEPA).

| 1.2 | EESK stöder Europeiska kommissionens strävan att skapa de rättsliga förutsättningar som krävs för att införa ett gemensamt eurobetalningsområde och menar att kommissionens förslag är ett viktigt steg i rätt riktning. |
| --- | --- |

1.2

EESK stöder Europeiska kommissionens strävan att skapa de rättsliga förutsättningar som krävs för att införa ett gemensamt eurobetalningsområde och menar att kommissionens förslag är ett viktigt steg i rätt riktning.

| 1.3 | Kommittén välkomnar de initiativ som tagits av Europeiska kommissionen och den europeiska finanssektorn för att inrätta ett gemensamt eurobetalningsområde. Målet att man på den europeiska inre marknaden skall kunna genomföra gränsöverskridande eurobetalningar på ett enkelt, bekvämt, säkert och kostnadsmässigt förmånligt sätt är mycket ambitiöst. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén välkomnar de initiativ som tagits av Europeiska kommissionen och den europeiska finanssektorn för att inrätta ett gemensamt eurobetalningsområde. Målet att man på den europeiska inre marknaden skall kunna genomföra gränsöverskridande eurobetalningar på ett enkelt, bekvämt, säkert och kostnadsmässigt förmånligt sätt är mycket ambitiöst.

| 1.4 | Kommittén vill emellertid påpeka att Europeiska kommissionen i sitt direktivförslag har valt en regleringsform som är mycket komplex och som går långt utöver vad som är nödvändigt för de rättsliga ramar som krävs för gränsöverskridande betaltjänster. EESK befarar därför – också med tanke på den genomförandeperiod som krävs för medlemsstaterna och tillhandahållarna och användarna av betaltjänster – att man inte kommer att kunna uppnå målet om att inrätta ett gemensamt eurobetalningsområde 2008 på grund av att de rättsliga ramarna är för komplicerade och alldeles för omfattande. Kommittén föreslår att man i större utsträckning beaktar själv- och samregleringsinstrument. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén vill emellertid påpeka att Europeiska kommissionen i sitt direktivförslag har valt en regleringsform som är mycket komplex och som går långt utöver vad som är nödvändigt för de rättsliga ramar som krävs för gränsöverskridande betaltjänster. EESK befarar därför – också med tanke på den genomförandeperiod som krävs för medlemsstaterna och tillhandahållarna och användarna av betaltjänster – att man inte kommer att kunna uppnå målet om att inrätta ett gemensamt eurobetalningsområde 2008 på grund av att de rättsliga ramarna är för komplicerade och alldeles för omfattande. Kommittén föreslår att man i större utsträckning beaktar själv- och samregleringsinstrument.

| 1.5 | För att uppnå det eftersträvade målet att påbörja genomförandet av ett gemensamt eurobetalningsområde under 2008 bör det bara vara nödvändigt att skapa de rättsliga grunder som krävs för ett gränsöverskridande debiteringsförfarande och att se över de nödvändiga rättsliga bestämmelser som återfinns i avdelningarna II (tillhandahållare av betaltjänster) och IV (rättigheter och skyldigheter vid tillhandahållande och användning av betaltjänster) i direktivförslaget (bl.a. rörande auktorisering, återkallande och återbetalning av debiteringar i avdelning IV). På så sätt skulle det vara möjligt att respektera den tidsgräns (2008) som fastställts för påbörjandet av arbetet med att skapa ett gemensamt eurobetalningsområde. |
| --- | --- |

1.5

För att uppnå det eftersträvade målet att påbörja genomförandet av ett gemensamt eurobetalningsområde under 2008 bör det bara vara nödvändigt att skapa de rättsliga grunder som krävs för ett gränsöverskridande debiteringsförfarande och att se över de nödvändiga rättsliga bestämmelser som återfinns i avdelningarna II (tillhandahållare av betaltjänster) och IV (rättigheter och skyldigheter vid tillhandahållande och användning av betaltjänster) i direktivförslaget (bl.a. rörande auktorisering, återkallande och återbetalning av debiteringar i avdelning IV). På så sätt skulle det vara möjligt att respektera den tidsgräns (2008) som fastställts för påbörjandet av arbetet med att skapa ett gemensamt eurobetalningsområde.

| 1.6 | EESK anser, också mot bakgrund av de rättsakter som hittills har antagits, att man bara kan leva upp till principen om ”bättre lagstiftning” om man koncentrerar sig på de aspekter där det finns ett verkligt behov av lagstiftning. Ledmotivet för direktivförslaget bör i det avseendet vara att i betalningsanvändarnas och betalningstillhandahållarnas intresse främja och underlätta betalningar, och inte att försvåra dessa genom byråkratiska åtgärder som resulterar i ökade kostnader och därmed också i en minskad acceptans från användarnas sida. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser, också mot bakgrund av de rättsakter som hittills har antagits, att man bara kan leva upp till principen om ”bättre lagstiftning” om man koncentrerar sig på de aspekter där det finns ett verkligt behov av lagstiftning. Ledmotivet för direktivförslaget bör i det avseendet vara att i betalningsanvändarnas och betalningstillhandahållarnas intresse främja och underlätta betalningar, och inte att försvåra dessa genom byråkratiska åtgärder som resulterar i ökade kostnader och därmed också i en minskad acceptans från användarnas sida.

| 1.7 | EESK vill påpeka att skapandet av en inre marknad för betaltjänster ger upphov till ytterligare frågor som ännu inte har kunnat lösas. Det handlar bland annat om frågor rörande de elektroniska betalningssystemens säkerhet och de aspekter som hänger samman därmed. Kommittén vill också påpeka att tillgången till ett girokonto, något som i princip är nödvändigt för ett aktivt deltagande i det ekonomiska livet, blir allt viktigare i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.7

EESK vill påpeka att skapandet av en inre marknad för betaltjänster ger upphov till ytterligare frågor som ännu inte har kunnat lösas. Det handlar bland annat om frågor rörande de elektroniska betalningssystemens säkerhet och de aspekter som hänger samman därmed. Kommittén vill också påpeka att tillgången till ett girokonto, något som i princip är nödvändigt för ett aktivt deltagande i det ekonomiska livet, blir allt viktigare i medlemsstaterna.

| 1.8 | EESK rekommenderar att man genomför en rad anpassningar av detaljer i direktivförslaget. |
| --- | --- |

1.8

EESK rekommenderar att man genomför en rad anpassningar av detaljer i direktivförslaget.

2.   Sammanfattning av kommissionsdokumentet

| 2.1 | Direktivförslaget syftar till att skapa en enhetlig rättslig ram för det gemensamma eurobetalningsområdet (SEPA) som framför allt skall underlätta gränsöverskridande betalningstransaktioner. Målet med direktivförslaget är att harmonisera de olika rättsliga bestämmelserna i medlemsstaterna och därmed






  — | öka konkurrensen mellan de nationella marknaderna genom jämbördiga konkurrensvillkor, |
| --- | --- | --- |

2.1

Direktivförslaget syftar till att skapa en enhetlig rättslig ram för det gemensamma eurobetalningsområdet (SEPA) som framför allt skall underlätta gränsöverskridande betalningstransaktioner. Målet med direktivförslaget är att harmonisera de olika rättsliga bestämmelserna i medlemsstaterna och därmed

—

öka konkurrensen mellan de nationella marknaderna genom jämbördiga konkurrensvillkor,

| — | öka överskådligheten på marknaden för både tillhandahållare och användare av betaltjänster, och |
| --- | --- |

—

öka överskådligheten på marknaden för både tillhandahållare och användare av betaltjänster, och

| — | enhetliggöra de olika rättigheter och skyldigheter som gäller för tillhandahållare och användare av betaltjänster. |
| --- | --- |

—

enhetliggöra de olika rättigheter och skyldigheter som gäller för tillhandahållare och användare av betaltjänster.

Direktivförslaget omfattar i huvudsak följande:

2.2   Rätten att tillhandahålla betaltjänster till allmänheten (avdelning II)

| 2.2.1 | Harmoniseringen av kraven för marknadstillträde för andra tillhandahållare av betaltjänster än kreditinstitut har utformats för att skapa jämbördiga konkurrensvillkor och öka konkurrensen på de nationella marknaderna. Samtidigt måste hänsyn tas till hur utvecklingen på marknaderna har sett ut under senare år, så att marknadsinträdet kan underlättas för en ny generation av tillhandahållare, nämligen betalningsinstituten. |
| --- | --- |

2.2.1

Harmoniseringen av kraven för marknadstillträde för andra tillhandahållare av betaltjänster än kreditinstitut har utformats för att skapa jämbördiga konkurrensvillkor och öka konkurrensen på de nationella marknaderna. Samtidigt måste hänsyn tas till hur utvecklingen på marknaderna har sett ut under senare år, så att marknadsinträdet kan underlättas för en ny generation av tillhandahållare, nämligen betalningsinstituten.

2.3   Överblickbarhet och informationskrav (avdelning III)

| 2.3.1 | Konkurrensen skall förbättras genom klara och konsekventa bestämmelser om överblickbarhet för betaltjänster och därmed erbjuds användarna ett större urval och bättre säkerhet. Europeiska kommissionen föreslår att man ersätter de 25 olika uppsättningarna av nationella bestämmelser som föreligger med informationskrav för betaltjänster. |
| --- | --- |

2.3.1

Konkurrensen skall förbättras genom klara och konsekventa bestämmelser om överblickbarhet för betaltjänster och därmed erbjuds användarna ett större urval och bättre säkerhet. Europeiska kommissionen föreslår att man ersätter de 25 olika uppsättningarna av nationella bestämmelser som föreligger med informationskrav för betaltjänster.

2.4   Rättigheter och skyldigheter för användare och tillhandahållare av betaltjänster (avdelning IV)

| 2.4.1 | I direktivförslaget definieras de centrala rättigheterna och skyldigheterna för användare och tillhandahållare av betaltjänster. Dessa bestämmelser skall förbättra användarnas förtroende för elektroniska betalningssystem och därmed systemens effektivitet och acceptans. |
| --- | --- |

2.4.1

I direktivförslaget definieras de centrala rättigheterna och skyldigheterna för användare och tillhandahållare av betaltjänster. Dessa bestämmelser skall förbättra användarnas förtroende för elektroniska betalningssystem och därmed systemens effektivitet och acceptans.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder direktivförslagets mål att skapa ett gemensamt eurobetalningsområde, framför allt vad gäller gränsöverskridande betaltjänster. Inrättandet av en inre marknad för betaltjänster borde ha genomförts för länge sedan. Det skall – enligt planerna – genomföras under 2008. |
| --- | --- |

3.1

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén stöder direktivförslagets mål att skapa ett gemensamt eurobetalningsområde, framför allt vad gäller gränsöverskridande betaltjänster. Inrättandet av en inre marknad för betaltjänster borde ha genomförts för länge sedan. Det skall – enligt planerna – genomföras under 2008.

| 3.2 | Den regleringsform som kommissionen har valt är emellertid alltför omfattande. De angivna bestämmelserna går delvis långt utöver de rättsliga ramar som är nödvändiga för ett gemensamt eurobetalningsområde, i synnerhet eftersom det redan finns harmoniserade bestämmelser för transnationella överföringar (direktiv 97/5/EG), för distansförsäljning av finansiella tjänster (direktiv 2002/65/EG) och för elektroniska pengar (direktiv 2000/46/EG). |
| --- | --- |

3.2

Den regleringsform som kommissionen har valt är emellertid alltför omfattande. De angivna bestämmelserna går delvis långt utöver de rättsliga ramar som är nödvändiga för ett gemensamt eurobetalningsområde, i synnerhet eftersom det redan finns harmoniserade bestämmelser för transnationella överföringar (direktiv 97/5/EG), för distansförsäljning av finansiella tjänster (direktiv 2002/65/EG) och för elektroniska pengar (direktiv 2000/46/EG).

| 3.3 | Att bibehålla beprövade, kostnadsmässigt fördelaktiga och effektiva förfaranden utgör inget hinder för ett gemensamt eurobetalningsområde. Det är snarare så att dessa förfaranden kan fungera som grund för standardiseringsåtgärder som å ena sidan säkerställer den säkerhets- och effektivitetsnivå som redan uppnåtts, och å andra sidan gör det möjligt att upprätta ett gemensamt eurobetalningsområde av hög kvalitet genom ”intelligent” gränssnittsstyrning. Med principen ”bättre lagstiftning” som förebild förespråkar EESK en begränsning av de föreslagna bestämmelserna till vad som är nödvändigt för att kunna förbättra betalningssystemen på den europeiska inre marknaden och föreslår att man i större utsträckning beaktar själv- och samregleringsinstrument. |
| --- | --- |

3.3

Att bibehålla beprövade, kostnadsmässigt fördelaktiga och effektiva förfaranden utgör inget hinder för ett gemensamt eurobetalningsområde. Det är snarare så att dessa förfaranden kan fungera som grund för standardiseringsåtgärder som å ena sidan säkerställer den säkerhets- och effektivitetsnivå som redan uppnåtts, och å andra sidan gör det möjligt att upprätta ett gemensamt eurobetalningsområde av hög kvalitet genom ”intelligent” gränssnittsstyrning. Med principen ”bättre lagstiftning” som förebild förespråkar EESK en begränsning av de föreslagna bestämmelserna till vad som är nödvändigt för att kunna förbättra betalningssystemen på den europeiska inre marknaden och föreslår att man i större utsträckning beaktar själv- och samregleringsinstrument.

| 3.4 | EESK ser det gemensamma eurobetalningsområdet som en viktig förutsättning för en produktutveckling på europeisk nivå som är öppen för insyn och bygger på fri konkurrens mellan tillhandahållarna till förmån för kunderna. EESK anser dessutom att det är väsentligt att konsumenterna också i fortsättningen har möjlighet att välja mellan olika betalningsinstrument så att hänsyn kan tas till kundernas preferenser. |
| --- | --- |

3.4

EESK ser det gemensamma eurobetalningsområdet som en viktig förutsättning för en produktutveckling på europeisk nivå som är öppen för insyn och bygger på fri konkurrens mellan tillhandahållarna till förmån för kunderna. EESK anser dessutom att det är väsentligt att konsumenterna också i fortsättningen har möjlighet att välja mellan olika betalningsinstrument så att hänsyn kan tas till kundernas preferenser.

| 3.5 | Tillgången till betalningssystem för betalningsinstitut utan auktorisation innebär ett problem. Här behövs enhetliga tillsynsbestämmelser som förutsättning för rättvis konkurrens. I annat fall kan man befara en snedvriden konkurrens och negativa inverkningar på betalsystemens funktion och säkerhet. |
| --- | --- |

3.5

Tillgången till betalningssystem för betalningsinstitut utan auktorisation innebär ett problem. Här behövs enhetliga tillsynsbestämmelser som förutsättning för rättvis konkurrens. I annat fall kan man befara en snedvriden konkurrens och negativa inverkningar på betalsystemens funktion och säkerhet.

| 3.6 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén rekommenderar att man inskränker sig till de bestämmelser som är nödvändiga för ett framtida europeiskt debiteringsförfarande och som återfinns i avdelningarna II (tillhandahållare av betaltjänster) och IV (rättigheter och skyldigheter vid tillhandahållande och användning av betaltjänster) i direktivförslaget (auktorisering, återkallande och återbetalning av debiteringar). Såväl antagandet av direktivet som genomförandet av det på nationell nivå torde på så vis vara möjliga att genomföra inom den tidsram som angivits. Därmed kan också det gemensamma eurobetalningsområdet med enhetliga ramvillkor för tillhandahållare av betaltjänster och det europeiska debiterings-förfarandet (SEPA direktdebitering) genomföras under 2008, som planerat. |
| --- | --- |

3.6

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén rekommenderar att man inskränker sig till de bestämmelser som är nödvändiga för ett framtida europeiskt debiteringsförfarande och som återfinns i avdelningarna II (tillhandahållare av betaltjänster) och IV (rättigheter och skyldigheter vid tillhandahållande och användning av betaltjänster) i direktivförslaget (auktorisering, återkallande och återbetalning av debiteringar). Såväl antagandet av direktivet som genomförandet av det på nationell nivå torde på så vis vara möjliga att genomföra inom den tidsram som angivits. Därmed kan också det gemensamma eurobetalningsområdet med enhetliga ramvillkor för tillhandahållare av betaltjänster och det europeiska debiterings-förfarandet (SEPA direktdebitering) genomföras under 2008, som planerat.

| 3.7 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser mycket positivt på att det i direktivförslaget (artikel 79) föreslås att Europeiska kommissionen senast två år efter det att direktivet antagits skall lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

3.7

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ser mycket positivt på att det i direktivförslaget (artikel 79) föreslås att Europeiska kommissionen senast två år efter det att direktivet antagits skall lägga fram en rapport för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om genomförandet av direktivet.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Kommittén vill särskilt yttra sig om följande detaljer i direktivförslaget: |
| --- | --- |

4.1

Kommittén vill särskilt yttra sig om följande detaljer i direktivförslaget:

4.2   Artikel 2.1 – Tredje länder

| 4.2.1 | Den integrering som avses i direktivets artikel 2.1 av betalningar till och från länder utanför Europeiska unionen och EES-området (tredje länder) i direktivets geografiska tillämpningsområde, går tydligt utöver målet om att skapa enhetliga rättsliga ramvillkor för den europeiska inre marknaden. Denna bestämmelse, som inte heller bör falla inom ramen för den europeiska lagstiftarens befogenheter, är problematisk. Den europeiska lagstiftaren kan nämligen inte säkerställa att dessa länder antar motsvarande bestämmelser. Därför är det till exempel mycket olämpligt att (som i artikel 67) föreskriva att en tillhandahållare skall åläggas ansvar för utförandet av en betalningstransaktion i tredje land, utan att motsvarande lagstiftning föreligger. |
| --- | --- |

4.2.1

Den integrering som avses i direktivets artikel 2.1 av betalningar till och från länder utanför Europeiska unionen och EES-området (tredje länder) i direktivets geografiska tillämpningsområde, går tydligt utöver målet om att skapa enhetliga rättsliga ramvillkor för den europeiska inre marknaden. Denna bestämmelse, som inte heller bör falla inom ramen för den europeiska lagstiftarens befogenheter, är problematisk. Den europeiska lagstiftaren kan nämligen inte säkerställa att dessa länder antar motsvarande bestämmelser. Därför är det till exempel mycket olämpligt att (som i artikel 67) föreskriva att en tillhandahållare skall åläggas ansvar för utförandet av en betalningstransaktion i tredje land, utan att motsvarande lagstiftning föreligger.

| 4.2.2 | EESK rekommenderar att man begränsar direktivets tillämpningsområde till betaltjänster på den europeiska inre marknaden. |
| --- | --- |

4.2.2

EESK rekommenderar att man begränsar direktivets tillämpningsområde till betaltjänster på den europeiska inre marknaden.

4.3   Artikel 5 ff. – Enhetliga tillsynsbestämmelser är en förutsättning för rättvis konkurrens

| 4.3.1 | De bestämmelser om tillsynskrav som skall gälla för marknadstillträde för betalningsinstitut utan auktorisation (artikel 5 ff.) bör enbart skilja sig från de bestämmelser om tillsynskrav som gäller för kreditinstituten på punkter där ett betalningsinstitut inte kan jämföras med ett kreditinstitut med fullständig auktorisation. I annat fall kan man befara att konkurrenssnedvridningar påverkar kreditinstituten negativt och att betalningssystemens funktion kommer att äventyras i betydligt högre grad. Dessutom skulle det faktum att man garanterar betalningsinstitut utan auktorisation tillgång till betalningssystem kunna ifrågasätta integriteten och funktionen hos det europeiska debiteringsförfarande som för närvarande utvecklas, om inte dessa betalningsinstitut i samma utsträckning som kreditinstituten uppfyller de krav som ställs rörande riskkapital, företagsledningens specialistkompetens och pålitlighet, affärsplan och verksamhetsorganisation samt regelbunden kontroll av verksamheten, inbegripet möjligheter att genomföra nödvändiga sanktioner. Framför allt skulle ett varaktigt tvivel uppstå hos användarna av SEPA om det inte skulle finnas några adekvata tillsynsbestämmelser. Detta gäller också insolvensskydd och nödvändiga åtgärder för åtskillnad av kundmedel. |
| --- | --- |

4.3.1

De bestämmelser om tillsynskrav som skall gälla för marknadstillträde för betalningsinstitut utan auktorisation (artikel 5 ff.) bör enbart skilja sig från de bestämmelser om tillsynskrav som gäller för kreditinstituten på punkter där ett betalningsinstitut inte kan jämföras med ett kreditinstitut med fullständig auktorisation. I annat fall kan man befara att konkurrenssnedvridningar påverkar kreditinstituten negativt och att betalningssystemens funktion kommer att äventyras i betydligt högre grad. Dessutom skulle det faktum att man garanterar betalningsinstitut utan auktorisation tillgång till betalningssystem kunna ifrågasätta integriteten och funktionen hos det europeiska debiteringsförfarande som för närvarande utvecklas, om inte dessa betalningsinstitut i samma utsträckning som kreditinstituten uppfyller de krav som ställs rörande riskkapital, företagsledningens specialistkompetens och pålitlighet, affärsplan och verksamhetsorganisation samt regelbunden kontroll av verksamheten, inbegripet möjligheter att genomföra nödvändiga sanktioner. Framför allt skulle ett varaktigt tvivel uppstå hos användarna av SEPA om det inte skulle finnas några adekvata tillsynsbestämmelser. Detta gäller också insolvensskydd och nödvändiga åtgärder för åtskillnad av kundmedel.

| 4.3.2 | EESK anser därför att det är absolut nödvändigt att alla betalningsinstitut omfattas av samma bestämmelser om tillsynskrav när det gäller de risker som betalningar innebär, och att motsvarande tillsynsmyndigheter inrättas och förses med den kompetens som är nödvändig. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK anser därför att det är absolut nödvändigt att alla betalningsinstitut omfattas av samma bestämmelser om tillsynskrav när det gäller de risker som betalningar innebär, och att motsvarande tillsynsmyndigheter inrättas och förses med den kompetens som är nödvändig.

4.4   Artikel 30 ff. – Ingen överdriven formalisering av informationskrav

| 4.4.1 | EESK delar kommissionens uppfattning om att det är nödvändigt med klara och konsekventa bestämmelser om överblickbarhet för användarna, och även när det gäller acceptansen av SEPA. Den information som ges måste vara tydlig, begriplig och läsbar. En mängd alltför olikartade informationskällor kan emellertid också leda till motsatsen, dvs. till mer otydlighet än överblickbarhet. Därtill kommer att privatpersoner som använder SEPA behöver annan information än vad affärsmän behöver. Kommissionen ställer olika krav på överblickbarhet för jämförbara situationer, vilket skapar förvirring, och dessutom innebär det ökade kostnader. Vi vill här särskilt hänvisa till bestämmelserna om överblickbarhet i direktivet om distansförsäljning. |
| --- | --- |

4.4.1

EESK delar kommissionens uppfattning om att det är nödvändigt med klara och konsekventa bestämmelser om överblickbarhet för användarna, och även när det gäller acceptansen av SEPA. Den information som ges måste vara tydlig, begriplig och läsbar. En mängd alltför olikartade informationskällor kan emellertid också leda till motsatsen, dvs. till mer otydlighet än överblickbarhet. Därtill kommer att privatpersoner som använder SEPA behöver annan information än vad affärsmän behöver. Kommissionen ställer olika krav på överblickbarhet för jämförbara situationer, vilket skapar förvirring, och dessutom innebär det ökade kostnader. Vi vill här särskilt hänvisa till bestämmelserna om överblickbarhet i direktivet om distansförsäljning.

| 4.4.2 | Ur konsumentsynpunkt bör det påpekas att valet av fullständig harmonisering och ömsesidigt erkännande mycket väl kan vara problematiskt i fråga om konsumentskydd. Man kan nämligen inte utesluta att den konsumentskyddsnivå som har uppnåtts försämras i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

4.4.2

Ur konsumentsynpunkt bör det påpekas att valet av fullständig harmonisering och ömsesidigt erkännande mycket väl kan vara problematiskt i fråga om konsumentskydd. Man kan nämligen inte utesluta att den konsumentskyddsnivå som har uppnåtts försämras i vissa medlemsstater.

| 4.4.3 | Bestämmelserna i artikel 30 om det sätt som information skall förmedlas på bör förenklas. Särskilt när det gäller information till användarna rörande förändringar av avtalsvillkor (artikel 33), genomförda betalningstransaktioner (artikel 36) och om medel som tagits emot (artikel 37) bör den praxis som föreligger i dag och som är billig för användarna, nämligen att lämna information via kontoutdrag eller via en Internetbank, bibehållas om det är möjligt. Det bör också i fortsättningen vara möjligt att uppfylla informationsplikten genom prisangivelser eller genom ett offentliggörande på Internet. Det bör komma tydligare till uttryck (i artiklarna 31 och 37) att priserna på olika tjänster som täcks av en sammanslagen avgift endast måste redovisas separat om det förekommer separata eller andra komponenter i betaltjänsten. |
| --- | --- |

4.4.3

Bestämmelserna i artikel 30 om det sätt som information skall förmedlas på bör förenklas. Särskilt när det gäller information till användarna rörande förändringar av avtalsvillkor (artikel 33), genomförda betalningstransaktioner (artikel 36) och om medel som tagits emot (artikel 37) bör den praxis som föreligger i dag och som är billig för användarna, nämligen att lämna information via kontoutdrag eller via en Internetbank, bibehållas om det är möjligt. Det bör också i fortsättningen vara möjligt att uppfylla informationsplikten genom prisangivelser eller genom ett offentliggörande på Internet. Det bör komma tydligare till uttryck (i artiklarna 31 och 37) att priserna på olika tjänster som täcks av en sammanslagen avgift endast måste redovisas separat om det förekommer separata eller andra komponenter i betaltjänsten.

| 4.4.4 | Ur användarsynpunkt är det viktigt att det vid in- och utbetalningar, utöver tydliga uppgifter om betalare och betalningsmottagare, också ges fullständiga betalningsreferenser. Enbart på detta sätt är det möjligt att på ett fullständigt automatiserat sätt genomföra betalningstransaktioner. |
| --- | --- |

4.4.4

Ur användarsynpunkt är det viktigt att det vid in- och utbetalningar, utöver tydliga uppgifter om betalare och betalningsmottagare, också ges fullständiga betalningsreferenser. Enbart på detta sätt är det möjligt att på ett fullständigt automatiserat sätt genomföra betalningstransaktioner.

4.5   Artikel 41, andra meningen – Godkänna olika former av auktorisation

| 4.5.1 | EESK delar kommissionens åsikt om att en betalning bara kan anses vara auktoriserad om betalaren har gett sitt samtycke till tillhandahållaren av betalningstjänsten. I artikel 41, andra stycket, föreskrivs att ”godkännandet skall bestå i en uttrycklig auktorisering för tillhandahållaren av betaltjänsten att utföra betalningstransaktionen eller en serie betalningstransaktioner”. Denna formulering är oklar. Att inom ramen för avtalsförbindelser kräva en uttrycklig auktorisering för varje enskild debitering skulle i hög grad inskränka det effektiva och kostnadsmässigt förmånliga debiteringsförfarandet. |
| --- | --- |

4.5.1

EESK delar kommissionens åsikt om att en betalning bara kan anses vara auktoriserad om betalaren har gett sitt samtycke till tillhandahållaren av betalningstjänsten. I artikel 41, andra stycket, föreskrivs att ”godkännandet skall bestå i en uttrycklig auktorisering för tillhandahållaren av betaltjänsten att utföra betalningstransaktionen eller en serie betalningstransaktioner”. Denna formulering är oklar. Att inom ramen för avtalsförbindelser kräva en uttrycklig auktorisering för varje enskild debitering skulle i hög grad inskränka det effektiva och kostnadsmässigt förmånliga debiteringsförfarandet.

| 4.5.2 | För att konsumenterna också i fortsättningen skall kunna använda etablerade och kostnadsmässigt fördelaktiga förfaranden, som t.ex. auktorisation för en viss transaktion, bör direktivet föreskriva en minimisamordning i stället för en fullständig harmonisering utan möjlighet till undantag. |
| --- | --- |

4.5.2

För att konsumenterna också i fortsättningen skall kunna använda etablerade och kostnadsmässigt fördelaktiga förfaranden, som t.ex. auktorisation för en viss transaktion, bör direktivet föreskriva en minimisamordning i stället för en fullständig harmonisering utan möjlighet till undantag.

4.6   Artikel 48, punkterna 1 och 2 – Delad bevisbörda vid bestridande av auktorisering av betalningstransaktioner är olämpligt

| 4.6.1 | Konsumenterna kommer inte att acceptera SEPA om de i samband med en omtvistad auktorisering ställs inför oövervinnliga bevissvårigheter. EESK stöder kommissionens strävan att förenkla reglerna för bevisupptagning för användarna. |
| --- | --- |

4.6.1

Konsumenterna kommer inte att acceptera SEPA om de i samband med en omtvistad auktorisering ställs inför oövervinnliga bevissvårigheter. EESK stöder kommissionens strävan att förenkla reglerna för bevisupptagning för användarna.

| 4.6.2 | Denna strävan får emellertid inte leda till att tillhandahållaren av en betalningstjänst berövas all möjlighet till motbevis vid fall av grovt missbruk. Artikel 48.2 förhindrar dock just detta, att en betalningstjänsttillhandahållare kan bevisa att en betalare har handlat mycket vårdslöst, kanske till och med avsiktligt. Om man inte kan bevisa att en betalningstjänstanvändare har handlat oaktsamt, kanske till och med avsiktligt, är det närmast en uppmuntran att inte beakta eller missbruka systemets regler. En sådan bestämmelse får också till följd att vissa elektroniska betalningsförfaranden bara kan erbjudas i mycket begränsad utsträckning. |
| --- | --- |

4.6.2

Denna strävan får emellertid inte leda till att tillhandahållaren av en betalningstjänst berövas all möjlighet till motbevis vid fall av grovt missbruk. Artikel 48.2 förhindrar dock just detta, att en betalningstjänsttillhandahållare kan bevisa att en betalare har handlat mycket vårdslöst, kanske till och med avsiktligt. Om man inte kan bevisa att en betalningstjänstanvändare har handlat oaktsamt, kanske till och med avsiktligt, är det närmast en uppmuntran att inte beakta eller missbruka systemets regler. En sådan bestämmelse får också till följd att vissa elektroniska betalningsförfaranden bara kan erbjudas i mycket begränsad utsträckning.

| 4.6.3 | EESK förespråkar en rättvis ansvarsfördelning. Detta innebär att tillhandahållaren av en betalningstjänst skall bevisa att det är innehavaren av verifikationsinstrumentet själv som har godkänt betalningen. Om en betalning genomförs med särskilda säkerhetselement med erkänt låg missbruksrisk bör man kunna utgå från att användaren av betalningstjänsten antingen själv har godkänt betalningen eller åtminstone har handlat mycket oaktsamt (prima facie-bevis). Dessutom bör nationella domstolars bevisvärdering inte begränsas i orimlig grad, framför allt eftersom medlemsstaternas civilprocessrättsliga regler inte är harmoniserade. |
| --- | --- |

4.6.3

EESK förespråkar en rättvis ansvarsfördelning. Detta innebär att tillhandahållaren av en betalningstjänst skall bevisa att det är innehavaren av verifikationsinstrumentet själv som har godkänt betalningen. Om en betalning genomförs med särskilda säkerhetselement med erkänt låg missbruksrisk bör man kunna utgå från att användaren av betalningstjänsten antingen själv har godkänt betalningen eller åtminstone har handlat mycket oaktsamt (prima facie-bevis). Dessutom bör nationella domstolars bevisvärdering inte begränsas i orimlig grad, framför allt eftersom medlemsstaternas civilprocessrättsliga regler inte är harmoniserade.

4.7   Artikel 49 – Skapa rättssäkerhet för fall av oauktoriserade betalningstransaktioner genom en enhetlig återbetalningsfrist

| 4.7.1 | Europeiska kommissionen påpekar i motiveringen till sitt direktivförslag att det inom ramen för betaltjänster administreras cirka 231 miljarder transaktioner per år inom gemenskapen. Bara detta visar tydligt att det krävs rättssäkerhet för frågor som rör betalningars godkännande. För att skapa lämplig rättssäkerhet på området bör tidsfristen för krav på återbetalning för användaren av en betaltjänst begränsas vid fall av oauktoriserade betalningstransaktioner. Denna tidsfrist måste emellertid vara rimlig. EESK anser att det är lämpligt att fastställa en tidsfrist på ett år. |
| --- | --- |

4.7.1

Europeiska kommissionen påpekar i motiveringen till sitt direktivförslag att det inom ramen för betaltjänster administreras cirka 231 miljarder transaktioner per år inom gemenskapen. Bara detta visar tydligt att det krävs rättssäkerhet för frågor som rör betalningars godkännande. För att skapa lämplig rättssäkerhet på området bör tidsfristen för krav på återbetalning för användaren av en betaltjänst begränsas vid fall av oauktoriserade betalningstransaktioner. Denna tidsfrist måste emellertid vara rimlig. EESK anser att det är lämpligt att fastställa en tidsfrist på ett år.

| 4.7.2 | I enlighet med artikel 45 är användaren av en betaltjänst skyldig att regelbundet kontrollera betalningar som genomförs från dennes konto och att utan onödigt dröjsmål anmäla obehöriga betalningstransaktioner. Därför är det konsekvent och välavvägt att begränsa tidsfristen för återbetalningskravet för en betaltjänstanvändare när det gäller obehöriga betalnings-transaktioner. På så vis skulle både tillhandahållaren och användaren av en betaltjänst ha den rättsäkerhet som de behöver eftersom betalningstransaktionen är slutgiltig efter det att denna tidsfrist har löpt ut. Dessutom skulle ettårsfristen överensstämma med den dokumenteringsplikt som föreskrivs i direktivets artikel 44. |
| --- | --- |

4.7.2

I enlighet med artikel 45 är användaren av en betaltjänst skyldig att regelbundet kontrollera betalningar som genomförs från dennes konto och att utan onödigt dröjsmål anmäla obehöriga betalningstransaktioner. Därför är det konsekvent och välavvägt att begränsa tidsfristen för återbetalningskravet för en betaltjänstanvändare när det gäller obehöriga betalnings-transaktioner. På så vis skulle både tillhandahållaren och användaren av en betaltjänst ha den rättsäkerhet som de behöver eftersom betalningstransaktionen är slutgiltig efter det att denna tidsfrist har löpt ut. Dessutom skulle ettårsfristen överensstämma med den dokumenteringsplikt som föreskrivs i direktivets artikel 44.

4.8   Artiklarna 49 und 50 – Överväganden om ansvarsfördelningen

| 4.8.1 | EESK anser att det krävs en rimlig ansvarsfördelning mellan den som tillhandahåller och den som utnyttjar betaltjänsterna. Det är först då som en konsument använder betaltjänsten, och det är först då som ett företag kan tillhandahålla tjänsten till ett rimligt pris. |
| --- | --- |

4.8.1

EESK anser att det krävs en rimlig ansvarsfördelning mellan den som tillhandahåller och den som utnyttjar betaltjänsterna. Det är först då som en konsument använder betaltjänsten, och det är först då som ett företag kan tillhandahålla tjänsten till ett rimligt pris.

| 4.8.2 | Det strikta ansvar för oauktoriserade betalningar som föreslås i artikel 49 för den som tillhandahåller betaltjänsten kan vara rimligt om användaren hanterat verifikations-instrumentet med omsorg och enligt avtal. |
| --- | --- |

4.8.2

Det strikta ansvar för oauktoriserade betalningar som föreslås i artikel 49 för den som tillhandahåller betaltjänsten kan vara rimligt om användaren hanterat verifikations-instrumentet med omsorg och enligt avtal.

| 4.8.3 | Den begränsning av användarens ansvar till 150 euro som föreskrivs i artikel 50 är skälig, enligt EESK:s uppfattning, om han eller hon trots normal omsorg inte upptäckt förlusten av verifikationsinstrumentet men sedan anmäler den utan dröjsmål. Om användaren inte gör omedelbar anmälan trots att artikel 46 fastställer att det är en skyldighet, och om tillhandahållaren av betaltjänsten därför inte har möjlighet att förebygga eller begränsa en skada, bör användarens ansvar inte gå ut över de användare som agerar ansvarsfullt. |
| --- | --- |

4.8.3

Den begränsning av användarens ansvar till 150 euro som föreskrivs i artikel 50 är skälig, enligt EESK:s uppfattning, om han eller hon trots normal omsorg inte upptäckt förlusten av verifikationsinstrumentet men sedan anmäler den utan dröjsmål. Om användaren inte gör omedelbar anmälan trots att artikel 46 fastställer att det är en skyldighet, och om tillhandahållaren av betaltjänsten därför inte har möjlighet att förebygga eller begränsa en skada, bör användarens ansvar inte gå ut över de användare som agerar ansvarsfullt.

4.9   Artikel 53 – Entydig angivelse av tidsfristen för återbetalning

| 4.9.1 | Att hävda ett återbetalningsanspråk inom ramen för det europeiska debiteringsförfarandet är ett väsentligt element i detta betalningsförfarande. Här är det avgörande att tidsgränsen blir entydigt fastställd för att hävda ett återbetalningsanspråk för auktoriserade betalningar riktat till alla som är inblandade i betalningskedjan. Detta är inte givet genom den koppling mellan tidsfristens början och betalarens avisering som fastställs i första meningen i artikel 53.1. Varken betalningsmottagaren eller dennes tillhandahållare av betaltjänster känner till vid vilken tidpunkt betalarens tillhandahållare faktiskt har informerat betalaren om transaktionen på kontot. |
| --- | --- |

4.9.1

Att hävda ett återbetalningsanspråk inom ramen för det europeiska debiteringsförfarandet är ett väsentligt element i detta betalningsförfarande. Här är det avgörande att tidsgränsen blir entydigt fastställd för att hävda ett återbetalningsanspråk för auktoriserade betalningar riktat till alla som är inblandade i betalningskedjan. Detta är inte givet genom den koppling mellan tidsfristens början och betalarens avisering som fastställs i första meningen i artikel 53.1. Varken betalningsmottagaren eller dennes tillhandahållare av betaltjänster känner till vid vilken tidpunkt betalarens tillhandahållare faktiskt har informerat betalaren om transaktionen på kontot.

| 4.9.2 | Anledningen är att kontoutdragsinformation i praktiken ställs till förfogande med mycket skiftande frekvens. I vissa fall tillhandahålls kontoutdrag bara kvartalsvis, i andra fall efter en vecka eller till och med dagligen. Det är betingat av användarnas preferenser och kostnaderna. Beroende på frekvensen kan således tidsfristen för återbetalning bli ”3 månader plus 4 veckor”, ”1 vecka plus 4 veckor” eller till och med ”1 dag plus 4 veckor” i dessa exempel. Tidsgränsen för betalningen kan knappast bestämmas på detta sätt. Det medför ett nästan olösligt problem för det europeiska debiteringsförfarande som håller på att förberedas, och det skulle på allvar äventyra införandet av detta förfarande. |
| --- | --- |

4.9.2

Anledningen är att kontoutdragsinformation i praktiken ställs till förfogande med mycket skiftande frekvens. I vissa fall tillhandahålls kontoutdrag bara kvartalsvis, i andra fall efter en vecka eller till och med dagligen. Det är betingat av användarnas preferenser och kostnaderna. Beroende på frekvensen kan således tidsfristen för återbetalning bli ”3 månader plus 4 veckor”, ”1 vecka plus 4 veckor” eller till och med ”1 dag plus 4 veckor” i dessa exempel. Tidsgränsen för betalningen kan knappast bestämmas på detta sätt. Det medför ett nästan olösligt problem för det europeiska debiteringsförfarande som håller på att förberedas, och det skulle på allvar äventyra införandet av detta förfarande.

| 4.9.3 | EESK föreslår därför att – i enlighet med artikel 53.1 – en fyraveckorsfrist börjar löpa när kunden blir informerad, men i alla händelser avslutas 8 veckor efter det att betalarens konto debiterats. |
| --- | --- |

4.9.3

EESK föreslår därför att – i enlighet med artikel 53.1 – en fyraveckorsfrist börjar löpa när kunden blir informerad, men i alla händelser avslutas 8 veckor efter det att betalarens konto debiterats.

4.10   Artiklarna 60, 61 och 67 – Tydlig gränsdragning mellan ansvarsområdena för de tillhandahållare av betaltjänster som berörs av transaktionen

| 4.10.1 | I artiklarna 60, 61 och 67 kopplar man fullgörandet av betalningen till att betalningsmottagarens konto krediteras. Det strider mot den europeiska rätt avseende överföringar som gällt hittills, tydligen utan anledning. Det avtalsmässiga ansvarsområdet för betalarens respektive betalningsmottagarens tillhandahållare av betaltjänster blandas ihop. Betalarens betaltjänstföretag skulle enligt detta resonemang åläggas något som bara faller på betalningsmottagarens betaltjänstföretags ansvar och som betalarens tillhandahållare av betaltjänster inte kan kontrollera. |
| --- | --- |

4.10.1

I artiklarna 60, 61 och 67 kopplar man fullgörandet av betalningen till att betalningsmottagarens konto krediteras. Det strider mot den europeiska rätt avseende överföringar som gällt hittills, tydligen utan anledning. Det avtalsmässiga ansvarsområdet för betalarens respektive betalningsmottagarens tillhandahållare av betaltjänster blandas ihop. Betalarens betaltjänstföretag skulle enligt detta resonemang åläggas något som bara faller på betalningsmottagarens betaltjänstföretags ansvar och som betalarens tillhandahållare av betaltjänster inte kan kontrollera.

| 4.10.2 | EESK föreslår därför att man behåller den rättsprincip för betalningsöverföringar som hittills varit enhetligt tillämplig i alla EU-medlemsstater på basis av det europeiska direktivet om överföringar. Enligt detta är det betalarens tillhandahållare av betaltjänster som ansvarar för etappen fram till betalningsmottagarens betaltjänstföretag. Betalningsmottagarens betal-tjänstföretag ansvarar för etappen fram till krediteringen av betalningsmottagarens konto. |
| --- | --- |

4.10.2

EESK föreslår därför att man behåller den rättsprincip för betalningsöverföringar som hittills varit enhetligt tillämplig i alla EU-medlemsstater på basis av det europeiska direktivet om överföringar. Enligt detta är det betalarens tillhandahållare av betaltjänster som ansvarar för etappen fram till betalningsmottagarens betaltjänstföretag. Betalningsmottagarens betal-tjänstföretag ansvarar för etappen fram till krediteringen av betalningsmottagarens konto.

4.11   Artiklarna 60, 61 och 67 – Realistiska tidsgränser för utförandet

| 4.11.1 | Det är väsentligt att tidsfristerna för genomförande av transaktionen fastställs så att de ger bästa möjliga resultat i dagsläget, men samtidigt inte medför oproportionerligt höga kostnader för det tekniska genomförandet. Det skulle leda till dyrare betalningar. |
| --- | --- |

4.11.1

Det är väsentligt att tidsfristerna för genomförande av transaktionen fastställs så att de ger bästa möjliga resultat i dagsläget, men samtidigt inte medför oproportionerligt höga kostnader för det tekniska genomförandet. Det skulle leda till dyrare betalningar.

| 4.11.2 | De tidsgränser som anges i artiklarna 60 och 61 på en bankdag (accepttidpunkten plus 1 bankdag) är måhända för ambitiösa i dagens läge. Enligt det europeiska direktivet om överföringar är normaltiden för gränsöverskridande betalningar 6 bankdagar (accepttidpunkten plus 5 bankdagar plus 1 dags krediteringsfrist = 5 dagars frist för betalarens tillhandahållare av betaltjänster för kreditering hos betalningsmottagarens betaltjänstföretag plus 1 dags frist för betaltjänstföretagets kreditering av betalningsmottagaren), men det går att göra avsteg från denna regel. En lång rad regionala och mindre tillhandahållare av betaltjänster hävdar att de inte kan klara detta. Den planerade (maximala) tidsfrist för genomförandet (1 dag för betalarens tillhandahållare för att kreditera betalningsmottagaren) skulle vara en sjättedel av den tid som tillåtits hittills. Enligt betaltjänstföretagens utsago skulle också det tekniska genomförandet vara förknippat med oproportionerligt höga kostnader och oundvikligen medföra prisökningar på betalningar. Den europeiska kreditmarknaden har gjort ett frivilligt åtagande (”Credeurokonventionen”) avseende betalningar i euro: Transaktionstiden fastställs till maximalt tre bankdagar, och tiden för betalningar i andra europeiska valutor sätts till normalt tre bankdagar. |
| --- | --- |

4.11.2

De tidsgränser som anges i artiklarna 60 och 61 på en bankdag (accepttidpunkten plus 1 bankdag) är måhända för ambitiösa i dagens läge. Enligt det europeiska direktivet om överföringar är normaltiden för gränsöverskridande betalningar 6 bankdagar (accepttidpunkten plus 5 bankdagar plus 1 dags krediteringsfrist = 5 dagars frist för betalarens tillhandahållare av betaltjänster för kreditering hos betalningsmottagarens betaltjänstföretag plus 1 dags frist för betaltjänstföretagets kreditering av betalningsmottagaren), men det går att göra avsteg från denna regel. En lång rad regionala och mindre tillhandahållare av betaltjänster hävdar att de inte kan klara detta. Den planerade (maximala) tidsfrist för genomförandet (1 dag för betalarens tillhandahållare för att kreditera betalningsmottagaren) skulle vara en sjättedel av den tid som tillåtits hittills. Enligt betaltjänstföretagens utsago skulle också det tekniska genomförandet vara förknippat med oproportionerligt höga kostnader och oundvikligen medföra prisökningar på betalningar. Den europeiska kreditmarknaden har gjort ett frivilligt åtagande (”Credeurokonventionen”) avseende betalningar i euro: Transaktionstiden fastställs till maximalt tre bankdagar, och tiden för betalningar i andra europeiska valutor sätts till normalt tre bankdagar.

| 4.11.3 | EESK rekommenderar att man utgår från en tid på 3 dagar, med en skälig övergångstid i händelse av konkurrensnackdelar för regionala och mindre tillhandahållare av betaltjänster. Bemyndigande av kortare maximitid för genomförandet för inhemska betalningar skall emellertid inte påverkas (artikel 64). |
| --- | --- |

4.11.3

EESK rekommenderar att man utgår från en tid på 3 dagar, med en skälig övergångstid i händelse av konkurrensnackdelar för regionala och mindre tillhandahållare av betaltjänster. Bemyndigande av kortare maximitid för genomförandet för inhemska betalningar skall emellertid inte påverkas (artikel 64).

Bryssel den 13 september 2006

Ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/56 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/56

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Rom I)”

KOM(2005) 650 slutlig – 2005/0261 (COD)

(2006/C 318/10)

Den 24 februari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 26 juli 2006. Föredragande var Jörg Frank von Fürstenwerth.

Vid den 429:e plenarsessionen den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 191 röster för, 1 röst emot och 5 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning av slutsatserna samt rekommendation

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag om att reglera lagvalsreglerna för avtalsförpliktelser i en europeisk förordning. Detta innebär en konsekvent vidareutveckling av de europeiska lagvalsreglerna och att en lucka täpps till i det nuvarande systemet inom gemenskapsrätten. Förordningen är en förutsättning för och främjar utvecklingen av ett europeiskt rättsområde, eftersom det krävs en modernisering av Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser från 1980, den konvention i vilken dessa frågor för närvarande regleras (1). Eftersom konventionen är ett multilateralt avtal är resultatet av en sådan modernisering osäkert och kan, om det över huvud taget är möjligt, endast uppnås genom tidsödande förhandlingar. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar kommissionens förslag om att reglera lagvalsreglerna för avtalsförpliktelser i en europeisk förordning. Detta innebär en konsekvent vidareutveckling av de europeiska lagvalsreglerna och att en lucka täpps till i det nuvarande systemet inom gemenskapsrätten. Förordningen är en förutsättning för och främjar utvecklingen av ett europeiskt rättsområde, eftersom det krävs en modernisering av Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser från 1980, den konvention i vilken dessa frågor för närvarande regleras (1). Eftersom konventionen är ett multilateralt avtal är resultatet av en sådan modernisering osäkert och kan, om det över huvud taget är möjligt, endast uppnås genom tidsödande förhandlingar.

| 1.2 | Kommittén är positiv till kommissionens arbete och uppmanar den samtidigt att snarast möjligt slutföra det, med beaktande av de förslag som redovisas nedan, så att förordningen kan träda i kraft. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén är positiv till kommissionens arbete och uppmanar den samtidigt att snarast möjligt slutföra det, med beaktande av de förslag som redovisas nedan, så att förordningen kan träda i kraft.

| 1.3 | Kommittén stöder kommissionens strävan att genom fullständig harmonisering åtgärda den nuvarande bristen på bestämmelser, som bottnar i att det inte finns någon europeisk rättsakt för medlemsstaterna på området lagvalsregler i fråga om avtalsförpliktelser. Detta kommer avsevärt att underlätta arbetet för dem som skall tillämpa lagen. Dessa kan i fortsättningen utgå från enhetliga normer, som är identiska eftersom förordningen omedelbart gäller i samtliga medlemsstater. Förordningen är ett nödvändigt komplement till den Rom II-förordning som föreslagits (2) och som redan befinner sig långt framme i lagstiftningsförfarandet. Dessa leder tillsammans till att EU för första gången kommer att förfoga över ett (i hög grad) slutet system för lagvalsregler i fråga om avtalsförpliktelser. |
| --- | --- |

1.3

Kommittén stöder kommissionens strävan att genom fullständig harmonisering åtgärda den nuvarande bristen på bestämmelser, som bottnar i att det inte finns någon europeisk rättsakt för medlemsstaterna på området lagvalsregler i fråga om avtalsförpliktelser. Detta kommer avsevärt att underlätta arbetet för dem som skall tillämpa lagen. Dessa kan i fortsättningen utgå från enhetliga normer, som är identiska eftersom förordningen omedelbart gäller i samtliga medlemsstater. Förordningen är ett nödvändigt komplement till den Rom II-förordning som föreslagits (2) och som redan befinner sig långt framme i lagstiftningsförfarandet. Dessa leder tillsammans till att EU för första gången kommer att förfoga över ett (i hög grad) slutet system för lagvalsregler i fråga om avtalsförpliktelser.

| 1.4 | Kommittén föreslår att EU:s lagstiftande organ beaktar följande ändringsförslag:






  — | Artikel 3.1 tredje stycket bör omvandlas till en tolkningsregel. |
| --- | --- | --- |

1.4

Kommittén föreslår att EU:s lagstiftande organ beaktar följande ändringsförslag:

—

Artikel 3.1 tredje stycket bör omvandlas till en tolkningsregel.

| — | Artikel 3.3 bör kompletteras på ett sådant sätt att lagval i efterhand vid konsumentavtal endast kan ske efter det att en tvist uppstått. |
| --- | --- |

—

Artikel 3.3 bör kompletteras på ett sådant sätt att lagval i efterhand vid konsumentavtal endast kan ske efter det att en tvist uppstått.

| — | Man bör undersöka om det i särskilda undantagsfall kan vara meningsfullt med en mindre stel lagvalsregel än den i artikel 4.1. |
| --- | --- |

—

Man bör undersöka om det i särskilda undantagsfall kan vara meningsfullt med en mindre stel lagvalsregel än den i artikel 4.1.

| — | Man bör undersöka huruvida och under vilka förutsättningar man inom ramen för artikel 5 skulle kunna tillåta fritt lagval också i de fall där näringsidkaren börjat bedriva verksamhet i konsumentens land eller riktat sin verksamhet till detta. |
| --- | --- |

—

Man bör undersöka huruvida och under vilka förutsättningar man inom ramen för artikel 5 skulle kunna tillåta fritt lagval också i de fall där näringsidkaren börjat bedriva verksamhet i konsumentens land eller riktat sin verksamhet till detta.

| — | Artikel 22 c bör strykas. |
| --- | --- |

—

Artikel 22 c bör strykas.

Arbetet med förordningen bör slutföras så snabbt som möjligt så att den kan träda i kraft.

| 1.5 | Det är med tillfredsställelse som kommittén noterar att Irland frivilligt vill ansluta sig till förordningen. Den beklagar dock att den inte kommer att gälla i Storbritannien och Danmark, eftersom detta gör att harmoniseringseffekterna blir mindre än vad som hade kunnat vara fallet. Kommittén uppmanar kommissionen att göra allt som står i dess makt för att förordningen skall börja gälla och antas i båda dessa länder. |
| --- | --- |

1.5

Det är med tillfredsställelse som kommittén noterar att Irland frivilligt vill ansluta sig till förordningen. Den beklagar dock att den inte kommer att gälla i Storbritannien och Danmark, eftersom detta gör att harmoniseringseffekterna blir mindre än vad som hade kunnat vara fallet. Kommittén uppmanar kommissionen att göra allt som står i dess makt för att förordningen skall börja gälla och antas i båda dessa länder.

2.   Allmänna synpunkter

2.1   Motivering

| 2.1.1 | Med förordningen skapar kommissionen enhetliga lagvalsregler i fråga om avtalsförpliktelser i EU. Sådana lagvalsregler har visserligen funnits sedan 1980, då majoriteten av de västeuropeiska staterna beslöt sig för att ingå Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser. Därefter har andra stater anslutit sig. Denna form, ett multilateralt avtal, valdes eftersom EG-fördraget på den tiden inte innehöll någon rättslig grund som medgav en sådan rättsakt från EG:s sida. Efter att ha tillämpat Romkonventionen i över ett kvarts sekel har man insett att denna var ett riktigt framsteg och att de svar som man kom fram till då i stora drag gäller även i dag. Man bör dock omarbeta och modernisera konventionen för att ta bort de svaga punkter som konstaterats. Eftersom Romkonventionen är ett multilateralt avtal kunde detta endast ske genom utdragna omförhandlingar med osäkert resultat. Detta behövs dock inte längre, eftersom EG-fördraget i dag innehåller en rättslig grund som medger en sådan rättsakt från EG:s sida (artiklarna 61 c och 65 b i EG-fördraget). Bestämmelserna bör i framtiden vara identiska i alla EU:s medlemsstater, så att tillämpningen underlättas. Detta innebär att en förordning är det enda rättsinstrument som kan komma i fråga. |
| --- | --- |

2.1.1

Med förordningen skapar kommissionen enhetliga lagvalsregler i fråga om avtalsförpliktelser i EU. Sådana lagvalsregler har visserligen funnits sedan 1980, då majoriteten av de västeuropeiska staterna beslöt sig för att ingå Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser. Därefter har andra stater anslutit sig. Denna form, ett multilateralt avtal, valdes eftersom EG-fördraget på den tiden inte innehöll någon rättslig grund som medgav en sådan rättsakt från EG:s sida. Efter att ha tillämpat Romkonventionen i över ett kvarts sekel har man insett att denna var ett riktigt framsteg och att de svar som man kom fram till då i stora drag gäller även i dag. Man bör dock omarbeta och modernisera konventionen för att ta bort de svaga punkter som konstaterats. Eftersom Romkonventionen är ett multilateralt avtal kunde detta endast ske genom utdragna omförhandlingar med osäkert resultat. Detta behövs dock inte längre, eftersom EG-fördraget i dag innehåller en rättslig grund som medger en sådan rättsakt från EG:s sida (artiklarna 61 c och 65 b i EG-fördraget). Bestämmelserna bör i framtiden vara identiska i alla EU:s medlemsstater, så att tillämpningen underlättas. Detta innebär att en förordning är det enda rättsinstrument som kan komma i fråga.

| 2.1.2 | Kommissionen genomförde 2004 en offentlig utfrågning på grundval av en grönbok från 2003 (3). I samband med detta uttalade sig en bred majoritet för att en sådan förordning skulle antas. EESK (4) och Europaparlamentet (5) uttalade sig också för att Romkonventionen skulle omvandlas till en europeisk förordning och moderniseras. |
| --- | --- |

2.1.2

Kommissionen genomförde 2004 en offentlig utfrågning på grundval av en grönbok från 2003 (3). I samband med detta uttalade sig en bred majoritet för att en sådan förordning skulle antas. EESK (4) och Europaparlamentet (5) uttalade sig också för att Romkonventionen skulle omvandlas till en europeisk förordning och moderniseras.

2.2   Rättspolitisk bakgrund

| 2.2.1 | Förordningen bör ses mot bakgrund av kommissionens verksamhet inom civil- och civilprocessrätten för att skapa ett enhetligt europeiskt rättsområde och förbättra enskildas möjlighet att hävda sina rättsliga anspråk. Kommittén har vid flera tillfällen tagit ställning till en rad förslag från kommissionens sida (6). |
| --- | --- |

2.2.1

Förordningen bör ses mot bakgrund av kommissionens verksamhet inom civil- och civilprocessrätten för att skapa ett enhetligt europeiskt rättsområde och förbättra enskildas möjlighet att hävda sina rättsliga anspråk. Kommittén har vid flera tillfällen tagit ställning till en rad förslag från kommissionens sida (6).

| 2.2.2 | Det finns ett särskilt samband med kommissionens arbete på området materiella lagvalsregler, nämligen Rom II-förordningen som kommissionen föreslagit. Denna kompletterar och är en naturlig fortsättning på Rom I-förordningen. |
| --- | --- |

2.2.2

Det finns ett särskilt samband med kommissionens arbete på området materiella lagvalsregler, nämligen Rom II-förordningen som kommissionen föreslagit. Denna kompletterar och är en naturlig fortsättning på Rom I-förordningen.

2.3   Rättslig grund/proportionalitet/subsidiaritet/rättslig form

| 2.3.1 | Förordningen syftar till att harmonisera lagvalsreglerna i fråga om avtalsförpliktelser. Den rättsliga grunden för harmoniseringen av lagvalsreglerna står att finna i artikel 61 c tillsammans med artikel 65 b i EG-fördraget. Kommissionen är behörig att införa dessa bestämmelser, om det behövs för att den inre marknaden skall fungera väl. Kommittén anser att så är fallet, eftersom en harmonisering av dessa lagvalsregler bidrar både till att man kan garantera att de ekonomiska aktörerna inom gemenskapen behandlas lika vid gränsöverskridande fall, till att öka rättssäkerheten och till att förenkla rättsliga prövningar – vilket stimulerar viljan att utöva gränsöverskridande verksamhet. Det underlättar det ömsesidiga erkännandet av rättsakter, eftersom medborgare i andra medlemsstater omedelbart kan sätta sig in i dessa lagars riktighet. |
| --- | --- |

2.3.1

Förordningen syftar till att harmonisera lagvalsreglerna i fråga om avtalsförpliktelser. Den rättsliga grunden för harmoniseringen av lagvalsreglerna står att finna i artikel 61 c tillsammans med artikel 65 b i EG-fördraget. Kommissionen är behörig att införa dessa bestämmelser, om det behövs för att den inre marknaden skall fungera väl. Kommittén anser att så är fallet, eftersom en harmonisering av dessa lagvalsregler bidrar både till att man kan garantera att de ekonomiska aktörerna inom gemenskapen behandlas lika vid gränsöverskridande fall, till att öka rättssäkerheten och till att förenkla rättsliga prövningar – vilket stimulerar viljan att utöva gränsöverskridande verksamhet. Det underlättar det ömsesidiga erkännandet av rättsakter, eftersom medborgare i andra medlemsstater omedelbart kan sätta sig in i dessa lagars riktighet.

| 2.3.2 | Dessa mål kan inte uppnås genom att medlemsstaterna vidtar nationella åtgärder. De förutsätter ett ingripande från EU:s sida. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (artikel 5 EG-fördraget) är uppfyllda. |
| --- | --- |

2.3.2

Dessa mål kan inte uppnås genom att medlemsstaterna vidtar nationella åtgärder. De förutsätter ett ingripande från EU:s sida. Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (artikel 5 EG-fördraget) är uppfyllda.

| 2.4 | Kommissionen gör rätt i att välja förordningen som form, eftersom en förordning till skillnad från ett direktiv inte ger medlemsstaterna något spelrum i samband med genomförandet. Ett sådant spelrum skulle leda till osäkerhet angående det rättsliga läget, och detta bör undvikas. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen gör rätt i att välja förordningen som form, eftersom en förordning till skillnad från ett direktiv inte ger medlemsstaterna något spelrum i samband med genomförandet. Ett sådant spelrum skulle leda till osäkerhet angående det rättsliga läget, och detta bör undvikas.

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Materiellt tillämpningsområde, tillämpning av lagen i en icke-medlemsstat (artiklarna 1 och 2)

| 3.1.1 | Förordningen är tänkt att reglera lagvalsreglerna i fråga om avtalsförpliktelser på civil- och handelsrättens område (artikel 1.1). Lagstiftaren kan såtillvida använda den gängse terminologin i förordningen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (artikel 1), som också används i den föreslagna Rom II-förordningen, eftersom denna är klart definierad. Det är självklart att förordningen inte skall tillämpas på skatte-, tull- och förvaltningsrättsliga frågor. Det skadar inte att nämna detta faktum även om det inte behövs. |
| --- | --- |

3.1.1

Förordningen är tänkt att reglera lagvalsreglerna i fråga om avtalsförpliktelser på civil- och handelsrättens område (artikel 1.1). Lagstiftaren kan såtillvida använda den gängse terminologin i förordningen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (artikel 1), som också används i den föreslagna Rom II-förordningen, eftersom denna är klart definierad. Det är självklart att förordningen inte skall tillämpas på skatte-, tull- och förvaltningsrättsliga frågor. Det skadar inte att nämna detta faktum även om det inte behövs.

| 3.1.2 | Tanken med förordningen är inte att reglera alla civilrättsliga lagvalsregler och inte heller, i den mån den skulle kunna användas i det enskilda fallet, att avgöra ett fall rörande avtalsförpliktelser. Lagstiftaren bör inte sikta alltför högt, eftersom det skulle kunna riskera projektets genomförbarhet. Detta är orsaken till att frågor rörande fysiska personers rättsliga status, rättskapacitet eller rättshandlingsförmåga är undantagna från tillämpningsområdet (artikel 1.2 a). Inom lagvalsrätten brukar dessa frågor traditionellt nämligen regleras i egna instrument (hittills nästan bara multilaterala avtal (7)) på grund av sina samhällspolitiska konsekvenser. Undantaget för förpliktelser som har sin grund i familjeförhållanden, underhållsskyldighet samt förmögenhetsförhållanden, äktenskap, arv och testamente (artikel 1.2 b och 1.2 c) är motiverat av liknande skäl och dessa frågor bör därför regleras i separata rättsliga instrument. |
| --- | --- |

3.1.2

Tanken med förordningen är inte att reglera alla civilrättsliga lagvalsregler och inte heller, i den mån den skulle kunna användas i det enskilda fallet, att avgöra ett fall rörande avtalsförpliktelser. Lagstiftaren bör inte sikta alltför högt, eftersom det skulle kunna riskera projektets genomförbarhet. Detta är orsaken till att frågor rörande fysiska personers rättsliga status, rättskapacitet eller rättshandlingsförmåga är undantagna från tillämpningsområdet (artikel 1.2 a). Inom lagvalsrätten brukar dessa frågor traditionellt nämligen regleras i egna instrument (hittills nästan bara multilaterala avtal (7)) på grund av sina samhällspolitiska konsekvenser. Undantaget för förpliktelser som har sin grund i familjeförhållanden, underhållsskyldighet samt förmögenhetsförhållanden, äktenskap, arv och testamente (artikel 1.2 b och 1.2 c) är motiverat av liknande skäl och dessa frågor bör därför regleras i separata rättsliga instrument.

| 3.1.3 | Undantagen för ärenden som rör växlar, checkar och värdepapper (artikel 1.2 d) beror på att de regleras mera fullständigt i särskilda avtal (8), som även gäller utanför gemenskapen och som inte bör riskera att ifrågasättas. |
| --- | --- |

3.1.3

Undantagen för ärenden som rör växlar, checkar och värdepapper (artikel 1.2 d) beror på att de regleras mera fullständigt i särskilda avtal (8), som även gäller utanför gemenskapen och som inte bör riskera att ifrågasättas.

| 3.1.4 | Undantaget för skiljedomsavtal och avtal om val av domstol (artikel 1.2 e) beror på att dessa frågor hänger samman med den internationella civilprocessrätten och kan regleras på ett bättre sätt i detta sammanhang och delvis också på att de regleras i avtal som även gäller utanför gemenskapen. Samma sak gäller för bevisfrågor och processuella frågor (artikel 1.2 h). |
| --- | --- |

3.1.4

Undantaget för skiljedomsavtal och avtal om val av domstol (artikel 1.2 e) beror på att dessa frågor hänger samman med den internationella civilprocessrätten och kan regleras på ett bättre sätt i detta sammanhang och delvis också på att de regleras i avtal som även gäller utanför gemenskapen. Samma sak gäller för bevisfrågor och processuella frågor (artikel 1.2 h).

| 3.1.5 | Undantaget för föreningar, bolag och juridiska personer i artikel 1.2 f är oundvikligt, eftersom dessa frågor hänger så tätt samman med bolagsrätten att de faller under detta område. Trusten är en särskild konstruktion i den angloamerikanska lagstiftningen. Den har redan undantagits från tillämpningsområdet för Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (artikel 1.2 g). Förordningen följer mycket riktigt detta resonemang (artikel 1.2 g). |
| --- | --- |

3.1.5

Undantaget för föreningar, bolag och juridiska personer i artikel 1.2 f är oundvikligt, eftersom dessa frågor hänger så tätt samman med bolagsrätten att de faller under detta område. Trusten är en särskild konstruktion i den angloamerikanska lagstiftningen. Den har redan undantagits från tillämpningsområdet för Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (artikel 1.2 g). Förordningen följer mycket riktigt detta resonemang (artikel 1.2 g).

| 3.1.6 | Undantaget för förpliktelser som har sin grund i ett förhållande före eller i samband med ingående av avtal (artikel 1.2 i) har att göra med skadestånd. De hör systematiskt till den föreslagna Rom II-förordningen och är därför med rätta undantagna. |
| --- | --- |

3.1.6

Undantaget för förpliktelser som har sin grund i ett förhållande före eller i samband med ingående av avtal (artikel 1.2 i) har att göra med skadestånd. De hör systematiskt till den föreslagna Rom II-förordningen och är därför med rätta undantagna.

| 3.1.7 | Det är med tillfredsställelse som kommittén noterar att Irland frivilligt vill ansluta sig till förordningen. Kommittén beklagar att Storbritannien inte kunnat beslutat sig för att ta detta steg. I Danmark kommer förordningen inte att gälla (artikel 1.3) så länge Danmark och gemenskapen inte ingår avtal om detta eller Danmark inte frivilligt inför förordningens bestämmelser i sin nationella lagstiftning. Kommittén uppmanar kommissionen att göra allt som står i dess makt för att förordningen skall börja gälla och antas i båda dessa länder. Syftet med förordningen, att skapa enhetliga lagvalsregler för hela EU, motverkas av att enskilda medlemsstater håller sig undan. Det vore beklagligt om man gentemot dessa var tvungen att använda sig av Romkonventionen, eftersom det kommer att finnas skillnader mellan innehållet i denna och i Rom I-förordningen. Beroende på var ett ärende behandlas i domstol – och detta kan trots förordningen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, konventionen om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område och Luganokonventionen till viss grad bero på slumpen – kan detta leda till att samma ärende avgörs på olika sätt. Detta är något som vore svårt att acceptera i gemenskapen. |
| --- | --- |

3.1.7

Det är med tillfredsställelse som kommittén noterar att Irland frivilligt vill ansluta sig till förordningen. Kommittén beklagar att Storbritannien inte kunnat beslutat sig för att ta detta steg. I Danmark kommer förordningen inte att gälla (artikel 1.3) så länge Danmark och gemenskapen inte ingår avtal om detta eller Danmark inte frivilligt inför förordningens bestämmelser i sin nationella lagstiftning. Kommittén uppmanar kommissionen att göra allt som står i dess makt för att förordningen skall börja gälla och antas i båda dessa länder. Syftet med förordningen, att skapa enhetliga lagvalsregler för hela EU, motverkas av att enskilda medlemsstater håller sig undan. Det vore beklagligt om man gentemot dessa var tvungen att använda sig av Romkonventionen, eftersom det kommer att finnas skillnader mellan innehållet i denna och i Rom I-förordningen. Beroende på var ett ärende behandlas i domstol – och detta kan trots förordningen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, konventionen om domstols behörighet och om verkställighet av domar på privaträttens område och Luganokonventionen till viss grad bero på slumpen – kan detta leda till att samma ärende avgörs på olika sätt. Detta är något som vore svårt att acceptera i gemenskapen.

| 3.1.8 | I förordningen åberopas tillämplig lag utan hänsyn till om det handlar om lagen i en medlemsstat eller i tredje land (artikel 2). Detta ligger i linje med vedertagna lagvalsrättsliga normer, enligt vilka diskriminering av andra rättsordningar inte får ske. Kommittén välkomnar detta. Om en sakfråga enligt anknytningsreglerna skall lösas enligt en rättsordning spelar det ingen roll om det handlar om en rättsordning inom eller utom gemenskapen. |
| --- | --- |

3.1.8

I förordningen åberopas tillämplig lag utan hänsyn till om det handlar om lagen i en medlemsstat eller i tredje land (artikel 2). Detta ligger i linje med vedertagna lagvalsrättsliga normer, enligt vilka diskriminering av andra rättsordningar inte får ske. Kommittén välkomnar detta. Om en sakfråga enligt anknytningsreglerna skall lösas enligt en rättsordning spelar det ingen roll om det handlar om en rättsordning inom eller utom gemenskapen.

3.2   Allmänna anknytningsregler (art. 3 och 4)

| 3.2.1 | I artikel 3.1 fastställer man principen att den lag som parterna har valt skall tillämpas. Kommittén välkomnar denna regel. Den tar hänsyn till den avtalsfrihet som dominerar inom avtalsrätten och ligger i linje med internationellt erkända privaträttsliga normer. Bestämmelsen motsvarar till stor del regeln i art. 3.1 i Konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Romkonventionen), som visat sig vara ändamålsenlig. Kommittén välkomnar detta. Det finns emellertid en risk att domstolarna skulle kunna börja efterforska en hypotetisk partsavsikt i den praktiska tillämpningen av normen, utan att ha tillräckliga hållpunkter. Denna eventualitet bör elimineras. Det är lämpligt att klargöra saken under skäl nr 7. Under artikel 3.3 går man så långt i betoningen av den fria lagvalsrätten att avtalsparterna när som helst kan välja en ny lag. Det är visserligen positivt, men här finns en tänkbar risk med avseende på skyddet av konsumenterna, som eventuellt inte helt kan överskåda vidden av ett sådant förfarande. Kommittén rekommenderar att ett sådant efterhandsval av tillämplig lag skall vara tillåtet i konsumentavtal först efter det att en konflikt har uppstått (parallellt med reglerna för avtal om val av domstol i art. 17.1 i rådets förordning). Konsumenten är då förvarnad och kommer att agera med större försiktighet. |
| --- | --- |

3.2.1

I artikel 3.1 fastställer man principen att den lag som parterna har valt skall tillämpas. Kommittén välkomnar denna regel. Den tar hänsyn till den avtalsfrihet som dominerar inom avtalsrätten och ligger i linje med internationellt erkända privaträttsliga normer. Bestämmelsen motsvarar till stor del regeln i art. 3.1 i Konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser (Romkonventionen), som visat sig vara ändamålsenlig. Kommittén välkomnar detta. Det finns emellertid en risk att domstolarna skulle kunna börja efterforska en hypotetisk partsavsikt i den praktiska tillämpningen av normen, utan att ha tillräckliga hållpunkter. Denna eventualitet bör elimineras. Det är lämpligt att klargöra saken under skäl nr 7. Under artikel 3.3 går man så långt i betoningen av den fria lagvalsrätten att avtalsparterna när som helst kan välja en ny lag. Det är visserligen positivt, men här finns en tänkbar risk med avseende på skyddet av konsumenterna, som eventuellt inte helt kan överskåda vidden av ett sådant förfarande. Kommittén rekommenderar att ett sådant efterhandsval av tillämplig lag skall vara tillåtet i konsumentavtal först efter det att en konflikt har uppstått (parallellt med reglerna för avtal om val av domstol i art. 17.1 i rådets förordning). Konsumenten är då förvarnad och kommer att agera med större försiktighet.

| 3.2.2 | Enligt art. 3.1 görs antagandet (i den mån inget uttryckligt lagval angetts) på basis av parternas avtal om val av domstol att avsikten varit att lagen i den stat där domstolen är belägen skall tillämpas. Regeln ligger i linje med strävan efter överensstämmelse mellan forum och lag. En sådan överensstämmelse leder normalt till förenklad domstolsbehandling. Kommittén ifrågasätter emellertid om man inte gör våld på parternas fria vilja genom att formulera regeln så strikt. Det vore mer adekvat att mildra den och bara formulera den som tolkningshjälp i anslutning till den andra meningen, till exempel enligt följande:

  ”I samband med detta skall hänsyn särskilt tas till parternas val av domstol.” |
| --- | --- |

3.2.2

Enligt art. 3.1 görs antagandet (i den mån inget uttryckligt lagval angetts) på basis av parternas avtal om val av domstol att avsikten varit att lagen i den stat där domstolen är belägen skall tillämpas. Regeln ligger i linje med strävan efter överensstämmelse mellan forum och lag. En sådan överensstämmelse leder normalt till förenklad domstolsbehandling. Kommittén ifrågasätter emellertid om man inte gör våld på parternas fria vilja genom att formulera regeln så strikt. Det vore mer adekvat att mildra den och bara formulera den som tolkningshjälp i anslutning till den andra meningen, till exempel enligt följande:

”I samband med detta skall hänsyn särskilt tas till parternas val av domstol.”

| 3.2.3 | Kommittén vill också gå närmare in på en aspekt som har oerhört stor betydelse för det europeiska rättsområdets framtid, nämligen Europeiska gemenskapens eventuella inrättande av ett s.k. frivilligt instrument eller en ”26th regime”. Instrumentet skall ses som civilrättslig ordning inom gemenskapen som kan väljas av parterna. Inrättandet diskuteras för närvarande, och den gemensamma referensram som är under arbete skulle kunna utgöra ett förstadium. I artikel 3.2 finns en öppningsklausul som ger parterna möjlighet att välja en sådan övernationell rättsordning. Det har hittills inte varit självklart inom internationell civilrätt, och kommittén ser mycket positivt på det. Avtalsparterna skulle då för första gången kunna utnyttja avtalsmodeller som till stor del är enhetliga över hela EU, och det skulle innebära ett stort framsteg i förverkligandet av inre marknaden (9). |
| --- | --- |

3.2.3

Kommittén vill också gå närmare in på en aspekt som har oerhört stor betydelse för det europeiska rättsområdets framtid, nämligen Europeiska gemenskapens eventuella inrättande av ett s.k. frivilligt instrument eller en ”26th regime”. Instrumentet skall ses som civilrättslig ordning inom gemenskapen som kan väljas av parterna. Inrättandet diskuteras för närvarande, och den gemensamma referensram som är under arbete skulle kunna utgöra ett förstadium. I artikel 3.2 finns en öppningsklausul som ger parterna möjlighet att välja en sådan övernationell rättsordning. Det har hittills inte varit självklart inom internationell civilrätt, och kommittén ser mycket positivt på det. Avtalsparterna skulle då för första gången kunna utnyttja avtalsmodeller som till stor del är enhetliga över hela EU, och det skulle innebära ett stort framsteg i förverkligandet av inre marknaden (9).

| 3.2.4 | I artikel 4.1 förtecknas anknytningsregler avseende en lång rad avtal. Innehållsmässigt kompletterar de bestämmelsen i art. 4.2, som övertagits från Romkonventionen. Enligt avtalsöverenskommelsen skulle dessa anknytningsfall fastställas först genom tillämpning av artikel 4.2 i konventionen. Man kan betrakta den regel som kommissionen nu föreslår som en vinst för rättssäkerheten, men den fås till priset av en stel och oflexibel bestämmelse som inte ens tillåter avvikelser om det skulle vara rimligt i det enskilda fallet. Kommittén befarar att effekten kan bli ett steg tillbaka i förhållande till Romkonventionen. Man kan tänka sig fall där den strikta anknytning som föreskrivs i förslagstexten inte leder fram till en adekvat lösning. Man skulle kunna tänka sig att domaren skulle kunna tillämpa en mer relevant lag i sådana undantagsfall för att hitta en mer tillfredsställande lösning. Det är givet att sådana avvikelser från huvudregeln aldrig får leda till godtycke i valet av tillämplig rätt. Förfarandet måste övervägas mycket noggrant och kompletteras med centrala motiveringar i en dom, för att uppfylla målet att rättssäkerheten skall gälla och att tillämplig rätt skall vara förutsägbar. Kommittén rekommenderar att man undersöker om inte en modifiering av reglerna skulle kunna vara lämplig med hänsyn till detta resonemang. |
| --- | --- |

3.2.4

I artikel 4.1 förtecknas anknytningsregler avseende en lång rad avtal. Innehållsmässigt kompletterar de bestämmelsen i art. 4.2, som övertagits från Romkonventionen. Enligt avtalsöverenskommelsen skulle dessa anknytningsfall fastställas först genom tillämpning av artikel 4.2 i konventionen. Man kan betrakta den regel som kommissionen nu föreslår som en vinst för rättssäkerheten, men den fås till priset av en stel och oflexibel bestämmelse som inte ens tillåter avvikelser om det skulle vara rimligt i det enskilda fallet. Kommittén befarar att effekten kan bli ett steg tillbaka i förhållande till Romkonventionen. Man kan tänka sig fall där den strikta anknytning som föreskrivs i förslagstexten inte leder fram till en adekvat lösning. Man skulle kunna tänka sig att domaren skulle kunna tillämpa en mer relevant lag i sådana undantagsfall för att hitta en mer tillfredsställande lösning. Det är givet att sådana avvikelser från huvudregeln aldrig får leda till godtycke i valet av tillämplig rätt. Förfarandet måste övervägas mycket noggrant och kompletteras med centrala motiveringar i en dom, för att uppfylla målet att rättssäkerheten skall gälla och att tillämplig rätt skall vara förutsägbar. Kommittén rekommenderar att man undersöker om inte en modifiering av reglerna skulle kunna vara lämplig med hänsyn till detta resonemang.

| 3.2.5 | Kommittén är införstådd med kommissionens avsikt med formuleringen av art. 4.1 (f). Vi noterar emellertid att det finns många industriella skyddsregler som kan överföras på annan grund än enligt lagen i det land där den som innehar rättigheterna har sin vanliga vistelseort. I artikel 4.1 fastställs inte att det är den vanliga vistelseorten vid den tidpunkt då rättsläget inträder som avgör tillämplig lag. Därför kan rättsinnehavaren byta status genom att senare byta vanlig vistelseort, och i sådana fall kan det uppstå problem med den rättsliga grunden för skyddsreglerna. Kommittén uppmanar kommissionen att gå in på detta problem och föreslå en adekvat lösning. |
| --- | --- |

3.2.5

Kommittén är införstådd med kommissionens avsikt med formuleringen av art. 4.1 (f). Vi noterar emellertid att det finns många industriella skyddsregler som kan överföras på annan grund än enligt lagen i det land där den som innehar rättigheterna har sin vanliga vistelseort. I artikel 4.1 fastställs inte att det är den vanliga vistelseorten vid den tidpunkt då rättsläget inträder som avgör tillämplig lag. Därför kan rättsinnehavaren byta status genom att senare byta vanlig vistelseort, och i sådana fall kan det uppstå problem med den rättsliga grunden för skyddsreglerna. Kommittén uppmanar kommissionen att gå in på detta problem och föreslå en adekvat lösning.

3.3   Särskilda anknytningsregler (art. 5–17)

| 3.3.1 | Artikel 5 är en grundläggande omarbetning av reglerna i Romkonventionen avseende konsumentavtal, som i många fall anses svårförståeliga och i behov av omarbetning. Kommittén menar att det är ett steg i rätt riktning från kommissionens sida. Därmed undviker man den komplicerade tillämpning av två olika rättsordningar på samma fall som föreskrivs i Romkonventionens artikel 5. Det rådet inget tvivel om att konsumenten som sluter avtal med en företagare även behöver ett skydd mot lagkollisioner. I princip åstadkoms detta skydd genom tillämpning av lagen i den stat där konsumenten har sin vanliga vistelseort (art. 5.1), eftersom det är den rättsordning som konsumenten (eventuellt) känner till, som är skriven på det språk som han eller hon behärskar, och som det är lättast att få professionell rådgivning om. I föreliggande text krävs det dessutom att näringsidkarens verksamhet varit inriktad på det land där konsumenten vanligen vistas, eller måste utföras där. Därmed tillmötesgår man (i nära anslutning till Romfördraget) näringsidkarens intressen. Denne vill i regel ingå avtal enligt inhemsk lag eftersom det är bekvämare om det tillåts i de återstående fallen. Kommittén ifrågasätter om det verkligen är nödvändigt att helt beröva parterna möjligheten till lagval på området för konsumentavtal i enlighet med punkt 2. Det är snarare sannolikt att även konsumenterna skulle tjäna på möjligheten till lagval, åtminstone om de erbjuds det skydd som de utan tvekan behöver som oerfarna och svagare avtalsparter. Därför rekommenderar kommittén att kommissionen undersöker föreskriften i denna anda. |
| --- | --- |

3.3.1

Artikel 5 är en grundläggande omarbetning av reglerna i Romkonventionen avseende konsumentavtal, som i många fall anses svårförståeliga och i behov av omarbetning. Kommittén menar att det är ett steg i rätt riktning från kommissionens sida. Därmed undviker man den komplicerade tillämpning av två olika rättsordningar på samma fall som föreskrivs i Romkonventionens artikel 5. Det rådet inget tvivel om att konsumenten som sluter avtal med en företagare även behöver ett skydd mot lagkollisioner. I princip åstadkoms detta skydd genom tillämpning av lagen i den stat där konsumenten har sin vanliga vistelseort (art. 5.1), eftersom det är den rättsordning som konsumenten (eventuellt) känner till, som är skriven på det språk som han eller hon behärskar, och som det är lättast att få professionell rådgivning om. I föreliggande text krävs det dessutom att näringsidkarens verksamhet varit inriktad på det land där konsumenten vanligen vistas, eller måste utföras där. Därmed tillmötesgår man (i nära anslutning till Romfördraget) näringsidkarens intressen. Denne vill i regel ingå avtal enligt inhemsk lag eftersom det är bekvämare om det tillåts i de återstående fallen. Kommittén ifrågasätter om det verkligen är nödvändigt att helt beröva parterna möjligheten till lagval på området för konsumentavtal i enlighet med punkt 2. Det är snarare sannolikt att även konsumenterna skulle tjäna på möjligheten till lagval, åtminstone om de erbjuds det skydd som de utan tvekan behöver som oerfarna och svagare avtalsparter. Därför rekommenderar kommittén att kommissionen undersöker föreskriften i denna anda.

| 3.3.2 | Reglerna för anställningsavtal (art. 6) har utgångspunkt i arbetstagarnas särskilda behov av skydd. Föreskriften har övertagits från Romfördragets artikel 6, som kompletterats med regler som tar skälig hänsyn till den kontinuerliga utvecklingen på förvärvsarbetets område. Tillägget ”land från vilket...” beror på anpassningen till EG-domstolens prejudikat avseende Romfördragets artikel 18. Eftersom det saknas en verklig definition i själva förordningen eller förklaringar bland de inledande skälen undrar kommittén vad som menas med ”tillfällig” utstationering i en annan stat (art. 6.2 a). Denna brist måste åtgärdas. Förhållandet att arbetet utförs ”tillfälligt” har avgörande betydelse som anknytningskriterium. Det räcker inte heller att hänvisa till artikel 2 i direktivet om utstationering av arbetstagare (10), för det innehåller ingen exakt definition. Vidare har kommittén svårt att föreställa sig varför det krävs regler om ”områden som som inte är underkastade nationell suveränitet” (art. 6.2.b). Möjligen avser man borrtorn på internationellt vatten. Det bör åtminstone klargöras i motiveringsdelen. |
| --- | --- |

3.3.2

Reglerna för anställningsavtal (art. 6) har utgångspunkt i arbetstagarnas särskilda behov av skydd. Föreskriften har övertagits från Romfördragets artikel 6, som kompletterats med regler som tar skälig hänsyn till den kontinuerliga utvecklingen på förvärvsarbetets område. Tillägget ”land från vilket...” beror på anpassningen till EG-domstolens prejudikat avseende Romfördragets artikel 18. Eftersom det saknas en verklig definition i själva förordningen eller förklaringar bland de inledande skälen undrar kommittén vad som menas med ”tillfällig” utstationering i en annan stat (art. 6.2 a). Denna brist måste åtgärdas. Förhållandet att arbetet utförs ”tillfälligt” har avgörande betydelse som anknytningskriterium. Det räcker inte heller att hänvisa till artikel 2 i direktivet om utstationering av arbetstagare (10), för det innehåller ingen exakt definition. Vidare har kommittén svårt att föreställa sig varför det krävs regler om ”områden som som inte är underkastade nationell suveränitet” (art. 6.2.b). Möjligen avser man borrtorn på internationellt vatten. Det bör åtminstone klargöras i motiveringsdelen.

| 3.3.3 | I artikel 7 tar man upp mellanhandsförhållanden. Dessa regleras bara delvis i Romkonventionen genom att rättsförhållandet mellan mellanman och tredje man har utelämnats. Det torde vara på tiden att fylla denna lucka (art. 7.2). Frågan om vilken lag som skall tillämpas här är svår att besvara eftersom både mellanmannens och tredje mans intressen står på spel. Tredje man bör i regel ha det större skyddsbehovet när mellanmannen överskrider sin fullmakt eller agerar utan fullmakt. I den föreslagna texten försöker man ta hänsyn till båda parters intressen, vilket kommittén ställer sig positiv till. |
| --- | --- |

3.3.3

I artikel 7 tar man upp mellanhandsförhållanden. Dessa regleras bara delvis i Romkonventionen genom att rättsförhållandet mellan mellanman och tredje man har utelämnats. Det torde vara på tiden att fylla denna lucka (art. 7.2). Frågan om vilken lag som skall tillämpas här är svår att besvara eftersom både mellanmannens och tredje mans intressen står på spel. Tredje man bör i regel ha det större skyddsbehovet när mellanmannen överskrider sin fullmakt eller agerar utan fullmakt. I den föreslagna texten försöker man ta hänsyn till båda parters intressen, vilket kommittén ställer sig positiv till.

| 3.3.4 | Området för tvingande regler är komplicerat. Parternas lagval bör inte begränsas mer än absolut nödvändigt och rättstillämpningen bör helst inte kompliceras av normer som inte ingår i avtalet. Artikel 8 motsvarar i huvudsak Romkonventionens artikel 7.2. I förordningen tas hänsyn till EG-domstolens rättspraxis (11) på detta område. Normerna för tvingande regler definieras rättsligt och tillerkänns verkan. Vid tillämpning av lagen kompliceras sådana fall av att enhetligheten bryts i bedömningsunderlaget eller att normer som inte harmonierar eller till och med är motstridiga skall vägas samman i ett rättsbeslut. Detta är tidskrävande och rättstekniskt komplicerat, och det ökar rättsosäkerheten. Men med hänsyn till läget i tillnärmningen av nationell rätt ser kommittén inga möjligheter att principiellt bortse från detta, särskilt som man även på det vetenskapliga området förespråkar att sådana normer tillämpas i lagkollisionsfall. |
| --- | --- |

3.3.4

Området för tvingande regler är komplicerat. Parternas lagval bör inte begränsas mer än absolut nödvändigt och rättstillämpningen bör helst inte kompliceras av normer som inte ingår i avtalet. Artikel 8 motsvarar i huvudsak Romkonventionens artikel 7.2. I förordningen tas hänsyn till EG-domstolens rättspraxis (11) på detta område. Normerna för tvingande regler definieras rättsligt och tillerkänns verkan. Vid tillämpning av lagen kompliceras sådana fall av att enhetligheten bryts i bedömningsunderlaget eller att normer som inte harmonierar eller till och med är motstridiga skall vägas samman i ett rättsbeslut. Detta är tidskrävande och rättstekniskt komplicerat, och det ökar rättsosäkerheten. Men med hänsyn till läget i tillnärmningen av nationell rätt ser kommittén inga möjligheter att principiellt bortse från detta, särskilt som man även på det vetenskapliga området förespråkar att sådana normer tillämpas i lagkollisionsfall.

| 3.3.5 | De därpå följande artiklarna 10–17 är oproblematiska enligt kommitténs uppfattning och kräver inga detaljerade kommentarer, särskilt inte i de fall där det bara är Romkonventionens regler som övertagits. |
| --- | --- |

3.3.5

De därpå följande artiklarna 10–17 är oproblematiska enligt kommitténs uppfattning och kräver inga detaljerade kommentarer, särskilt inte i de fall där det bara är Romkonventionens regler som övertagits.

| 3.3.6 | Artikel 10 (om avtalets giltighet till formen) är en reaktion på det ökande antalet distansavtal och behovet av förenklade regler för avtals eller ensidiga transaktioners formella giltighet, och här införs kompletterande anknytningskriterier. |
| --- | --- |

3.3.6

Artikel 10 (om avtalets giltighet till formen) är en reaktion på det ökande antalet distansavtal och behovet av förenklade regler för avtals eller ensidiga transaktioners formella giltighet, och här införs kompletterande anknytningskriterier.

| 3.3.7 | Överlåtelse av fordran och det avtal som erkänns i många rättsordningar mellan en huvudgäldenär och den som genom subrogation har trätt i dennes ställe fyller detta syfte i kommersiella sammanhang. Det är korrekt att reglera dessa båda fall gemensamt under artikel 13. Under punkt 3 för man in en ny lagkollisionsnorm som reglerar vilken lag som skall gälla för avgörandet om subrogationen kan göras gällande gentemot tredje man. Juridiskt har den som förebild FN:s konvention om överlåtelse av fordringar i internationell handel av den 12 december 2001. |
| --- | --- |

3.3.7

Överlåtelse av fordran och det avtal som erkänns i många rättsordningar mellan en huvudgäldenär och den som genom subrogation har trätt i dennes ställe fyller detta syfte i kommersiella sammanhang. Det är korrekt att reglera dessa båda fall gemensamt under artikel 13. Under punkt 3 för man in en ny lagkollisionsnorm som reglerar vilken lag som skall gälla för avgörandet om subrogationen kan göras gällande gentemot tredje man. Juridiskt har den som förebild FN:s konvention om överlåtelse av fordringar i internationell handel av den 12 december 2001.

| 3.3.8 | I artikel 14 finns en lagkollisionsregel om lagstadgad subrogation. Detta är en företeelse som är känd i de flesta rättsordningar. Det krävs följaktligen en lagkollisionsregel. Artikel 15 kompletterar artikel 14 med en kollisionsregel avseende fordringar mot flera gäldenärer som är solidariskt ansvariga och lagstadgad regressrätt. Det hade legat nära till hands att föra samman den med artikel 14, men det är inte nödvändigt. |
| --- | --- |

3.3.8

I artikel 14 finns en lagkollisionsregel om lagstadgad subrogation. Detta är en företeelse som är känd i de flesta rättsordningar. Det krävs följaktligen en lagkollisionsregel. Artikel 15 kompletterar artikel 14 med en kollisionsregel avseende fordringar mot flera gäldenärer som är solidariskt ansvariga och lagstadgad regressrätt. Det hade legat nära till hands att föra samman den med artikel 14, men det är inte nödvändigt.

3.4   Övriga bestämmelser/slutbestämmelser (art. 18–24)

| 3.4.1 | De frågor som behandlas i kapitel III och IV i förordningen är i huvudsak oproblematiska, eftersom det handlar om tekniska bestämmelser som grundar sig på allmänt erkända lagvalsnormer, och tarvar inte någon särskild kommentar. Detta gäller framför allt för artikel 19 (återförvisning är utesluten) som motsvarar artikel 15 i Romkonventionen, artikel 21 (stater med mer än en rättsordning) som motsvarar artikel 19 i Romkonventionen, artikel 20 (grunderna för domstolslandets rättsordning) som motsvarar artikel 16 i Romkonventionen och slutligen artikel 23 (förhållandet till gällande internationella konventioner) som motsvarar artikel 21 i Romkonventionen. |
| --- | --- |

3.4.1

De frågor som behandlas i kapitel III och IV i förordningen är i huvudsak oproblematiska, eftersom det handlar om tekniska bestämmelser som grundar sig på allmänt erkända lagvalsnormer, och tarvar inte någon särskild kommentar. Detta gäller framför allt för artikel 19 (återförvisning är utesluten) som motsvarar artikel 15 i Romkonventionen, artikel 21 (stater med mer än en rättsordning) som motsvarar artikel 19 i Romkonventionen, artikel 20 (grunderna för domstolslandets rättsordning) som motsvarar artikel 16 i Romkonventionen och slutligen artikel 23 (förhållandet till gällande internationella konventioner) som motsvarar artikel 21 i Romkonventionen.

| 3.4.2 | En persons vanliga vistelseort (art. 18) har den centrala betydelsen för anknytningen i gällande internationell civilrätt. Medan bestämmelsen om fysiska personers vanliga vistelseort är tämligen oproblematisk kan det uppstå tvivel om detta när det gäller juridiska personer. I förordningen undanröjs detta problem på ett adekvat sätt genom att orten där huvudkontoret är beläget förklaras vara relevant. Att överta artikel 60 i Romkonventionen skulle inte vara ändamålsenligt eftersom konventionen generellt tar fasta på hemvist och inte på den vanliga vistelseorten. Dessutom skulle den trippellösning som föreskrivs där ha lett till minskad rättssäkerhet. |
| --- | --- |

3.4.2

En persons vanliga vistelseort (art. 18) har den centrala betydelsen för anknytningen i gällande internationell civilrätt. Medan bestämmelsen om fysiska personers vanliga vistelseort är tämligen oproblematisk kan det uppstå tvivel om detta när det gäller juridiska personer. I förordningen undanröjs detta problem på ett adekvat sätt genom att orten där huvudkontoret är beläget förklaras vara relevant. Att överta artikel 60 i Romkonventionen skulle inte vara ändamålsenligt eftersom konventionen generellt tar fasta på hemvist och inte på den vanliga vistelseorten. Dessutom skulle den trippellösning som föreskrivs där ha lett till minskad rättssäkerhet.

| 3.4.3 | Artikel 22 c är svårbegriplig. Avsikten verkar vara att rättsakter som gemenskapen eventuellt antar senare kan innefatta egna lagvalsregler som har företräde framför tillämpning av denna förordning. Den grad av enhetlighet i den internationella civilrätten som uppnåtts bör emellertid bibehållas även i framtiden. Man bör undvika en uppsplittring på olika rättskällor med bestämmelser som skiljer sig innehållsligt. Om det skulle bli nödvändigt med specialregler i framtiden bör de integreras i förordningen.
  Kommittén uppmanar kommissionen att stryka punkt c. |
| --- | --- |

3.4.3

Artikel 22 c är svårbegriplig. Avsikten verkar vara att rättsakter som gemenskapen eventuellt antar senare kan innefatta egna lagvalsregler som har företräde framför tillämpning av denna förordning. Den grad av enhetlighet i den internationella civilrätten som uppnåtts bör emellertid bibehållas även i framtiden. Man bör undvika en uppsplittring på olika rättskällor med bestämmelser som skiljer sig innehållsligt. Om det skulle bli nödvändigt med specialregler i framtiden bör de integreras i förordningen.

Kommittén uppmanar kommissionen att stryka punkt c.

3.5   Bilaga 1

| 3.5.1 | I tredje och fjärde strecksatsen i bilagan står det ”Andra direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring” och ”Andra livförsäkringsdirektivet”. Bortsett från att det sistnämnda direktivet är upphävt och kommissionen förmodligen menar det direktiv om livförsäkring som ersatt detta (12), är båda strecksatserna problematiska. Kommittén går visserligen inte så långt att den kräver att de båda strecksatserna skall strykas. Den vill dock uttryckligen göra kommissionen uppmärksam på de stora problem som vållas av förslaget. Härigenom försitter man en stor chans att göra lagvalsreglerna enklare och mer enhetliga och att lösa problem inom branschen i fråga. I kombination med artikel 22 a skulle tredje och fjärde strecksatsen i bilaga I leda till att förordningen inte kan tillämpas på lagvalsregler för avtal om (direkt-) försäkringar (13) där risken är belägen inom gemenskapen, eftersom sådana fall regleras i nämnda direktiv. |
| --- | --- |

3.5.1

I tredje och fjärde strecksatsen i bilagan står det ”Andra direktivet om annan direkt försäkring än livförsäkring” och ”Andra livförsäkringsdirektivet”. Bortsett från att det sistnämnda direktivet är upphävt och kommissionen förmodligen menar det direktiv om livförsäkring som ersatt detta (12), är båda strecksatserna problematiska. Kommittén går visserligen inte så långt att den kräver att de båda strecksatserna skall strykas. Den vill dock uttryckligen göra kommissionen uppmärksam på de stora problem som vållas av förslaget. Härigenom försitter man en stor chans att göra lagvalsreglerna enklare och mer enhetliga och att lösa problem inom branschen i fråga. I kombination med artikel 22 a skulle tredje och fjärde strecksatsen i bilaga I leda till att förordningen inte kan tillämpas på lagvalsregler för avtal om (direkt-) försäkringar (13) där risken är belägen inom gemenskapen, eftersom sådana fall regleras i nämnda direktiv.

| 3.5.2 | Lagvalsreglerna för försäkringsavtal där risken är belägen utanför EU, för försäkringsavtal där risken är belägen inom EU (men bara om avtalet ingåtts med en försäkringsgivare i tredjeland) och för återförsäkringsavtal omfattas däremot mycket väl av förordningen. Detta leder till att man låter en situation bestå som redan tidigare varit en källa till förvirring för dem som tillämpar lagen (14). Sedan antagandet av försäkringsdirektiven skiljer sig lagvalsreglerna för försäkringsavtal till sitt innehåll från de allmänna lagvalsreglerna för avtalsförpliktelser (artikel 1.3 Romkonventionen), även om försäkringsavtal också medför avtalsförpliktelser. Det fanns inte några avgörande sakskäl för detta. Orsaken var i stället att man när Romkonventionen ingicks ännu inte börjat utarbeta andra generationens försäkringsdirektiv och ville vänta och se hur den tillsynsrättsliga ramen skulle se ut innan man fastställde lagvalsreglerna (15). Detta är förlegat. |
| --- | --- |

3.5.2

Lagvalsreglerna för försäkringsavtal där risken är belägen utanför EU, för försäkringsavtal där risken är belägen inom EU (men bara om avtalet ingåtts med en försäkringsgivare i tredjeland) och för återförsäkringsavtal omfattas däremot mycket väl av förordningen. Detta leder till att man låter en situation bestå som redan tidigare varit en källa till förvirring för dem som tillämpar lagen (14). Sedan antagandet av försäkringsdirektiven skiljer sig lagvalsreglerna för försäkringsavtal till sitt innehåll från de allmänna lagvalsreglerna för avtalsförpliktelser (artikel 1.3 Romkonventionen), även om försäkringsavtal också medför avtalsförpliktelser. Det fanns inte några avgörande sakskäl för detta. Orsaken var i stället att man när Romkonventionen ingicks ännu inte börjat utarbeta andra generationens försäkringsdirektiv och ville vänta och se hur den tillsynsrättsliga ramen skulle se ut innan man fastställde lagvalsreglerna (15). Detta är förlegat.

| 3.5.3 | I direktiven, som präglas av tillsynsrättsliga bestämmelser, är bestämmelser ur den internationella privaträtten ett främmande element. En icke-invigd jurist skulle inte tro att de fanns där. Genom uppdelningen i olika horisontella och sektorrelaterade rättskällor görs den internationella privaträtten i fråga om försäkringar komplicerad. Av rättssystematiska skäl vore det önskvärt att man slog ihop och samtidigt avskaffade de särskilda bestämmelserna. |
| --- | --- |

3.5.3

I direktiven, som präglas av tillsynsrättsliga bestämmelser, är bestämmelser ur den internationella privaträtten ett främmande element. En icke-invigd jurist skulle inte tro att de fanns där. Genom uppdelningen i olika horisontella och sektorrelaterade rättskällor görs den internationella privaträtten i fråga om försäkringar komplicerad. Av rättssystematiska skäl vore det önskvärt att man slog ihop och samtidigt avskaffade de särskilda bestämmelserna.

| 3.5.4 | Det verkar inte vettigt att oförändrat föra över innehållet i de privaträttsliga direktiven till Rom I-förordningen. Situationen, att det utan någon saklig grund finns olika normsystem för försäkringsavtal beroende på om risken är belägen inom eller utanför EU, må bestå. Hänvisningen till tillsynsrätten kan inte rättfärdiga detta: Tillsynen över försäkringsgivarna skall i princip ske i det land där bolaget har sitt säte och leder vid gränsöverskridande verksamhet som regel ändå till att tillsyn sker på en annan ort än den där risken är belägen. Vid försäkringsavtal rörande risker inom och utanför EU är det likadant. Det är rimligt att låta försäkringsavtal där risken är belägen inom EU omfattas av förordningens allmänna anknytningsregler. Genom förordningens anknytning till lagvalet skulle försäkringsindustrin och dess kunder utanför konsumentsegmentet i framtiden få välkomna, utökade lagvalsmöjligheter. Det skulle bli möjligt att genom ett vettigt lagval ur avtalsrättslig synpunkt erbjuda produkter som är identiska för hela Europa, så att omfattande produktutveckling inte längre är nödvändig. Detta har tidigare lett till att försäkringsgivare knappt utnyttjat den fria rörligheten när det inte handlat om stora risker. När det gäller frågan om lagval är det också på försäkringsområdet bara konsumenterna som behöver ett omfattande skydd. De grupper av näringsidkare och egna företagare som jämfört med dessa hittills visserligen skyddats i mindre utsträckning men ändå inte haft rätt till ett helt fritt lagval behöver inte något särskilt skydd. De har tillräckligt med erfarenhet för att förstå vad de ger sig in på när de lämnar rättsordningen i hemlandet och för att inse att de behöver juridisk rådgivning. |
| --- | --- |

3.5.4

Det verkar inte vettigt att oförändrat föra över innehållet i de privaträttsliga direktiven till Rom I-förordningen. Situationen, att det utan någon saklig grund finns olika normsystem för försäkringsavtal beroende på om risken är belägen inom eller utanför EU, må bestå. Hänvisningen till tillsynsrätten kan inte rättfärdiga detta: Tillsynen över försäkringsgivarna skall i princip ske i det land där bolaget har sitt säte och leder vid gränsöverskridande verksamhet som regel ändå till att tillsyn sker på en annan ort än den där risken är belägen. Vid försäkringsavtal rörande risker inom och utanför EU är det likadant. Det är rimligt att låta försäkringsavtal där risken är belägen inom EU omfattas av förordningens allmänna anknytningsregler. Genom förordningens anknytning till lagvalet skulle försäkringsindustrin och dess kunder utanför konsumentsegmentet i framtiden få välkomna, utökade lagvalsmöjligheter. Det skulle bli möjligt att genom ett vettigt lagval ur avtalsrättslig synpunkt erbjuda produkter som är identiska för hela Europa, så att omfattande produktutveckling inte längre är nödvändig. Detta har tidigare lett till att försäkringsgivare knappt utnyttjat den fria rörligheten när det inte handlat om stora risker. När det gäller frågan om lagval är det också på försäkringsområdet bara konsumenterna som behöver ett omfattande skydd. De grupper av näringsidkare och egna företagare som jämfört med dessa hittills visserligen skyddats i mindre utsträckning men ändå inte haft rätt till ett helt fritt lagval behöver inte något särskilt skydd. De har tillräckligt med erfarenhet för att förstå vad de ger sig in på när de lämnar rättsordningen i hemlandet och för att inse att de behöver juridisk rådgivning.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Romkonventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser av den 19 juni 1980. Nu gällande version: EGT C 27 av den 26.1.1998, s. 36.

1

(2)  KOM(2003) 83 slutlig – 2003/0168 (COD).

2

(3)  KOM(2002) 654 slutlig.

3

(4)  Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Grönbok om omvandling av 1980 års Romkonvention om tillämplig lag för avtalsförpliktelser till ett gemenskapsinstrument och dess revidering i samband därmed”. INT/176, 29.1.2004.

4

(5)  Europaparlamentets resolution om möjligheterna till en tillnärmning av de civilprocessrättsliga reglerna inom Europeiska unionen (KOM(2002) 654 – KOM(2002) 746 – C5-0201/2003 – 2003/2087(INI)), A5-0041/2004.

5

(6)  Följande exempel kan nämnas:

6

| | Omvandlingen av Brysselkonventionen från 1968 till en förordning, Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, EGT L 12, 16.1.2001, s. 1. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 117, 26.4.2000, s. 6 (föredragande: Henri Malosse). |
| --- | --- |

Omvandlingen av Brysselkonventionen från 1968 till en förordning, Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av den 22 december 2000 om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, EGT L 12, 16.1.2001, s. 1. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 117, 26.4.2000, s. 6 (föredragande: Henri Malosse).

| | Förordningen om införandet av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 av den 21 april 2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, EUT L 143, 30.4.2004, s.15. EESK:s yttrande i frågan, EUT C 85, 8.4.2003, s. 1 (föredragande: Guido Ravoet). |
| --- | --- |

Förordningen om införandet av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 805/2004 av den 21 april 2004 om införande av en europeisk exekutionstitel för obestridda fordringar, EUT L 143, 30.4.2004, s.15. EESK:s yttrande i frågan, EUT C 85, 8.4.2003, s. 1 (föredragande: Guido Ravoet).

| | Förordning om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, Rådets förordning (EG) nr 1348/2000 av den 29 maj 2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, EGT L 160, 30.6.2000, s. 37. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 368 av den 20.12.1999, s. 47 (föredragande: Bernardo Hernández Bataller). |
| --- | --- |

Förordning om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, Rådets förordning (EG) nr 1348/2000 av den 29 maj 2000 om delgivning i medlemsstaterna av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, EGT L 160, 30.6.2000, s. 37. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 368 av den 20.12.1999, s. 47 (föredragande: Bernardo Hernández Bataller).

| | Förordningen om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, EGT L 174, 27.6.2001, s. 1. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 139, 11.5.2001, s. 10 (föredragande: Bernardo Hernández Bataller). |
| --- | --- |

Förordningen om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, Rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av den 28 maj 2001 om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, EGT L 174, 27.6.2001, s. 1. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 139, 11.5.2001, s. 10 (föredragande: Bernardo Hernández Bataller).

| | Rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av den 29 maj 2000 om insolvensförfaranden, Rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av den 29 maj 2000 om insolvensförfaranden, EGT L 160, 30.6.2000, s. 1. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 75, 15.3.2000, s. 1 (föredragande: Guido Ravoet). |
| --- | --- |

Rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av den 29 maj 2000 om insolvensförfaranden, Rådets förordning (EG) nr 1346/2000 av den 29 maj 2000 om insolvensförfaranden, EGT L 160, 30.6.2000, s. 1. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 75, 15.3.2000, s. 1 (föredragande: Guido Ravoet).

| | Konsumentkreditdirektivet (KOM(2002) 443 slutlig, 11.9.2002), se EESK:s yttrande i frågan, EUT C 234, 30.9.2003, s. 1 (föredragande: Jorge Pegado Liz). |
| --- | --- |

Konsumentkreditdirektivet (KOM(2002) 443 slutlig, 11.9.2002), se EESK:s yttrande i frågan, EUT C 234, 30.9.2003, s. 1 (föredragande: Jorge Pegado Liz).

| | Direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal, EGT L 95, 21.4.1993, s. 29. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 159, 17.6.1991, s. 35 (föredragande: G.H.E. Hilkens). |
| --- | --- |

Direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal, EGT L 95, 21.4.1993, s. 29. EESK:s yttrande i frågan, EGT C 159, 17.6.1991, s. 35 (föredragande: G.H.E. Hilkens).

| | Grönbok om ett europeiskt betalningsföreläggande och om åtgärder för att förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden (KOM(2002) 746 slutlig). EESK:s yttrande i frågan, EUT C 220, 16.09.2003, s. 5 (föredragande: Jörg Freiherr Frank von Fürstenwerth). |
| --- | --- |

Grönbok om ett europeiskt betalningsföreläggande och om åtgärder för att förenkla och påskynda handläggningen av tvister om mindre värden (KOM(2002) 746 slutlig). EESK:s yttrande i frågan, EUT C 220, 16.09.2003, s. 5 (föredragande: Jörg Freiherr Frank von Fürstenwerth).

| | Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande. EESK:s yttrande i frågan, EUT C 221, 8.9.2006 (föredragande: Jorge Pegado Liz). |
| --- | --- |

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande. EESK:s yttrande i frågan, EUT C 221, 8.9.2006 (föredragande: Jorge Pegado Liz).

(7)  Jfr de olika Haagkonventionerna, t.ex. om äktenskapslagars giltighet av den 12 juni 1902, om tillämplig lag för underhåll till barn av den 24 oktober 1956, om tillämplig lag för underhållsskyldighet av den 2 oktober 1973 osv.

7

(8)  Genèvekonventionen om bestämmelser på den internationella växelprivaträttens område av den 7 juni 1930 och Genève-konventionen om bestämmelser på den internationella checkprivaträttens område av den 19 mars 1931.

8

(9)  Om man en vacker dag skulle förverkliga ett frivilligt instrument/26th regime skulle anspråket vara att det är bästa tänkbara civilrätt. Om det avtalats att det gäller skulle konsekvensen bli, till skillnad från läget när nationell lag skall väljas, att det inte längre är nödvändigt med interventioner och förlikningar på basis av nationalstaternas tvingande regler (grunderna för domstolslandets rättsordning, artikel 20). I stället skulle valet av de frivilliga instrumentet leda till helt oinskränkt tillämpning av detta normkomplex eftersom det skulle återspegla den standard som skall erkännas allmänt inom Europeiska unionen. Eftersom den principiella möjligheten att göra ett sådant lagval redan fastställts i artikel 3.2 bör man i konsekvensens namn även skapa förutsättningar här att utnyttja fördelarna med det frivilliga instrumentet. Det bör uttryckligen slås fast att artikel 8 inte skall gälla om avtal har ingåtts om att tillämpa internationell rättsordning (samma sak gäller för artikel 20).

9

artikel 8

artikel 20

(10)  Direktiv om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (direktiv 96/71/EG av den 16 december 1996, EGT L 18, 21.1.1997, s. 1).

10

(11)  C-369/96 och C-374/96, 23.11.1999.

11

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/83/EG av den 5 november 2002 om livförsäkring, EGT L 345, 19.12.2002, s. 1.

12

(13)  I motsats till återförsäkringsavtal.

13

(14)  Läget är just nu följande: Enligt artikel 1.3 i Romkonventionen omfattas inte försäkringsavtal när det handlar om avtal om direktförsäkringar, dock endast om risken är belägen i EU. Det framgår inte av konventionen utan av försäkringsdirektiven när så är fallet. Handlar det om återförsäkringsavtal eller är risken belägen utanför EU, gäller Romkonventionen i alla fall.

14

(15)  Giuliano/Lagarde, Förklarande rapport till konventionen om tillämplig lag för avtalsförpliktelser, EGT C 282, 31.10.1980, s. 13.

15

Giuliano/Lagarde,

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/62 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/62

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om typgodkännande av motorfordon med avseende på utsläpp, om tillgång till reparationsinformation och om ändring av direktiv 72/306/EEG och direktiv .../.../EG”

KOM(2005) 683 slutlig – 2005/0282 (COD)

(2006/C 318/11)

Den 31 januari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 12 juli 2006. Föredragande var Virgilio Ranocchiari.

Vid sin 429:e plenarsession den 13 september 2006 (sammanträdet den ...) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 180 röster för, 3 röster emot och 11 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK instämmer i kommissionens åsikt att det är nödvändigt att främja en ständig förbättring vad avser utsläppsnivåerna från bilar genom rättsakter som innehåller alltmer ambitiösa mål. Vi välkomnar därför kommissionens förslag som innebär ytterligare ett steg i denna riktning. |
| --- | --- |

1.1

EESK instämmer i kommissionens åsikt att det är nödvändigt att främja en ständig förbättring vad avser utsläppsnivåerna från bilar genom rättsakter som innehåller alltmer ambitiösa mål. Vi välkomnar därför kommissionens förslag som innebär ytterligare ett steg i denna riktning.

| 1.2 | EESK ställer sig också bakom kommissionens beslut att välja alternativet med en förordning i stället för ett direktiv och välkomnar det lagstiftningsförfarande som innebär att man utarbetar en förordning i enlighet med medbeslutandeförfarandet, kompletterad med en förordning som för de mer tekniska aspekterna utarbetas med hjälp av en föreskrivande kommitté (”kommittéförordning”). |
| --- | --- |

1.2

EESK ställer sig också bakom kommissionens beslut att välja alternativet med en förordning i stället för ett direktiv och välkomnar det lagstiftningsförfarande som innebär att man utarbetar en förordning i enlighet med medbeslutandeförfarandet, kompletterad med en förordning som för de mer tekniska aspekterna utarbetas med hjälp av en föreskrivande kommitté (”kommittéförordning”).

| 1.3 | EESK måste emellertid påpeka att förslaget till förordning i sin nuvarande lydelse skapar betydande problem såväl för industrin som för de förvaltningar i medlemsstaterna som handhar typgodkännande och registrering av fordon. |
| --- | --- |

1.3

EESK måste emellertid påpeka att förslaget till förordning i sin nuvarande lydelse skapar betydande problem såväl för industrin som för de förvaltningar i medlemsstaterna som handhar typgodkännande och registrering av fordon.

| 1.3.1 | Kommittén rekommenderar en omprövning av datumen för ikraftträdande när det gäller de nya bestämmelserna i det aktuella förslaget och anser att de bör fastställas till den 1 januari 2010 (för typgodkännande av nya fordonstyper) respektive den 1 januari 2011 (för nyregistrering av fordon), eller alternativt 36 respektive 48 månader efter offentliggörandet av de nya förordningarna i Europeiska unionens officiella tidning. EESK rekommenderar för övrigt att man behåller tidsgränsen på ytterligare ett år för N1-fordon (1), klass II och III. |
| --- | --- |

1.3.1

Kommittén rekommenderar en omprövning av datumen för ikraftträdande när det gäller de nya bestämmelserna i det aktuella förslaget och anser att de bör fastställas till den 1 januari 2010 (för typgodkännande av nya fordonstyper) respektive den 1 januari 2011 (för nyregistrering av fordon), eller alternativt 36 respektive 48 månader efter offentliggörandet av de nya förordningarna i Europeiska unionens officiella tidning. EESK rekommenderar för övrigt att man behåller tidsgränsen på ytterligare ett år för N1-fordon (1), klass II och III.

| 1.3.2 | EESK står bakom de föreslagna gränsvärdena för fordon med dieselmotor. Kommittén ställer sig emellertid tveksam till huruvida det verkligen är nödvändigt att ytterligare sänka gränserna för fordon med bensin- eller gasmotor. |
| --- | --- |

1.3.2

EESK står bakom de föreslagna gränsvärdena för fordon med dieselmotor. Kommittén ställer sig emellertid tveksam till huruvida det verkligen är nödvändigt att ytterligare sänka gränserna för fordon med bensin- eller gasmotor.

| 1.3.3 | EESK anser att man bör behålla det undantag enligt vilket vissa passagerarfordon, klass M1 (2), som är avsedda för särskilda ändamål eller som är arbetsredskap (t.ex. minibussar) kan typgodkännas som lätta lastbilar (N1). Kommittén uppmanar därför kommissionen att införa en definition för sådana fordon som är mer precis och begränsad än den som förekommer i det aktuella direktivet. |
| --- | --- |

1.3.3

EESK anser att man bör behålla det undantag enligt vilket vissa passagerarfordon, klass M1 (2), som är avsedda för särskilda ändamål eller som är arbetsredskap (t.ex. minibussar) kan typgodkännas som lätta lastbilar (N1). Kommittén uppmanar därför kommissionen att införa en definition för sådana fordon som är mer precis och begränsad än den som förekommer i det aktuella direktivet.

| 1.3.4 | EESK rekommenderar att man inte låter den föreslagna förordningen innehålla bestämmelser som redan på ett lämpligare sätt ingår i andra förordningar och direktiv som redan är i kraft. |
| --- | --- |

1.3.4

EESK rekommenderar att man inte låter den föreslagna förordningen innehålla bestämmelser som redan på ett lämpligare sätt ingår i andra förordningar och direktiv som redan är i kraft.

| 1.3.5 | EESK uppmanar slutligen kommissionen att se över de punkter i förslaget som kan skapa administrativ osäkerhet. Man bör i detta syfte ta hjälp av nationella sakkunniga som dagligen sysslar med problem i samband med typgodkännande och registrering av fordon. |
| --- | --- |

1.3.5

EESK uppmanar slutligen kommissionen att se över de punkter i förslaget som kan skapa administrativ osäkerhet. Man bör i detta syfte ta hjälp av nationella sakkunniga som dagligen sysslar med problem i samband med typgodkännande och registrering av fordon.

2.   Bakgrund och lagstiftningsmässigt sammanhang

| 2.1 | Hittills har utsläpp från personbilar (kategori M1) och lätta kommersiella fordon (kategori N1) reglerats genom direktiv 70/220/EEG samt ändringar av detta. De senaste uppdateringarna, som vanligtvis kallas Euro 4 (3), trädde i kraft den 1 januari 2005 (för nya fordonstyper) respektive den 1 januari 2006 (för nyregistrering av fordon). |
| --- | --- |

2.1

Hittills har utsläpp från personbilar (kategori M1) och lätta kommersiella fordon (kategori N1) reglerats genom direktiv 70/220/EEG samt ändringar av detta. De senaste uppdateringarna, som vanligtvis kallas Euro 4 (3), trädde i kraft den 1 januari 2005 (för nya fordonstyper) respektive den 1 januari 2006 (för nyregistrering av fordon).

| 2.2 | Föreliggande förslag innebär en skärpning av de rättsliga bestämmelserna för utsläpp från motorfordon genom antagandet av en förordning i stället för det nuvarande direktivet. Skälet till valet av rättsligt instrument är att förordningen, och därför också de mål som fastställs där, skall tillämpas direkt av medlemsstaterna utan att bestämmelserna behöver införlivas i nationell lagstiftning, som är fallet med ett direktiv. Samtidigt upphävs de befintliga direktiven genom den nya förordningen. |
| --- | --- |

2.2

Föreliggande förslag innebär en skärpning av de rättsliga bestämmelserna för utsläpp från motorfordon genom antagandet av en förordning i stället för det nuvarande direktivet. Skälet till valet av rättsligt instrument är att förordningen, och därför också de mål som fastställs där, skall tillämpas direkt av medlemsstaterna utan att bestämmelserna behöver införlivas i nationell lagstiftning, som är fallet med ett direktiv. Samtidigt upphävs de befintliga direktiven genom den nya förordningen.

| 2.3 | Kommissionen föreslår ett lagstiftningsförfarande som följer två parallella spår:






  a) | En förordning som innehåller de allmänna principerna – förslagsvis Europaparlamentets och rådets förordning – som skall antas genom medbeslutandeförfarandet (medbeslutandeförslag). |
| --- | --- | --- |

2.3

Kommissionen föreslår ett lagstiftningsförfarande som följer två parallella spår:

a)

En förordning som innehåller de allmänna principerna – förslagsvis Europaparlamentets och rådets förordning – som skall antas genom medbeslutandeförfarandet (medbeslutandeförslag).

| b) | En förordning innehållande de tekniska detaljerna för tillämpningen som skall antas av kommissionen med hjälp av Kommittén för anpassning till teknisk utveckling (kommittéförslag). |
| --- | --- |

b)

En förordning innehållande de tekniska detaljerna för tillämpningen som skall antas av kommissionen med hjälp av Kommittén för anpassning till teknisk utveckling (kommittéförslag).

| 2.4 | Som komplement till förslaget har också en ekonomisk konsekvensbedömning av den föreslagna förordningen offentliggjorts. Den innehåller en bedömning av kostnaderna för de åtgärder som skall vidtas för att fordonen skall uppfylla kraven för den planerade minskningen av utsläppen. |
| --- | --- |

2.4

Som komplement till förslaget har också en ekonomisk konsekvensbedömning av den föreslagna förordningen offentliggjorts. Den innehåller en bedömning av kostnaderna för de åtgärder som skall vidtas för att fordonen skall uppfylla kraven för den planerade minskningen av utsläppen.

3.   Förslagets innehåll

| 3.1 | Förslaget till förordning, som på gemenskapsjargong kallas ”Euro 5”, skall tillämpas på personbilar och lätta lastbilar som drivs med bensin, naturgas, gasol och diesel. I förordningen fastställs gränsvärden för utsläpp av de föroreningar som kommissionen redan har bedömt som prioriterade, dvs. partiklar (PM), kväveoxider (NOx), kolmonoxid (CO) och kolväten (HC). |
| --- | --- |

3.1

Förslaget till förordning, som på gemenskapsjargong kallas ”Euro 5”, skall tillämpas på personbilar och lätta lastbilar som drivs med bensin, naturgas, gasol och diesel. I förordningen fastställs gränsvärden för utsläpp av de föroreningar som kommissionen redan har bedömt som prioriterade, dvs. partiklar (PM), kväveoxider (NOx), kolmonoxid (CO) och kolväten (HC).

| 3.2 | I synnerhet fastställs utsläppsgränser för fordon med motorer med gnisttändning (bensin och gasformiga bränslen) samt diesel enligt följande:






  — | Bensin- och gasmotorer: en reduktion föreslås med 25 % för NOx och HC. |
| --- | --- | --- |

3.2

I synnerhet fastställs utsläppsgränser för fordon med motorer med gnisttändning (bensin och gasformiga bränslen) samt diesel enligt följande:

—

Bensin- och gasmotorer: en reduktion föreslås med 25 % för NOx och HC.

| — | Dieselmotorer: en reduktion föreslås med 80 % av partikelmassautsläppen, vilket innebär krav på installation av dieselpartikelfilter (DPF). Dessutom planeras en reduktion med 20 % av kväveoxidutsläppen (NOx). |
| --- | --- |

—

Dieselmotorer: en reduktion föreslås med 80 % av partikelmassautsläppen, vilket innebär krav på installation av dieselpartikelfilter (DPF). Dessutom planeras en reduktion med 20 % av kväveoxidutsläppen (NOx).

| — | Kommissionen kompletterar därmed förslagen om gränsvärdena för avgasutsläpp med bestämmelser för hållbarheten hos systemen för kontroll av utsläpp, kontrollen av överensstämmelse hos fordon som är i bruk, omborddiagnos (OBD-system), avdunstningsutsläpp, utsläpp vid tomgång, utsläpp från vevhus, röktäthet och bränsleförbrukning. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kompletterar därmed förslagen om gränsvärdena för avgasutsläpp med bestämmelser för hållbarheten hos systemen för kontroll av utsläpp, kontrollen av överensstämmelse hos fordon som är i bruk, omborddiagnos (OBD-system), avdunstningsutsläpp, utsläpp vid tomgång, utsläpp från vevhus, röktäthet och bränsleförbrukning.

| 3.3 | Kommissionen planerar slutligen åtgärder för att underlätta tillgång till information om reparation av fordon på andra verkstäder än de auktoriserade. Denna information skall enligt förslaget göras tillgänglig på webbplatser i ett standardiserat format som skall utvecklas av en internationell teknisk kommitté (den s.k. Oasis-standarden (4)). |
| --- | --- |

3.3

Kommissionen planerar slutligen åtgärder för att underlätta tillgång till information om reparation av fordon på andra verkstäder än de auktoriserade. Denna information skall enligt förslaget göras tillgänglig på webbplatser i ett standardiserat format som skall utvecklas av en internationell teknisk kommitté (den s.k. Oasis-standarden (4)).

| 3.4 | Kommissionen föreslår att förordningen skall tillämpas på följande sätt:






  — | Personbilar och lätta fordon i klass I: 18 månader efter förordningens offentliggörande i EU:s officiella tidning för nya modeller respektive 36 månader efter detta datum för alla nyregistrerade fordon. |
| --- | --- | --- |

3.4

Kommissionen föreslår att förordningen skall tillämpas på följande sätt:

—

Personbilar och lätta fordon i klass I: 18 månader efter förordningens offentliggörande i EU:s officiella tidning för nya modeller respektive 36 månader efter detta datum för alla nyregistrerade fordon.

| — | Lätta fordon i klass II och III: 30 månader för nya modeller och 48 månader för samtliga nyregistrerade fordon. |
| --- | --- |

—

Lätta fordon i klass II och III: 30 månader för nya modeller och 48 månader för samtliga nyregistrerade fordon.

| — | När det gäller personbilar innebär detta att de föreslagna normerna skulle kunna införas från och med första halvåret 2008. |
| --- | --- |

—

När det gäller personbilar innebär detta att de föreslagna normerna skulle kunna införas från och med första halvåret 2008.

4.   Allmän bedömning

| 4.1 | EESK välkomnar kommissionens beslut att lägga fram förslaget i form av en förordning och inte ett direktiv. Eftersom man då slipper förfarandet med införlivande i den nationella lagstiftningen kan förordningen tillämpas omedelbart och samtidigt i samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

4.1

EESK välkomnar kommissionens beslut att lägga fram förslaget i form av en förordning och inte ett direktiv. Eftersom man då slipper förfarandet med införlivande i den nationella lagstiftningen kan förordningen tillämpas omedelbart och samtidigt i samtliga medlemsstater.

| 4.2 | Kommittén stöder det nya lagstiftningsförfarandet i två parallella spår, men vill samtidigt påpeka att de två förordningarna (varav den ena antas genom medbeslutandeförfarandet och den andra genom kommittéförfarandet) måste offentliggöras samtidigt i EU:s officiella tidning. Industrin behöver båda rättsakterna för att kunna ta fram tekniska lösningar i enlighet med de nya bestämmelserna. |
| --- | --- |

4.2

Kommittén stöder det nya lagstiftningsförfarandet i två parallella spår, men vill samtidigt påpeka att de två förordningarna (varav den ena antas genom medbeslutandeförfarandet och den andra genom kommittéförfarandet) måste offentliggöras samtidigt i EU:s officiella tidning. Industrin behöver båda rättsakterna för att kunna ta fram tekniska lösningar i enlighet med de nya bestämmelserna.

| 4.3 | Kommittén ställer sig positiv till införandet av strängare gränsvärden för utsläpp från dieselfordon. |
| --- | --- |

4.3

Kommittén ställer sig positiv till införandet av strängare gränsvärden för utsläpp från dieselfordon.

| 4.4 | EESK är medveten om att tekniken för att minska utsläppen av partiklar (PM) från fordon med dieselmotorer nu finns tillgänglig och att det i och med de föreslagna gränsvärdena krävs en allmän tillämpning av denna teknik. |
| --- | --- |

4.4

EESK är medveten om att tekniken för att minska utsläppen av partiklar (PM) från fordon med dieselmotorer nu finns tillgänglig och att det i och med de föreslagna gränsvärdena krävs en allmän tillämpning av denna teknik.

| 4.5 | När det gäller den ekonomiska konsekvensbedömningen av förslaget till förordning ser kommittén däremot flera frågetecken:






  — | För det första har man, i strid med tillvägagångssättet i CAFE-programmet (5) (ren luft i Europa), inte offentliggjort några resultat från de modeller som använts för utvärderingen av förhållandet mellan kostnad och effektivitet för de åtgärder som kan användas inom de olika sektorer som orsakar luftföroreningar, vilket föreslagits av högnivågruppen Cars 21 (6). |
| --- | --- | --- |

4.5

När det gäller den ekonomiska konsekvensbedömningen av förslaget till förordning ser kommittén däremot flera frågetecken:

—

För det första har man, i strid med tillvägagångssättet i CAFE-programmet (5) (ren luft i Europa), inte offentliggjort några resultat från de modeller som använts för utvärderingen av förhållandet mellan kostnad och effektivitet för de åtgärder som kan användas inom de olika sektorer som orsakar luftföroreningar, vilket föreslagits av högnivågruppen Cars 21 (6).

| — | I den ekonomiska konsekvensbedömningen redovisas endast de extrakostnader som är en följd av att de nya gränsvärdena för utsläpp från personbilar träder i kraft och motsvarande reduktion av föreningarna i ton per år. Det är alltså inte möjligt att jämföra förhållandet mellan kostnad och nytta för åtgärder som genomförs i andra sektorer enligt CAFE-modellen. |
| --- | --- |

—

I den ekonomiska konsekvensbedömningen redovisas endast de extrakostnader som är en följd av att de nya gränsvärdena för utsläpp från personbilar träder i kraft och motsvarande reduktion av föreningarna i ton per år. Det är alltså inte möjligt att jämföra förhållandet mellan kostnad och nytta för åtgärder som genomförs i andra sektorer enligt CAFE-modellen.

| — | För det ”Euro 5”-scenario som föreslås i förordningen har siffrorna som tagits fram av den oberoende expertgrupp (7) som utsetts för detta ändamål av GD Näringsliv reducerats med 33 % med hänvisning till skalfördelar som följer på ökade produktionsvolymer, utan att valet av detta procenttal motiveras (8). |
| --- | --- |

—

För det ”Euro 5”-scenario som föreslås i förordningen har siffrorna som tagits fram av den oberoende expertgrupp (7) som utsetts för detta ändamål av GD Näringsliv reducerats med 33 % med hänvisning till skalfördelar som följer på ökade produktionsvolymer, utan att valet av detta procenttal motiveras (8).

| — | Den uppskattning som den oberoende expertgruppen har gjort av kostnaderna för de ingrepp som måste göras för att fordon skall uppfylla kraven i de olika scenarierna för minskning av utsläppen innehåller redan en minskning av priset på ädla metaller med cirka 30 %. Ädelmetaller är en av de grundläggande beståndsdelarna i efterbehandlingssystemen för avgaser, och marknadspriset på dessa metaller har en avsevärd inverkan på kostnaden för sådana system. Under de senaste fem åren har marknadspriset på platina för övrigt ökat oavbrutet, vilket inte motiverar ovanstående antagande. |
| --- | --- |

—

Den uppskattning som den oberoende expertgruppen har gjort av kostnaderna för de ingrepp som måste göras för att fordon skall uppfylla kraven i de olika scenarierna för minskning av utsläppen innehåller redan en minskning av priset på ädla metaller med cirka 30 %. Ädelmetaller är en av de grundläggande beståndsdelarna i efterbehandlingssystemen för avgaser, och marknadspriset på dessa metaller har en avsevärd inverkan på kostnaden för sådana system. Under de senaste fem åren har marknadspriset på platina för övrigt ökat oavbrutet, vilket inte motiverar ovanstående antagande.

| 4.6 | Kommittén hyser vissa tvivel också när det gäller de datum för ikraftträdande som nämns i förordningen:






  — | Den period på 18 månader som skall löpa från förordningens ikraftträdande är inte tillräcklig eftersom det krävs minst tre år för att få i gång produktionen av en teknik som är känd men som ännu inte har tillämpats på enskilda modeller. |
| --- | --- | --- |

4.6

Kommittén hyser vissa tvivel också när det gäller de datum för ikraftträdande som nämns i förordningen:

—

Den period på 18 månader som skall löpa från förordningens ikraftträdande är inte tillräcklig eftersom det krävs minst tre år för att få i gång produktionen av en teknik som är känd men som ännu inte har tillämpats på enskilda modeller.

| — | Man borde i den föreslagna förordningen bekräfta att de nya kraven för typgodkännande av nya fordonstyper skall börja gälla 1 januari 2010 eller föreskriva en period på 36 månader från det datum då förordningen offentliggörs, efter redovisning av gränsvärden och provningsprotokoll. |
| --- | --- |

—

Man borde i den föreslagna förordningen bekräfta att de nya kraven för typgodkännande av nya fordonstyper skall börja gälla 1 januari 2010 eller föreskriva en period på 36 månader från det datum då förordningen offentliggörs, efter redovisning av gränsvärden och provningsprotokoll.

| — | Bilindustrin har tillsammans med sina leverantörer planerat för ett införande av standarden Euro 5 2010/2011 i enlighet med vad som tydligt anges i kommissionens meddelande om skatteincitament från januari 2005 (9). Ändringar i olika modeller och tillhörande produktionsprocesser har redan planerats och därför är det inte möjligt att påskynda takten, särskilt som tidsperioden innan Euro 5 skall införas redan är mycket kort. |
| --- | --- |

—

Bilindustrin har tillsammans med sina leverantörer planerat för ett införande av standarden Euro 5 2010/2011 i enlighet med vad som tydligt anges i kommissionens meddelande om skatteincitament från januari 2005 (9). Ändringar i olika modeller och tillhörande produktionsprocesser har redan planerats och därför är det inte möjligt att påskynda takten, särskilt som tidsperioden innan Euro 5 skall införas redan är mycket kort.

| 4.7 | I artikel 5.4 fastställer kommissionen de specifika kraven för typgodkännande, dock utan att planera för ytterligare riktlinjer eller instruktioner. Detta anser EESK vara oroande eftersom det utan sådana riktlinjer är omöjligt att utvärdera de konkreta följderna av förslaget för fordonens utformning och för miljön. |
| --- | --- |

4.7

I artikel 5.4 fastställer kommissionen de specifika kraven för typgodkännande, dock utan att planera för ytterligare riktlinjer eller instruktioner. Detta anser EESK vara oroande eftersom det utan sådana riktlinjer är omöjligt att utvärdera de konkreta följderna av förslaget för fordonens utformning och för miljön.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | I tabell 1 i bilaga I i förslaget till förordning redovisas de Euro 5-gränsvärden för utsläpp av HC och NOx som föreskrivs för fordon med motorer med gnisttändning, nämligen en minskning med 25 %, vilket innebär att HC-värdena kommer att ligga på 75 mg/km och NOx-värdena på 60 mg/km. Denna sänkning av gränsvärdena i förhållande till de gränsvärden som fastställs genom standarden Euro 4 är emellertid inte motiverad med hänsyn till resultaten från programmet Auto Oil II om luftkvaliteten. Inget scenario för sänkning av NOx- och HC-nivåerna för dessa fordonstyper finns heller i CAFE:s analyser eller i dokumentet ”Tematisk strategi för luftförorening” (10). |
| --- | --- |

5.1

I tabell 1 i bilaga I i förslaget till förordning redovisas de Euro 5-gränsvärden för utsläpp av HC och NOx som föreskrivs för fordon med motorer med gnisttändning, nämligen en minskning med 25 %, vilket innebär att HC-värdena kommer att ligga på 75 mg/km och NOx-värdena på 60 mg/km. Denna sänkning av gränsvärdena i förhållande till de gränsvärden som fastställs genom standarden Euro 4 är emellertid inte motiverad med hänsyn till resultaten från programmet Auto Oil II om luftkvaliteten. Inget scenario för sänkning av NOx- och HC-nivåerna för dessa fordonstyper finns heller i CAFE:s analyser eller i dokumentet ”Tematisk strategi för luftförorening” (10).

| 5.2 | Vad beträffar resultaten från CAFE drar EESK slutsatsen att det vad gäller fördelar i fråga om luftkvalitet inte finns något som klart motiverar de åtgärder som anges i det aktuella förslaget. Skälen till detta är följande:






  — | NOx-gränsvärdena: Den föreslagna sänkningen skulle utgöra ytterligare ett hinder för minskad bränsleförbrukning, och därmed för en minskning av koldioxidutsläppen från fordon med bensinmotor, som i dag är den viktigaste utmaningen som bilindustrin står inför. Samtidigt skulle miljöfördelarna vara helt försumbara eftersom bensindrivna fordon, enligt uppgifter från CAFE, kommer att stå för endast 4 % av de totala NOx-utsläppen från fordonstrafik (11). |
| --- | --- | --- |

5.2

Vad beträffar resultaten från CAFE drar EESK slutsatsen att det vad gäller fördelar i fråga om luftkvalitet inte finns något som klart motiverar de åtgärder som anges i det aktuella förslaget. Skälen till detta är följande:

—

NOx-gränsvärdena: Den föreslagna sänkningen skulle utgöra ytterligare ett hinder för minskad bränsleförbrukning, och därmed för en minskning av koldioxidutsläppen från fordon med bensinmotor, som i dag är den viktigaste utmaningen som bilindustrin står inför. Samtidigt skulle miljöfördelarna vara helt försumbara eftersom bensindrivna fordon, enligt uppgifter från CAFE, kommer att stå för endast 4 % av de totala NOx-utsläppen från fordonstrafik (11).

| — | HC-gränsvärdena: De nya gränsvärden som föreslås skulle utgöra ett oöverstigligt hinder för fordon som drivs med naturgas, som ändå innebär ansenliga fördelar för miljön. HC-utsläppen består till 90 % av metan, en gas som är känd för att vara stabil och inte förorenande och som dessutom inte innehåller några aromatiska kolväten. Koldioxidutsläppen från sådana fordon är 20–25 % lägre än från bensindrivna fordon. Om den sänkning med 25 % i fråga om oförbrända kolväten som föreslås i förordningen skulle bekräftas skulle man omöjliggöra produktion och marknadslansering av naturgasdrivna fordon, vilket skulle få negativa konsekvenser för koldioxidutsläppen. Detta skulle för övrigt stå i strid med de ersättningsmål som fastställts av kommissionen i meddelandet om alternativa bränslen (12). |
| --- | --- |

—

HC-gränsvärdena: De nya gränsvärden som föreslås skulle utgöra ett oöverstigligt hinder för fordon som drivs med naturgas, som ändå innebär ansenliga fördelar för miljön. HC-utsläppen består till 90 % av metan, en gas som är känd för att vara stabil och inte förorenande och som dessutom inte innehåller några aromatiska kolväten. Koldioxidutsläppen från sådana fordon är 20–25 % lägre än från bensindrivna fordon. Om den sänkning med 25 % i fråga om oförbrända kolväten som föreslås i förordningen skulle bekräftas skulle man omöjliggöra produktion och marknadslansering av naturgasdrivna fordon, vilket skulle få negativa konsekvenser för koldioxidutsläppen. Detta skulle för övrigt stå i strid med de ersättningsmål som fastställts av kommissionen i meddelandet om alternativa bränslen (12).

| 5.3 | I kommissionens förslag försvinner det undantag enligt vilket passagerarfordon i klass M1, med en totalvikt på över 2,5 ton (men lägre än 3,5 ton), kan typgodkännas som lätta lastbilar (N1). |
| --- | --- |

5.3

I kommissionens förslag försvinner det undantag enligt vilket passagerarfordon i klass M1, med en totalvikt på över 2,5 ton (men lägre än 3,5 ton), kan typgodkännas som lätta lastbilar (N1).

| 5.3.1 | EESK anser att man måste göra åtskillnad mellan tunga fordon som är utformade för att klara av specifika uppgifter och fordon som ofta köps för att man vill följa modet eller köra upp på trottoarerna i storstäderna! I den första kategorin ingår följande:






  — | Fordon som är utformade för att rymma 7 eller fler sittplatser. Det rör sig om fordon som är avsedda för lokala transporter (t.ex. minibussar, pendelbussar, campingbilar och fordon avsedda för särskilda ändamål, exempelvis ambulanser). Bilar som rymmer ett större antal passagerare och mer last måste vara tyngre, högre och bredare, ha särskilda växellådor och orsakar därmed något högre utsläpp. |
| --- | --- | --- |

5.3.1

EESK anser att man måste göra åtskillnad mellan tunga fordon som är utformade för att klara av specifika uppgifter och fordon som ofta köps för att man vill följa modet eller köra upp på trottoarerna i storstäderna! I den första kategorin ingår följande:

—

Fordon som är utformade för att rymma 7 eller fler sittplatser. Det rör sig om fordon som är avsedda för lokala transporter (t.ex. minibussar, pendelbussar, campingbilar och fordon avsedda för särskilda ändamål, exempelvis ambulanser). Bilar som rymmer ett större antal passagerare och mer last måste vara tyngre, högre och bredare, ha särskilda växellådor och orsakar därmed något högre utsläpp.

| — | Terrängfordon med en totalvikt som överstiger 2,5 ton. Sådana fordon är ett viktigt arbetsredskap för landsbygdskommunerna, för räddningstjänsten liksom för olika organisationer i allmänhetens intresse, och för många andra viktiga funktioner, däribland militära. Av detta skäl beaktas deras speciella behov i olika rättsliga system och de bör även fortsättningsvis åtnjuta särbehandling. |
| --- | --- |

—

Terrängfordon med en totalvikt som överstiger 2,5 ton. Sådana fordon är ett viktigt arbetsredskap för landsbygdskommunerna, för räddningstjänsten liksom för olika organisationer i allmänhetens intresse, och för många andra viktiga funktioner, däribland militära. Av detta skäl beaktas deras speciella behov i olika rättsliga system och de bör även fortsättningsvis åtnjuta särbehandling.

| — | Produktionsvolymerna i dessa två segment är mycket små och utsläppen som denna typ av fordon orsakar är försumbara i förhållande till de totala utsläppen från fordonstrafiken. Deras påverkan på luftkvaliteten är alltså försumbar under förutsättning att samma regler tillämpas för dessa fordon som för lätta lastbilar. |
| --- | --- |

—

Produktionsvolymerna i dessa två segment är mycket små och utsläppen som denna typ av fordon orsakar är försumbara i förhållande till de totala utsläppen från fordonstrafiken. Deras påverkan på luftkvaliteten är alltså försumbar under förutsättning att samma regler tillämpas för dessa fordon som för lätta lastbilar.

| 5.3.2 | EESK håller inte med kommissionen om att det inte längre finns något som motiverar att M1-fordon med en totalvikt som överstiger 2,5 ton kan typgodkännas inom de gränser som fastställts för lätta lastbilar. Samtidigt är EESK medveten om behovet av att bättre definiera vilka fordon som kan komma i fråga för detta undantag. |
| --- | --- |

5.3.2

EESK håller inte med kommissionen om att det inte längre finns något som motiverar att M1-fordon med en totalvikt som överstiger 2,5 ton kan typgodkännas inom de gränser som fastställts för lätta lastbilar. Samtidigt är EESK medveten om behovet av att bättre definiera vilka fordon som kan komma i fråga för detta undantag.

| 5.3.3 | Det godtyckliga upphävandet av undantaget för samtliga tunga M1-fordon skulle innebära en övergång till bensinmotorer, med en motsvarande ökning av bränsleförbrukningen och därmed av koldioxidutsläppen. |
| --- | --- |

5.3.3

Det godtyckliga upphävandet av undantaget för samtliga tunga M1-fordon skulle innebära en övergång till bensinmotorer, med en motsvarande ökning av bränsleförbrukningen och därmed av koldioxidutsläppen.

| 5.4 | EESK delar kommissionens uppfattning att det krävs tillgång till reparationsinformation om fordonen samt en effektiv konkurrens på marknaden för fordonsreparationer och informationstjänster för att underlätta den fria rörligheten för fordon på den inre marknaden. Detta har bland annat bekräftats i rådets förordning 1400/2002/EG om tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn samt i direktiv 98/69/EG och 2002/80/EG. |
| --- | --- |

5.4

EESK delar kommissionens uppfattning att det krävs tillgång till reparationsinformation om fordonen samt en effektiv konkurrens på marknaden för fordonsreparationer och informationstjänster för att underlätta den fria rörligheten för fordon på den inre marknaden. Detta har bland annat bekräftats i rådets förordning 1400/2002/EG om tillämpning av artikel 81.3 i EG-fördraget på grupper av vertikala avtal och samordnade förfaranden inom motorfordonssektorn samt i direktiv 98/69/EG och 2002/80/EG.

| 5.4.1 | EESK vill dock framhålla att det krävs obegränsad och standardiserad tillgång till reparationsinformation eftersom fordonstillverkare i praktiken tenderar att sprida den här informationen via olika medier och dokumentationsstrukturer. Det skapar stora hinder för återförsäljare som säljer flera olika märken på eftermarknaden, och då i synnerhet små, självständiga företag som är den typ av företag som dominerar på reparationsmarknaden i EU. Därför välkomnar EESK kommissionens förslag om att förordningen skall innehålla krav på att reparationsinformation även skall finnas tillgänglig på webbplatser i ett standardiserat format. |
| --- | --- |

5.4.1

EESK vill dock framhålla att det krävs obegränsad och standardiserad tillgång till reparationsinformation eftersom fordonstillverkare i praktiken tenderar att sprida den här informationen via olika medier och dokumentationsstrukturer. Det skapar stora hinder för återförsäljare som säljer flera olika märken på eftermarknaden, och då i synnerhet små, självständiga företag som är den typ av företag som dominerar på reparationsmarknaden i EU. Därför välkomnar EESK kommissionens förslag om att förordningen skall innehålla krav på att reparationsinformation även skall finnas tillgänglig på webbplatser i ett standardiserat format.

6.   Bedömningar och särskilda rekommendationer

| 6.1 | I förordningen hänvisas flera gånger till ett kommande direktiv XXX/XX/EG. Eftersom detta direktiv kommer att ändra ramdirektivet om typgodkännande borde man redan nu tydligt ange att hänvisningen gäller ”Ramdirektiv för typgodkännande 70/156/EEG, ändrat genom direktiv XXX/XX/EG”. |
| --- | --- |

6.1

I förordningen hänvisas flera gånger till ett kommande direktiv XXX/XX/EG. Eftersom detta direktiv kommer att ändra ramdirektivet om typgodkännande borde man redan nu tydligt ange att hänvisningen gäller ”Ramdirektiv för typgodkännande 70/156/EEG, ändrat genom direktiv XXX/XX/EG”.

| 6.2 | I skäl 13 införs krav på en standardiserad metod för att mäta fordons bränsleförbrukning, och nödvändigheten av att kunder och användare får objektiv och precis information betonas. Dessa krav finns redan (i direktiv 1999/94/EG) och det är alltså helt onödigt att på nytt ta upp dessa aspekter. |
| --- | --- |

6.2

I skäl 13 införs krav på en standardiserad metod för att mäta fordons bränsleförbrukning, och nödvändigheten av att kunder och användare får objektiv och precis information betonas. Dessa krav finns redan (i direktiv 1999/94/EG) och det är alltså helt onödigt att på nytt ta upp dessa aspekter.

| 6.3 | EESK noterar att lydelsen är oklar i artikel 2.1, artikel 4.1 och artikel 5 i förslaget till förordning. Särskilt gäller detta följande: |
| --- | --- |

6.3

EESK noterar att lydelsen är oklar i artikel 2.1, artikel 4.1 och artikel 5 i förslaget till förordning. Särskilt gäller detta följande:

| 6.3.1 | I artikel 2.1 specificeras vilka fordon förordningen skall tillämpas på. I artikel 4.1 och artikel 5 verkar det däremot som om alla fordonstyper som omfattas av förordningen (dvs. de som räknas upp i artikel 2) måste uppfylla följande långa lista på krav: utsläpp från avgasrör, utsläpp vid låg omgivningstemperatur, utsläpp genom avdunstning, funktionen hos system för omborddiagnos (OBD-system), hållbarhet och utsläppsbegränsande anordningar, utsläpp vid tomgång, utsläpp från vevhuset, koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning samt röktäthet. |
| --- | --- |

6.3.1

I artikel 2.1 specificeras vilka fordon förordningen skall tillämpas på. I artikel 4.1 och artikel 5 verkar det däremot som om alla fordonstyper som omfattas av förordningen (dvs. de som räknas upp i artikel 2) måste uppfylla följande långa lista på krav: utsläpp från avgasrör, utsläpp vid låg omgivningstemperatur, utsläpp genom avdunstning, funktionen hos system för omborddiagnos (OBD-system), hållbarhet och utsläppsbegränsande anordningar, utsläpp vid tomgång, utsläpp från vevhuset, koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning samt röktäthet.

| 6.3.2 | Ovannämnda krav skulle dock innebära en omotiverad ökning av antalet tester som skall utföras i samband med typgodkännandet av modellerna. Som exempel kan nämnas att det är fullständigt onödigt att mäta utsläpp vid tomgång eller utsläpp genom avdunstning på ett fordon med dieselmotor. Det hade varit lämpligare och tydligare att använda tabell I.5.2 i bilaga 1 till direktiv 70/220/EEG (13). |
| --- | --- |

6.3.2

Ovannämnda krav skulle dock innebära en omotiverad ökning av antalet tester som skall utföras i samband med typgodkännandet av modellerna. Som exempel kan nämnas att det är fullständigt onödigt att mäta utsläpp vid tomgång eller utsläpp genom avdunstning på ett fordon med dieselmotor. Det hade varit lämpligare och tydligare att använda tabell I.5.2 i bilaga 1 till direktiv 70/220/EEG (13).

| 6.4 | EESK anser slutligen att det finns oklarheter i definitionen av tillämpningsområdet vad avser fordon i kategori M (passagerarfordon) med motor med gnisttändning, med undantag av naturgasmotorer och gasolmotorer. Enligt förordningen (artiklarna 4 och 5) tycks samtliga krav gälla också fordon i kategorierna M2 och M3, medan fordon i kategori M med en vikt på över 3,5 ton (för övrigt mycket ovanliga i Europa) tidigare endast behövde uppfylla kraven i fråga om utsläpp vid tomgång och utsläpp från vevhuset. |
| --- | --- |

6.4

EESK anser slutligen att det finns oklarheter i definitionen av tillämpningsområdet vad avser fordon i kategori M (passagerarfordon) med motor med gnisttändning, med undantag av naturgasmotorer och gasolmotorer. Enligt förordningen (artiklarna 4 och 5) tycks samtliga krav gälla också fordon i kategorierna M2 och M3, medan fordon i kategori M med en vikt på över 3,5 ton (för övrigt mycket ovanliga i Europa) tidigare endast behövde uppfylla kraven i fråga om utsläpp vid tomgång och utsläpp från vevhuset.

| 6.5 | I artikel 4.3 understryks tillverkarens skyldighet att tillhandahålla teknisk information om utsläpp och bränsleförbrukning till köparen. Eftersom detta krav redan fastställs i direktiv 1999/94/EG, ändrat genom direktiv 2003/77/EG, är denna punkt överflödig. |
| --- | --- |

6.5

I artikel 4.3 understryks tillverkarens skyldighet att tillhandahålla teknisk information om utsläpp och bränsleförbrukning till köparen. Eftersom detta krav redan fastställs i direktiv 1999/94/EG, ändrat genom direktiv 2003/77/EG, är denna punkt överflödig.

| 6.6 | I artikel 10 behandlas typgodkännande av ersättningsdelar som inte är originalreservdelar. Särskilt förbjuds här försäljning och installation av ersättningskatalysatorer som endast medges om de är av en typ som är typgodkänd i enlighet med förslaget till förordning. Det framgår inte klart om kommissionen avser att begränsa användningen av sådana katalysatorer till fordon som är registrerade före 1992 (alltså för fordon utan OBD) och således inte tillåta dem i nyare fordon. Kravet på typgodkännande borde dessutom utsträckas till eventuella andra delar till systemet för utsläppskontroll, t.ex. partikelfilter, som inte är originaldelar. |
| --- | --- |

6.6

I artikel 10 behandlas typgodkännande av ersättningsdelar som inte är originalreservdelar. Särskilt förbjuds här försäljning och installation av ersättningskatalysatorer som endast medges om de är av en typ som är typgodkänd i enlighet med förslaget till förordning. Det framgår inte klart om kommissionen avser att begränsa användningen av sådana katalysatorer till fordon som är registrerade före 1992 (alltså för fordon utan OBD) och således inte tillåta dem i nyare fordon. Kravet på typgodkännande borde dessutom utsträckas till eventuella andra delar till systemet för utsläppskontroll, t.ex. partikelfilter, som inte är originaldelar.

| 6.7 | Enligt artikel 11.2 får medlemsstaterna besluta om ekonomiska incitament för eftermontering (14) på fordon som är i bruk som gör att de överensstämmer med de utsläppsgränsvärden som anges i förordningen. Ingenting sägs emellertid om vilket förfarande som skall användas för att visa att dessa system uppfyller kraven, och det anges inte heller om sådana förfaranden redan finns. |
| --- | --- |

6.7

Enligt artikel 11.2 får medlemsstaterna besluta om ekonomiska incitament för eftermontering (14) på fordon som är i bruk som gör att de överensstämmer med de utsläppsgränsvärden som anges i förordningen. Ingenting sägs emellertid om vilket förfarande som skall användas för att visa att dessa system uppfyller kraven, och det anges inte heller om sådana förfaranden redan finns.

| 6.8 | I artikel 17 ges en förteckning över direktiv (15) som skall upphöra att gälla 18 månader efter förordningens ikraftträdande. Detta föranleder följande kommentarer:






  — | Om det var kommissionens avsikt att ta med alla de direktiv som utgör ändringar av direktiv 70/220/EEG om utsläpp från motorfordon och direktiv 80/1268/EEG om bränsleförbrukning är förteckningen inte komplett (det finns till exempel 18 ändringar till direktiv 70/220/EEG varav endast sex omnämns). Det vore enklare att använda följande lydelse: ”Direktiv 70/220/EEG, senast ändrat genom direktiv 2003/76/EG, och direktiv 80/1268/EEG, senast ändrat genom direktiv 2004/3/EG, skall upphöra att gälla från och med den...”. |
| --- | --- | --- |

6.8

I artikel 17 ges en förteckning över direktiv (15) som skall upphöra att gälla 18 månader efter förordningens ikraftträdande. Detta föranleder följande kommentarer:

—

Om det var kommissionens avsikt att ta med alla de direktiv som utgör ändringar av direktiv 70/220/EEG om utsläpp från motorfordon och direktiv 80/1268/EEG om bränsleförbrukning är förteckningen inte komplett (det finns till exempel 18 ändringar till direktiv 70/220/EEG varav endast sex omnämns). Det vore enklare att använda följande lydelse: ”Direktiv 70/220/EEG, senast ändrat genom direktiv 2003/76/EG, och direktiv 80/1268/EEG, senast ändrat genom direktiv 2004/3/EG, skall upphöra att gälla från och med den...”.

| 6.8.1 | Att ovannämnda direktiv om utsläpp från motorfordon och direktiv om bränsleförbrukning enligt förordningen skall upphävas 18 månader efter dess ikraftträdande skapar allvarliga problem. |
| --- | --- |

6.8.1

Att ovannämnda direktiv om utsläpp från motorfordon och direktiv om bränsleförbrukning enligt förordningen skall upphävas 18 månader efter dess ikraftträdande skapar allvarliga problem.

| 6.8.2 | Detta datum skulle sammanfalla med ikraftträdandet av de nya bestämmelserna om typgodkännande, även om de endast rör de nya M1-modeller som släpps ut på marknaden av en tillverkare. De M1-modeller som redan typgodkänts före ovannämnda datum kan registreras under ytterligare 18 månader utan att behöva något nytt typgodkännande. Liknande villkor gäller för N1-fordon i klasserna II och III: De nya modellerna har ytterligare tolv månader på sig för typgodkännande, medan de som typgodkänts tidigare och som skall registreras ges ytterligare 30 månader. |
| --- | --- |

6.8.2

Detta datum skulle sammanfalla med ikraftträdandet av de nya bestämmelserna om typgodkännande, även om de endast rör de nya M1-modeller som släpps ut på marknaden av en tillverkare. De M1-modeller som redan typgodkänts före ovannämnda datum kan registreras under ytterligare 18 månader utan att behöva något nytt typgodkännande. Liknande villkor gäller för N1-fordon i klasserna II och III: De nya modellerna har ytterligare tolv månader på sig för typgodkännande, medan de som typgodkänts tidigare och som skall registreras ges ytterligare 30 månader.

| 6.8.3 | Det är svårt att förstå hur man skall kunna utfärda det intyg om överensstämmelse som krävs vid registreringen om detta intyg endast kan hänvisa till ett direktiv som har upphävts. |
| --- | --- |

6.8.3

Det är svårt att förstå hur man skall kunna utfärda det intyg om överensstämmelse som krävs vid registreringen om detta intyg endast kan hänvisa till ett direktiv som har upphävts.

Bryssel den 3 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Fordon i kategori N är sådana som har minst 4 hjul och som är konstruerade för godsbefordran. Dessa delas in i 3 klasser, N1, N2 och N3, på grundval av största massa: N1< 3 500 kg; N2< 12 000 kg; N3>12 000 kg. Klass N1 indelas i 3 underklasser, NI, NII och NIII, också på grundval av största massa.

1

(2)  Fordon i kategori M är sådana som har minst 4 hjul och som är konstruerade för personbefordran. Dessa delas in i 3 klasser, M1, M2 och M3, på grundval av antalet sittplatser och största massa: M1< 9 sittplatser; M2> 9 sittplatser och < 5 000 kg; M3> 9 sittplatser och >5 000 kg.

2

(3)  EGT L 350, 28.12.1998, direktiv 1998/69/EG.

3

(4)  OASIS, Organization for the Advancement of Structured Information Standards.

4

(5)  CAFE, Clean Air for Europe, är ett program som kommissionen lanserade i meddelandet KOM(2001) 245 slutlig och som syftar till att utveckla en analysstrategi för att utvärdera direktiven om luftkvalitet, effektiviteten i det pågående programmet i medlemsstaterna, fortlöpande övervakning av luftkvaliteten och informationsspridning till allmänheten, översyn och uppdatering av gränsvärdena för utsläpp och utvecklingen av nya system för övervakning och utveckling av modeller.

5

(6)  Cars 21, Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century, är en expertgrupp som består av företrädare för kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna, näringslivet, fackföreningarna, icke-statliga organisationer samt konsumenter. Dess uppgift är att tillhandahålla rekommendationer för att förbättra den europeiska bilindustrins konkurrenskraft med beaktande av sociala och miljömässiga aspekter.

6

Competitive Automotive Regulatory System for the 21st Century

(7)  I samband med sammanträdet inom Motor Vehicle Emissions Group (kommissionens arbetsgrupp för utsläpp från motorer) i december 2005 delade GD Näringsliv ut ett dokument som utarbetats av den oberoende expertgruppen. Detta dokument innehöll resultaten av en analys av förhållandet mellan teknik och kostnader för fordon som uppfyller kraven i Euro 5.

7

(8)  SEK(2005) 1745, konsekvensanalys av föreliggande förslag till förordning. Punkt 6.2. Scenarios of the Regulatory Approach, Tabell 1-Scenario G, s. 17.

8

(9)  SEK(2005) 43, arbetsdokument från Europeiska kommissionen, ”Fiscal incentives for motor vehicles in advance of Euro 5”.

9

(10)  KOM(2005) 446 slutlig.

10

(11)  Uppgifterna är hämtade från IISA:s webbsida (International Institute for Applied Systems Analysis).

11

(12)  KOM(2001) 547 slutlig – målet för ersättning av traditionella bränslen med naturgas fastställs där till 5 % 2015 och till 10 % 2020.

12

(13)  I tabellen anges vilka tester som skall genomföras för olika fordonstyper.

13

(14)  Eftermontering innebär att utrustning monteras på ett fordon som redan är i bruk i syfte att begränsa utsläppen.

14

(15)  Direktiv 70/220/EEG, direktiv 80/1268/EEG, direktiv 89/458/EEG, direktiv 91/441/EEG, direktiv 93/59/EEG, direktiv 94/12/EG, direktiv 96/69/EG och direktiv 2004/3/EG.

15

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/67 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/67

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Social turism i Europa”

(2006/C 318/12)

Den 19 januari 2006 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Social turism i Europa”.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som berett ärendet, antog sitt yttrande den 26 juli 2006. Föredragande var Juan Mendoza Castro.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 138 röster för, 2 röster emot och 4 nedlagda röster.

A.   DEL ETT: ANALYS AV DAGSLÄGET

1.   Inledning

| 1.1 | Som komplement till de yttranden som kommittén har utarbetat som underlag för en europeisk turistpolitik har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén beslutat att utarbeta ett yttrande om social turism. Syftet är att analysera den sociala turismens uppkomst och utveckling, situationen i Europa i dag, erfarenheterna i olika medlemsstater och de värden som är förknippade med denna form av turism. Yttrandet innehåller rekommendationer riktade till offentliga och privata institutioner som syftar till att förbättra och stärka den sociala turismen i Europa och göra denna form av turism mer lättillgänglig. Yttrandet bidrar också till den pågående debatten om en europeisk turistpolitik genom att undersöka den sociala turismen som en naturlig del av den europeiska turistmodellen. |
| --- | --- |

1.1

Som komplement till de yttranden som kommittén har utarbetat som underlag för en europeisk turistpolitik har Europeiska ekonomiska och sociala kommittén beslutat att utarbeta ett yttrande om social turism. Syftet är att analysera den sociala turismens uppkomst och utveckling, situationen i Europa i dag, erfarenheterna i olika medlemsstater och de värden som är förknippade med denna form av turism. Yttrandet innehåller rekommendationer riktade till offentliga och privata institutioner som syftar till att förbättra och stärka den sociala turismen i Europa och göra denna form av turism mer lättillgänglig. Yttrandet bidrar också till den pågående debatten om en europeisk turistpolitik genom att undersöka den sociala turismen som en naturlig del av den europeiska turistmodellen.

| 1.2 | Turism i Europa: dagsläge och framtida utmaningar. Ett stort antal studier, rapporter och yttranden har gjorts i vilka man har diskuterat den aktuella situationen när det gäller turismen med utgångspunkt i en lång rad olika aspekter: ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter, turismens stora betydelse för den europeiska ekonomin och för många nationella ekonomier, dess positiva bidrag till välfärden och sysselsättningen i Europa. Tillsammans skapar alla dessa faktorer en bild som uppvisar stor potential, stabilitet och tillväxt. Samtidigt påpekas också att turismen medför olika interna och externa problem och hot på kort, medellång och lång sikt, exempelvis sektorns säsongsberoende, utnyttjandet och i vissa fall missbruket av naturresurser, den bristande respekten för kulturarvet och den lokala miljön samt oron för terrorism och lokalbefolkningens och turisternas säkerhet. Dessa faktorer innebär att turism medför stora utmaningar som man måste komma till rätta med om man skall kunna garantera en hållbar utveckling. Utmaningarna ligger i att säkerställa alla medborgares rätt att utnyttja de möjligheter turismen innebär, se till att turismen bidrar till utvecklingen i många utvecklingsländer i världen, säkerställa en hållbar miljö och respekt för turismens etiska regler, skapa stabilitet och kvalitet i sysselsättningen och medverka till världsfreden. För en så strategisk näring som turismen i Europa utgör dessa utmaningar, och många andra, ett viktigt steg mot bättre livskvalitet för alla. |
| --- | --- |

1.2

Turism i Europa: dagsläge och framtida utmaningar. Ett stort antal studier, rapporter och yttranden har gjorts i vilka man har diskuterat den aktuella situationen när det gäller turismen med utgångspunkt i en lång rad olika aspekter: ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter, turismens stora betydelse för den europeiska ekonomin och för många nationella ekonomier, dess positiva bidrag till välfärden och sysselsättningen i Europa. Tillsammans skapar alla dessa faktorer en bild som uppvisar stor potential, stabilitet och tillväxt. Samtidigt påpekas också att turismen medför olika interna och externa problem och hot på kort, medellång och lång sikt, exempelvis sektorns säsongsberoende, utnyttjandet och i vissa fall missbruket av naturresurser, den bristande respekten för kulturarvet och den lokala miljön samt oron för terrorism och lokalbefolkningens och turisternas säkerhet. Dessa faktorer innebär att turism medför stora utmaningar som man måste komma till rätta med om man skall kunna garantera en hållbar utveckling. Utmaningarna ligger i att säkerställa alla medborgares rätt att utnyttja de möjligheter turismen innebär, se till att turismen bidrar till utvecklingen i många utvecklingsländer i världen, säkerställa en hållbar miljö och respekt för turismens etiska regler, skapa stabilitet och kvalitet i sysselsättningen och medverka till världsfreden. För en så strategisk näring som turismen i Europa utgör dessa utmaningar, och många andra, ett viktigt steg mot bättre livskvalitet för alla.

| 1.3 | Turistpolitiken i Europeiska unionen. Den 6 april 2005 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ett yttrande om turistpolitiken i Europeiska unionen efter utvidgningen, i vilket man ingående analyserade såväl den nuvarande turistpolitiken i ljuset av det konstitutionella fördraget som följdverkningarna av både denna och framtida utvidgningar. I yttrandet välkomnas turismens roll i samordningen av och som stöd och komplement till EU:s politik på andra områden. Turismen har till exempel starka kopplingar till sysselsättning och socialpolitik, förbättrad kvalitet, teknisk forskning och utveckling, konsumentskydd, miljöpolitik och andra synnerligen skilda politikområden. Det bör i synnerhet påpekas att föreliggande yttrande syftar till att kartlägga och analysera den sociala turismens bidrag till sysselsättningen och den sociala politiken. Genom olika yttranden om turism avser EESK att främja en europeisk politik som är inriktad på att skapa en europeisk turistmodell som inte nödvändigtvis grundar sig på lagstiftning, utan snarare på värden. Social turism och de värden som kopplas till denna form av turism skulle kunna utgöra en central komponent i denna modell och bidra till att etablera och sprida den. |
| --- | --- |

1.3

Turistpolitiken i Europeiska unionen. Den 6 april 2005 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén ett yttrande om turistpolitiken i Europeiska unionen efter utvidgningen, i vilket man ingående analyserade såväl den nuvarande turistpolitiken i ljuset av det konstitutionella fördraget som följdverkningarna av både denna och framtida utvidgningar. I yttrandet välkomnas turismens roll i samordningen av och som stöd och komplement till EU:s politik på andra områden. Turismen har till exempel starka kopplingar till sysselsättning och socialpolitik, förbättrad kvalitet, teknisk forskning och utveckling, konsumentskydd, miljöpolitik och andra synnerligen skilda politikområden. Det bör i synnerhet påpekas att föreliggande yttrande syftar till att kartlägga och analysera den sociala turismens bidrag till sysselsättningen och den sociala politiken. Genom olika yttranden om turism avser EESK att främja en europeisk politik som är inriktad på att skapa en europeisk turistmodell som inte nödvändigtvis grundar sig på lagstiftning, utan snarare på värden. Social turism och de värden som kopplas till denna form av turism skulle kunna utgöra en central komponent i denna modell och bidra till att etablera och sprida den.

| 1.4 | Lissabonagendan och social turism. Man bör uppmärksamma den utmaning som Lissabonagendan utgör för turismen, särskilt den sociala turismen. Eftersom agendans strategiska målsättning är att göra Europa till
  ”världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning”
  kommer det att bli nödvändigt att undersöka huruvida social turism på ett effektivt och positivt sätt bidrar till att uppfylla denna målsättning, hur det går till och hur detta bidrag kan förstärkas. I yttrandet förklarar EESK hur den sociala turismen i själva verket bidrar till att nå detta mål, samtidigt som man konstaterar att dess insats kan stärkas. I detta syfte föreslås åtgärder för de olika parter som är aktiva inom sektorn. |
| --- | --- |

1.4

Lissabonagendan och social turism. Man bör uppmärksamma den utmaning som Lissabonagendan utgör för turismen, särskilt den sociala turismen. Eftersom agendans strategiska målsättning är att göra Europa till
  ”världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi, med möjlighet till hållbar ekonomisk tillväxt med fler och bättre arbetstillfällen och en högre grad av social sammanhållning”
  kommer det att bli nödvändigt att undersöka huruvida social turism på ett effektivt och positivt sätt bidrar till att uppfylla denna målsättning, hur det går till och hur detta bidrag kan förstärkas. I yttrandet förklarar EESK hur den sociala turismen i själva verket bidrar till att nå detta mål, samtidigt som man konstaterar att dess insats kan stärkas. I detta syfte föreslås åtgärder för de olika parter som är aktiva inom sektorn.

| 1.5 | Bakgrund till yttrandet. Det finns omfattande bakgrundsmaterial till yttrandet både när det gäller teori (studier, rapporter, tidskrifter) och praktik (exempel på initiativ kopplade till social turism i Europa). Många bidrag har lämnats från både offentliga och privata institutioner. Bland dessa kan nämnas EESK:s yttrande av den 29 oktober 2003”För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar”, där social turism är ett bland 100 initiativ (punkt 5.5.2). Ett annat yttrande som är värt att nämna är ”Turistpolitiken i EU efter utvidgningen” med det europeiska projektet för subventionerade semesterformer som ett potentiellt pilotprojekt för institutionellt samarbete på EU-nivå. Det antogs av EESK den 6 april 2005. |
| --- | --- |

1.5

Bakgrund till yttrandet. Det finns omfattande bakgrundsmaterial till yttrandet både när det gäller teori (studier, rapporter, tidskrifter) och praktik (exempel på initiativ kopplade till social turism i Europa). Många bidrag har lämnats från både offentliga och privata institutioner. Bland dessa kan nämnas EESK:s yttrande av den 29 oktober 2003”För en turism som är tillgänglig för alla och socialt hållbar”, där social turism är ett bland 100 initiativ (punkt 5.5.2). Ett annat yttrande som är värt att nämna är ”Turistpolitiken i EU efter utvidgningen” med det europeiska projektet för subventionerade semesterformer som ett potentiellt pilotprojekt för institutionellt samarbete på EU-nivå. Det antogs av EESK den 6 april 2005.

2.   Begreppet ”social turism”

| 2.1 | Rätt till turism som en grund för social turism. Alla har rätt till vila någon gång under dagen, veckan och året, och rätten till fritid skapar möjligheter att utveckla varje aspekt av en människas personlighet och sociala integration. Alla skall naturligtvis ha möjlighet att utnyttja denna rätt till personlig utveckling. Rätten till turism är utan tvekan ett konkret exempel på denna övergripande rättighet, och önskan att göra denna rätt tillgänglig för alla ligger till grund för social turism. Social turism ligger således inte på något sätt i periferin av turism och inte heller är den skild från andra aktiviteter inom turistnäringen som representerar en betydelsefull näringssektor i världen, i Europa som helhet och i de skilda medlemsstaterna i synnerhet. Tvärtom är social turism ett sätt att i praktiken tillämpa denna allmänna rätt att utnyttja turismens möjligheter, att resa och lära känna andra regioner och länder – själva stommen i turismen. Det bör framhållas att denna rätt har fastställts i artikel 7 i den globala uppförandekoden för turismen som Världsturistorganisationens generalförsamling antog i Santiago de Chile den 1 oktober 1999 och som antogs av FN den 21 december 2001. |
| --- | --- |

2.1

Rätt till turism som en grund för social turism. Alla har rätt till vila någon gång under dagen, veckan och året, och rätten till fritid skapar möjligheter att utveckla varje aspekt av en människas personlighet och sociala integration. Alla skall naturligtvis ha möjlighet att utnyttja denna rätt till personlig utveckling. Rätten till turism är utan tvekan ett konkret exempel på denna övergripande rättighet, och önskan att göra denna rätt tillgänglig för alla ligger till grund för social turism. Social turism ligger således inte på något sätt i periferin av turism och inte heller är den skild från andra aktiviteter inom turistnäringen som representerar en betydelsefull näringssektor i världen, i Europa som helhet och i de skilda medlemsstaterna i synnerhet. Tvärtom är social turism ett sätt att i praktiken tillämpa denna allmänna rätt att utnyttja turismens möjligheter, att resa och lära känna andra regioner och länder – själva stommen i turismen. Det bör framhållas att denna rätt har fastställts i artikel 7 i den globala uppförandekoden för turismen som Världsturistorganisationens generalförsamling antog i Santiago de Chile den 1 oktober 1999 och som antogs av FN den 21 december 2001.

| 2.2 | Definition av social turism. Det finns många idéer om vad social turism verkligen är, vilket gör det svårt att exakt definiera begreppet. Trots att de olika institutioner som har behandlat frågan använder vitt skilda metoder (såsom kartläggning av innehåll, förväntade resultat, mål, idéer och uppfattningar) utgår de alltid från samma grundsats: Att alla, inklusive de minst privilegierade, har rätt till vila, avkoppling och ledig tid från arbetet varje dag, vecka och år. Enligt Internationella byrån för social turism (BITS) är social turism ”de begrepp och fenomen som är resultatet av den mindre välbeställda delen av befolkningens deltagande i turism och där detta deltagande har möjliggjorts genom väl definierade sociala åtgärder”. BITS håller för närvarande på att revidera definitionen och utvidga den till att omfatta turistverksamhet som bidrar till utveckling och solidaritet. |
| --- | --- |

2.2

Definition av social turism. Det finns många idéer om vad social turism verkligen är, vilket gör det svårt att exakt definiera begreppet. Trots att de olika institutioner som har behandlat frågan använder vitt skilda metoder (såsom kartläggning av innehåll, förväntade resultat, mål, idéer och uppfattningar) utgår de alltid från samma grundsats: Att alla, inklusive de minst privilegierade, har rätt till vila, avkoppling och ledig tid från arbetet varje dag, vecka och år. Enligt Internationella byrån för social turism (BITS) är social turism ”de begrepp och fenomen som är resultatet av den mindre välbeställda delen av befolkningens deltagande i turism och där detta deltagande har möjliggjorts genom väl definierade sociala åtgärder”. BITS håller för närvarande på att revidera definitionen och utvidga den till att omfatta turistverksamhet som bidrar till utveckling och solidaritet.

| 2.2.1 | Enligt Europeiska kommissionen (1) organiseras social turism i vissa länder via sammanslutningar, kooperativ och fackförbund i syfte att göra semesterresor tillgängliga för så många som möjligt, i synnerhet för de mest underprivilegierade grupperna. Denna lätt föråldrade definition håller på att revideras i ljuset av de tekniska möten som hållits under senare år. EESK anser inte att någon av definitionerna är tillräckligt exakt. Som ofta är fallet inom de sociala vetenskaperna är emellertid kartläggning av särskilda kännetecken viktigare än en exakt definition. |
| --- | --- |

2.2.1

Enligt Europeiska kommissionen (1) organiseras social turism i vissa länder via sammanslutningar, kooperativ och fackförbund i syfte att göra semesterresor tillgängliga för så många som möjligt, i synnerhet för de mest underprivilegierade grupperna. Denna lätt föråldrade definition håller på att revideras i ljuset av de tekniska möten som hållits under senare år. EESK anser inte att någon av definitionerna är tillräckligt exakt. Som ofta är fallet inom de sociala vetenskaperna är emellertid kartläggning av särskilda kännetecken viktigare än en exakt definition.

| 2.2.2 | Vi har ingen som helst avsikt att fastställa en exakt definition av begreppet social turism, utan utgår i stället från antagandet att turism är en allmän rättighet som vi bör försöka göra tillgänglig för alla. Mot denna bakgrund konstaterar vi att det handlar om social turism om följande tre villkor har uppfyllts:






  — | Omständigheterna i verkliga livet gör att det är helt eller delvis omöjligt att förvekliga rätten till turism. Det kan bero på ekonomiska villkor, fysiskt eller mentalt handikapp, personlig eller familjmässig isolering, rörelsehinder, geografiska hinder och en lång rad skäl som utgör svåra hinder. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Vi har ingen som helst avsikt att fastställa en exakt definition av begreppet social turism, utan utgår i stället från antagandet att turism är en allmän rättighet som vi bör försöka göra tillgänglig för alla. Mot denna bakgrund konstaterar vi att det handlar om social turism om följande tre villkor har uppfyllts:

—

Omständigheterna i verkliga livet gör att det är helt eller delvis omöjligt att förvekliga rätten till turism. Det kan bero på ekonomiska villkor, fysiskt eller mentalt handikapp, personlig eller familjmässig isolering, rörelsehinder, geografiska hinder och en lång rad skäl som utgör svåra hinder.

| — | Någon – oavsett om det är en offentlig eller privat institution, ett företag, fackförbund eller enbart en organiserad grupp människor – beslutar att vidta åtgärder för att undanröja eller minska de svårigheter som hindrar en person att utnyttja rätten till turism. |
| --- | --- |

—

Någon – oavsett om det är en offentlig eller privat institution, ett företag, fackförbund eller enbart en organiserad grupp människor – beslutar att vidta åtgärder för att undanröja eller minska de svårigheter som hindrar en person att utnyttja rätten till turism.

| — | Insatsen är verkningsfull och underlättar för en grupp människor att utnyttja turismens möjligheter på ett sätt som ligger i linje med värden som hållbarhet, tillgänglighet och solidaritet. |
| --- | --- |

—

Insatsen är verkningsfull och underlättar för en grupp människor att utnyttja turismens möjligheter på ett sätt som ligger i linje med värden som hållbarhet, tillgänglighet och solidaritet.

| 2.2.3 | På samma sätt som turism generellt är en aktivitet som integrerar flera sektorer, verksamheter och utvecklingsområden, omfattar social turism alla de initiativ som gör turism tillgänglig för personer med särskilda behov, samtidigt som den skapar sociala och ekonomiska fördelar för olika sektorer, verksamheter och grupper. |
| --- | --- |

2.2.3

På samma sätt som turism generellt är en aktivitet som integrerar flera sektorer, verksamheter och utvecklingsområden, omfattar social turism alla de initiativ som gör turism tillgänglig för personer med särskilda behov, samtidigt som den skapar sociala och ekonomiska fördelar för olika sektorer, verksamheter och grupper.

| 2.3 | Den sociala turismens uppkomst






  — | Bakgrunden till social turism som den uppfattas i dag är oklar, men sannolikt har verksamheten vuxit fram i de organisationer som specialiserade sig på att arrangera semesterresor som var inriktade på fysiska aktiviteter i bergen i början på 1900-talet, eller de initiativ till semesterkolonier för barn från missgynnade familjer som utvecklades i Schweiz och Frankrike. |
| --- | --- | --- |

2.3

—

Bakgrunden till social turism som den uppfattas i dag är oklar, men sannolikt har verksamheten vuxit fram i de organisationer som specialiserade sig på att arrangera semesterresor som var inriktade på fysiska aktiviteter i bergen i början på 1900-talet, eller de initiativ till semesterkolonier för barn från missgynnade familjer som utvecklades i Schweiz och Frankrike.

| — | De offentliga myndigheterna började engagera sig för social turism efter andra världskriget. Detta engagemang hade kopplingar till olika arbetarrörelser. En del länder (Frankrike, Italien, Portugal och Spanien) organiserade verksamhet som var kopplad till social turism, medan andra (Storbritannien och Nederländerna) valde att hålla sig utanför denna typ av verksamhet. |
| --- | --- |

—

De offentliga myndigheterna började engagera sig för social turism efter andra världskriget. Detta engagemang hade kopplingar till olika arbetarrörelser. En del länder (Frankrike, Italien, Portugal och Spanien) organiserade verksamhet som var kopplad till social turism, medan andra (Storbritannien och Nederländerna) valde att hålla sig utanför denna typ av verksamhet.

| — | Det var på 50- och 60-talen som ansträngningar att främja social turism verkligen tog fart och många organisationer, sammanslutningar och samordningsorgan växte fram, häribland Internationella byrån för social turism (BITS) som är baserad i Bryssel och än i dag bedriver omfattande marknadsförings- och representationsverksamhet. |
| --- | --- |

—

Det var på 50- och 60-talen som ansträngningar att främja social turism verkligen tog fart och många organisationer, sammanslutningar och samordningsorgan växte fram, häribland Internationella byrån för social turism (BITS) som är baserad i Bryssel och än i dag bedriver omfattande marknadsförings- och representationsverksamhet.

| 2.4 | Social turism i stora drag. Enligt BITS bygger social turism på följande fem kriterier: |
| --- | --- |

2.4

Social turism i stora drag. Enligt BITS bygger social turism på följande fem kriterier:

| 2.4.1 | Rätten att utnyttja turismens möjligheter för så många som möjligt. Önskan att göra denna rätt tillgänglig för alla är sannolikt det som i störst utsträckning berättigar och utgör grunden för de olika initiativen inom social turism. Antalet människor som i dag har möjlighet att åka på semester har ökat avsevärt som en följd av turismens utbredning i samhället, men det finns fortfarande stora grupper som av olika anledningar inte har möjlighet till det. Bristen på ekonomiska resurser är den vanligaste orsaken till att denna rätt inte kan utnyttjas av alla. Det är föga troligt att de offentliga myndigheterna i praktiken skulle eller skulle kunna använda offentliga medel för att garantera rätten till turism eller semester. Olika länder hanterar frågan på olika sätt: Vissa är mer aktiva av sociala skäl medan andra är mindre engagerade, när det gäller möjligheterna att göra rätten tillgänglig för alla. Det är viktigt att framhålla att social turism inte kan eller skall betraktas som turism av lägre kvalitet eller art. Tvärtom måste social turism kännetecknas av högsta kvalitet, både vad gäller anläggningar och service. |
| --- | --- |

2.4.1

Rätten att utnyttja turismens möjligheter för så många som möjligt. Önskan att göra denna rätt tillgänglig för alla är sannolikt det som i störst utsträckning berättigar och utgör grunden för de olika initiativen inom social turism. Antalet människor som i dag har möjlighet att åka på semester har ökat avsevärt som en följd av turismens utbredning i samhället, men det finns fortfarande stora grupper som av olika anledningar inte har möjlighet till det. Bristen på ekonomiska resurser är den vanligaste orsaken till att denna rätt inte kan utnyttjas av alla. Det är föga troligt att de offentliga myndigheterna i praktiken skulle eller skulle kunna använda offentliga medel för att garantera rätten till turism eller semester. Olika länder hanterar frågan på olika sätt: Vissa är mer aktiva av sociala skäl medan andra är mindre engagerade, när det gäller möjligheterna att göra rätten tillgänglig för alla. Det är viktigt att framhålla att social turism inte kan eller skall betraktas som turism av lägre kvalitet eller art. Tvärtom måste social turism kännetecknas av högsta kvalitet, både vad gäller anläggningar och service.

| 2.4.2 | Den sociala turismens bidrag till social integrering. Turismen är en stark drivkraft för social integration, för att främja kontakter med andra kulturer, platser, sedvänjor och framför allt befolkningar; utan resor, semester och turism skulle människor inte kunna träffas, samtala och erkänna varandra som i grunden lika, med kulturella skillnader. Detta kulturella utbyte och denna möjlighet att utnyttja sin lediga tid är en viktig faktor för den personliga utvecklingen, både för turisterna själva och för dem som tar emot dem i sin lokala miljö. Det kulturella utbyte som turismen medför är av särskilt stort värde för de unga eftersom det främjar deras intellektuella utveckling och berikar deras syn på omvärlden. På EU-nivå skulle den sociala turismen kunna bidra till att bygga medborgarnas Europa. Det är viktigt att framhålla den allmänna uppfattningen att social turism inte bör särskiljas från turism rent generellt, men att den bör bidra till social integration. Den sociala turismens aktörer måste inom ramen för en vanlig turistsemester kunna hitta de rätta förutsättningarna för att njuta av semestern, inte tvärtom. Detta innebär naturligtvis att åtgärder måste vidtas inte bara när det gäller anläggningarna utan även beträffande typen av tjänster och därmed den speciella utbildning som anställda inom denna sektor bör få. |
| --- | --- |

2.4.2

Den sociala turismens bidrag till social integrering. Turismen är en stark drivkraft för social integration, för att främja kontakter med andra kulturer, platser, sedvänjor och framför allt befolkningar; utan resor, semester och turism skulle människor inte kunna träffas, samtala och erkänna varandra som i grunden lika, med kulturella skillnader. Detta kulturella utbyte och denna möjlighet att utnyttja sin lediga tid är en viktig faktor för den personliga utvecklingen, både för turisterna själva och för dem som tar emot dem i sin lokala miljö. Det kulturella utbyte som turismen medför är av särskilt stort värde för de unga eftersom det främjar deras intellektuella utveckling och berikar deras syn på omvärlden. På EU-nivå skulle den sociala turismen kunna bidra till att bygga medborgarnas Europa. Det är viktigt att framhålla den allmänna uppfattningen att social turism inte bör särskiljas från turism rent generellt, men att den bör bidra till social integration. Den sociala turismens aktörer måste inom ramen för en vanlig turistsemester kunna hitta de rätta förutsättningarna för att njuta av semestern, inte tvärtom. Detta innebär naturligtvis att åtgärder måste vidtas inte bara när det gäller anläggningarna utan även beträffande typen av tjänster och därmed den speciella utbildning som anställda inom denna sektor bör få.

| 2.4.3 | Inrättande av hållbara turiststrukturer. Infrastrukturen på turistorterna är inte alltid av det hållbara slaget, vilket beror på att turismen ofta har utvecklats med målsättningen att bli vinstgivande på kort sikt, och att man har missbrukat naturresurser och tagit i besittning de bästa områdena, ofta kust- och bergområden. Den sociala turismen, som är mer inriktad på de sociala villkoren än på de ekonomiska aspekterna, kan bidra till att bygga upp eller återställa turistmål, samtidigt som hänsyn tas till såväl ekonomiska som sociala kriterier, och en hållbar miljö främjas. Hanteringen av turistmålens och turistområdenas hållbarhet i dess olika former kan påverka. Om hållbarhet i detta fall huvudsakligen kan definieras som balansen mellan olika typer av mänsklig aktivitet så är den sociala turismen ett verktyg för hållbar utveckling för många mindre utvecklade länder som ser turismen som en ekonomisk inkomstkälla som kan befria dem ur fattigdomen. |
| --- | --- |

2.4.3

Inrättande av hållbara turiststrukturer. Infrastrukturen på turistorterna är inte alltid av det hållbara slaget, vilket beror på att turismen ofta har utvecklats med målsättningen att bli vinstgivande på kort sikt, och att man har missbrukat naturresurser och tagit i besittning de bästa områdena, ofta kust- och bergområden. Den sociala turismen, som är mer inriktad på de sociala villkoren än på de ekonomiska aspekterna, kan bidra till att bygga upp eller återställa turistmål, samtidigt som hänsyn tas till såväl ekonomiska som sociala kriterier, och en hållbar miljö främjas. Hanteringen av turistmålens och turistområdenas hållbarhet i dess olika former kan påverka. Om hållbarhet i detta fall huvudsakligen kan definieras som balansen mellan olika typer av mänsklig aktivitet så är den sociala turismen ett verktyg för hållbar utveckling för många mindre utvecklade länder som ser turismen som en ekonomisk inkomstkälla som kan befria dem ur fattigdomen.

| 2.4.4 | Ett bidrag till sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. Turismen är förmodligen redan, och kommer med all säkerhet att i framtiden vara världens mäktigaste industri och en av de viktigaste faktorerna när det gäller sysselsättning, utveckling, välstånd och livskvalitet för användarna. Även om den sociala turismen bidrar till denna ekonomiska styrka har man ännu inte insett dess kraft och ekonomiska betydelse eller tagit till vara dess möjligheter att koppla hållbarhetskriterier till valet av turistmål. Företag och organ som erbjuder social turism måste se bortom de ekonomiska aspekterna när de utvecklar sin verksamhet. Nyckeln till turistmålens hållbara utveckling är en stabil sysselsättning av hög kvalitet. Den sociala turismens bidrag (om än så litet) för att råda bot på säsongsturismen är en nödvändig förutsättning för att man skall kunna uppnå en stabil sysselsättning av hög kvalitet, och bör ingå som en integrerad del i den europeiska turistmodellen. Offentlig-privata partnerskap i ledningen för den sociala turismen kan utgöra ett användbart instrument och en god indikator för att garantera denna förutsättning. |
| --- | --- |

2.4.4

Ett bidrag till sysselsättningen och den ekonomiska utvecklingen. Turismen är förmodligen redan, och kommer med all säkerhet att i framtiden vara världens mäktigaste industri och en av de viktigaste faktorerna när det gäller sysselsättning, utveckling, välstånd och livskvalitet för användarna. Även om den sociala turismen bidrar till denna ekonomiska styrka har man ännu inte insett dess kraft och ekonomiska betydelse eller tagit till vara dess möjligheter att koppla hållbarhetskriterier till valet av turistmål. Företag och organ som erbjuder social turism måste se bortom de ekonomiska aspekterna när de utvecklar sin verksamhet. Nyckeln till turistmålens hållbara utveckling är en stabil sysselsättning av hög kvalitet. Den sociala turismens bidrag (om än så litet) för att råda bot på säsongsturismen är en nödvändig förutsättning för att man skall kunna uppnå en stabil sysselsättning av hög kvalitet, och bör ingå som en integrerad del i den europeiska turistmodellen. Offentlig-privata partnerskap i ledningen för den sociala turismen kan utgöra ett användbart instrument och en god indikator för att garantera denna förutsättning.

| 2.4.5 | Den sociala turismens bidrag till den globala utvecklingen. Ovan nämns att turismen, och i synnerhet den sociala turismen, för många samhällen kan innebära en flyktväg ur underutveckling eller industrikriser och i fall där gruv-, industri- eller jordbruksverksamhet upphör. Kriterierna den sociala turismens utveckling och för att en region och dess befolkning via turismen skall kunna finna drivkraften för sin utveckling är desamma. Så länge samhällena kan livnära sig på turismen kommer den lokala ekonomin och den sociala stabiliteten att stärkas. Många internationella organ rekommenderar turism som ett motgift mot krig och katastrofer av alla slag. Turismen betecknar ett välkomnande, ett utbyte och att det lokala värdesätts, samt vänskap och kommunikation mellan människor, i motsats till krig som står för aggression, invasion och miljöförstörelse. Om man bara kan tycka om det man känner till, kan befolkningar tack vare turismen närma sig och lära känna varandra, vilket i sin tur leder till fred, harmoni och utveckling. Den sociala turismen kan och måste stärkas. Den bör främja de villkor när det gäller jämlikhet, rättvisa, demokrati och välbefinnande som gör en ömsesidig solidaritet nellan alla världens folk möjlig. |
| --- | --- |

2.4.5

Den sociala turismens bidrag till den globala utvecklingen. Ovan nämns att turismen, och i synnerhet den sociala turismen, för många samhällen kan innebära en flyktväg ur underutveckling eller industrikriser och i fall där gruv-, industri- eller jordbruksverksamhet upphör. Kriterierna den sociala turismens utveckling och för att en region och dess befolkning via turismen skall kunna finna drivkraften för sin utveckling är desamma. Så länge samhällena kan livnära sig på turismen kommer den lokala ekonomin och den sociala stabiliteten att stärkas. Många internationella organ rekommenderar turism som ett motgift mot krig och katastrofer av alla slag. Turismen betecknar ett välkomnande, ett utbyte och att det lokala värdesätts, samt vänskap och kommunikation mellan människor, i motsats till krig som står för aggression, invasion och miljöförstörelse. Om man bara kan tycka om det man känner till, kan befolkningar tack vare turismen närma sig och lära känna varandra, vilket i sin tur leder till fred, harmoni och utveckling. Den sociala turismen kan och måste stärkas. Den bör främja de villkor när det gäller jämlikhet, rättvisa, demokrati och välbefinnande som gör en ömsesidig solidaritet nellan alla världens folk möjlig.

| 2.5 | Den sociala turismens principer och villkor och hur den hanteras. Det är viktigt att man analyserar de faktorer och kriterier som kännetecknar den sociala turismen och hur den handhas för att kunna urskilja de aspekter som kan, och som inte kan, betecknas som ”sociala”. Nedan följer några av Internationella byrån för social turisms (BITS) kriterier för att definiera det allmänna begreppet ”turism”:






  — | Det övergripande målet bör vara att öka tillgängligheten till turism för alla de grupper, eller för en viss grupp, som har begränsade möjligheter att få tillgång till turism. |
| --- | --- | --- |

2.5

Den sociala turismens principer och villkor och hur den hanteras. Det är viktigt att man analyserar de faktorer och kriterier som kännetecknar den sociala turismen och hur den handhas för att kunna urskilja de aspekter som kan, och som inte kan, betecknas som ”sociala”. Nedan följer några av Internationella byrån för social turisms (BITS) kriterier för att definiera det allmänna begreppet ”turism”:

—

Det övergripande målet bör vara att öka tillgängligheten till turism för alla de grupper, eller för en viss grupp, som har begränsade möjligheter att få tillgång till turism.

| — | Turismen skall vara tillgänglig för ett brett spektrum av grupper och kategorier av befolkningen. Den skall också vara öppen för olika former av ledningsstrukturer och olika typer av utövare av social turism. |
| --- | --- |

—

Turismen skall vara tillgänglig för ett brett spektrum av grupper och kategorier av befolkningen. Den skall också vara öppen för olika former av ledningsstrukturer och olika typer av utövare av social turism.

| — | Man måste tydligt definiera de grupper som verksamheten riktar sig till – samhällskategori, åldersgrupp, personer med funktionshinder – och kraven på ickediskriminering på grundval av ras, kultur eller social situation måste alltid respekteras. |
| --- | --- |

—

Man måste tydligt definiera de grupper som verksamheten riktar sig till – samhällskategori, åldersgrupp, personer med funktionshinder – och kraven på ickediskriminering på grundval av ras, kultur eller social situation måste alltid respekteras.

| — | Initiativ och mål med anknytning till humanism, utbildning, kultur och personlig utveckling i allmänhet måste integreras. |
| --- | --- |

—

Initiativ och mål med anknytning till humanism, utbildning, kultur och personlig utveckling i allmänhet måste integreras.

| — | Det måste råda öppenhet beträffande de ekonomiska aspekterna av verksamheten, och vinsterna får inte vara större än att de täcker de sociala målen. |
| --- | --- |

—

Det måste råda öppenhet beträffande de ekonomiska aspekterna av verksamheten, och vinsterna får inte vara större än att de täcker de sociala målen.

| — | Turistutbudet skall innebära ett icke-ekonomiskt mervärde. |
| --- | --- |

—

Turistutbudet skall innebära ett icke-ekonomiskt mervärde.

| — | Det skall finnas en uttalad önskan om att integrera turistverksamheten i den lokala miljön på ett hållbart sätt. |
| --- | --- |

—

Det skall finnas en uttalad önskan om att integrera turistverksamheten i den lokala miljön på ett hållbart sätt.

| — | Man måste hantera de mänskliga resurserna på ett sådant sätt att arbetstillfredsställelse och integration främjas, samt fokusera på sysselsättningens kvalitet för anställda vid organisationer som anordnar social turism. |
| --- | --- |

—

Man måste hantera de mänskliga resurserna på ett sådant sätt att arbetstillfredsställelse och integration främjas, samt fokusera på sysselsättningens kvalitet för anställda vid organisationer som anordnar social turism.

Dessa och liknande kriterier kan tjäna som riktlinjer för den sociala turismens aktörer samt användas till att definiera verksamheten.

| 2.6 | Lönsamhet för företagen och social turism. Den sociala turismen bör vara och är en ekonomisk verksamhet (och mer än så). Som sådan bör den styras utifrån principerna om avkastning på investeringarna och uppnående av den vinst som krävs för att sträva efter och uppnå den sociala turismens huvudmål. Enbart affärsverksamheter som är konkurrenskraftiga och lönsamma i vidaste bemärkelse kan drivas effektivt och säkert och erbjuda garantier till sina konsumenter. Dagens mångfasetterade sociala turism visar att de företag och organisationer som bedriver social turism går med vinst när de väl har organiserat sin verksamhet, hittat sin marknad och satt de rätta priserna. Man bör uppmärksamma att de organisationer som anordnar social turism skapar arbetstillfällen både året runt och under lågsäsong, vilket minskar arbetslösheten bland berörda arbetstagarna. |
| --- | --- |

2.6

Lönsamhet för företagen och social turism. Den sociala turismen bör vara och är en ekonomisk verksamhet (och mer än så). Som sådan bör den styras utifrån principerna om avkastning på investeringarna och uppnående av den vinst som krävs för att sträva efter och uppnå den sociala turismens huvudmål. Enbart affärsverksamheter som är konkurrenskraftiga och lönsamma i vidaste bemärkelse kan drivas effektivt och säkert och erbjuda garantier till sina konsumenter. Dagens mångfasetterade sociala turism visar att de företag och organisationer som bedriver social turism går med vinst när de väl har organiserat sin verksamhet, hittat sin marknad och satt de rätta priserna. Man bör uppmärksamma att de organisationer som anordnar social turism skapar arbetstillfällen både året runt och under lågsäsong, vilket minskar arbetslösheten bland berörda arbetstagarna.

| 2.7 | Turismens sociala vinster. Även om den sociala turismen är en ekonomisk verksamhet utgör den helt klart även en social verksamhet och medför många fördelar på detta område. Turisterna njuter av sin semester, anställda inom turistnäringen drar fördelar av sitt arbete och samhället i stort tjänar på detta. När det gäller EU har den sociala turismen fått en allt större roll i uppbyggnaden av medborgarnas Europa och allt tyder på att det kommer att fortsätta i denna riktning. När allt fler medborgare företar allt fler resor inom Europa leder detta ofrånkomligen till ökade kunskaper, större förståelse och högre tolerans. |
| --- | --- |

2.7

Turismens sociala vinster. Även om den sociala turismen är en ekonomisk verksamhet utgör den helt klart även en social verksamhet och medför många fördelar på detta område. Turisterna njuter av sin semester, anställda inom turistnäringen drar fördelar av sitt arbete och samhället i stort tjänar på detta. När det gäller EU har den sociala turismen fått en allt större roll i uppbyggnaden av medborgarnas Europa och allt tyder på att det kommer att fortsätta i denna riktning. När allt fler medborgare företar allt fler resor inom Europa leder detta ofrånkomligen till ökade kunskaper, större förståelse och högre tolerans.

| 2.8 | Den sociala turismen i Europa: begrepp och synsätt. Social turism tolkas idag på olika sätt i de medlemsstater som organiserar sådan verksamhet. Följande tre förutsättningar är dock gemensamma:






  — | Det måste finnas tillgång till ledig tid för att kunna åka på semester. |
| --- | --- | --- |

2.8

Den sociala turismen i Europa: begrepp och synsätt. Social turism tolkas idag på olika sätt i de medlemsstater som organiserar sådan verksamhet. Följande tre förutsättningar är dock gemensamma:

—

Det måste finnas tillgång till ledig tid för att kunna åka på semester.

| — | De ekonomiska möjligheterna för att resa måste finnas. |
| --- | --- |

—

De ekonomiska möjligheterna för att resa måste finnas.

| — | De kanaler, strukturer eller instrument som gör det möjligt att omsätta de två förstnämnda villkoren i praktiken måste finnas. |
| --- | --- |

—

De kanaler, strukturer eller instrument som gör det möjligt att omsätta de två förstnämnda villkoren i praktiken måste finnas.

| 2.8.1 | Följande turistformer går följaktligen under beteckningen social turism: resor och aktiviteter som anordnas av fackföreningar, familjesemester eller semester av religiösa skäl, samt semester som organiseras av företag för deras anställda, som anordnas av offentliga institutioner, som organiseras för personer med funktionshinder, för unga människor eller äldre, etc. |
| --- | --- |

2.8.1

Följande turistformer går följaktligen under beteckningen social turism: resor och aktiviteter som anordnas av fackföreningar, familjesemester eller semester av religiösa skäl, samt semester som organiseras av företag för deras anställda, som anordnas av offentliga institutioner, som organiseras för personer med funktionshinder, för unga människor eller äldre, etc.

| 2.9 | Organ för social turism. Olika typer av organ arbetar med och handhar den sociala turismen i Europa, däribland






  — | nationella förbund och konsortier, |
| --- | --- | --- |

2.9

Organ för social turism. Olika typer av organ arbetar med och handhar den sociala turismen i Europa, däribland

—

nationella förbund och konsortier,

| — | offentliga inrättningar som är specialiserade på social turism eller som anordnar verksamhet med koppling till denna, |
| --- | --- |

—

offentliga inrättningar som är specialiserade på social turism eller som anordnar verksamhet med koppling till denna,

| — | föreningar inriktade på social turism, sport- eller kulturföreningar, |
| --- | --- |

—

föreningar inriktade på social turism, sport- eller kulturföreningar,

| — | samarbetsorgan, |
| --- | --- |

—

samarbetsorgan,

| — | fackliga organisationer, |
| --- | --- |

—

fackliga organisationer,

| — | gemensamma företag. |
| --- | --- |

—

gemensamma företag.

3.   Den sociala turismens aktörer och deras roll

| 3.1 | EU-institutionerna. EU-institutionerna visar ett växande intresse för den sociala turismen, vilket återspeglas i de olika studier, yttranden, rapporter och konferenser som organiseras, främjas och samordnas av Europaparlamentet, kommissionen och EESK. Deras aktivitet är huvudsakligen inriktad på att samla in, klassificera och sprida den omfattande erfarenhet som de europeiska länderna har förvärvat. Kommissionen roll är framför allt att i samtliga länder främja nya erfarenheter och att föra samman de ansvariga i de olika länderna för ett samarbete kring transnationella initiativ. Denna roll tycks för närvarande inte innefatta uppgiften att på EU-nivå agera som en allmän samordnare av erfarenheter när det gäller social turism. Det finns anledning att uppmärksamma den studie som nyligen gjordes av enheten för turism inom GD Näringsliv i vilken man undersökte EU-medborgarnas deltagande i turistverksamheten och skälen till att cirka 40 % av dem inte deltar i denna verksamhet. Kommissionen skulle i framtiden kunna ta på sig rollen som allmän samordnare för en plattform för social turism på EU-nivå. Att utveckla en sådan gemensam transnationell plattform kommer inte nödvändigtvis att kräva finansiella bidrag från EU-institutionerna. |
| --- | --- |

3.1

EU-institutionerna. EU-institutionerna visar ett växande intresse för den sociala turismen, vilket återspeglas i de olika studier, yttranden, rapporter och konferenser som organiseras, främjas och samordnas av Europaparlamentet, kommissionen och EESK. Deras aktivitet är huvudsakligen inriktad på att samla in, klassificera och sprida den omfattande erfarenhet som de europeiska länderna har förvärvat. Kommissionen roll är framför allt att i samtliga länder främja nya erfarenheter och att föra samman de ansvariga i de olika länderna för ett samarbete kring transnationella initiativ. Denna roll tycks för närvarande inte innefatta uppgiften att på EU-nivå agera som en allmän samordnare av erfarenheter när det gäller social turism. Det finns anledning att uppmärksamma den studie som nyligen gjordes av enheten för turism inom GD Näringsliv i vilken man undersökte EU-medborgarnas deltagande i turistverksamheten och skälen till att cirka 40 % av dem inte deltar i denna verksamhet. Kommissionen skulle i framtiden kunna ta på sig rollen som allmän samordnare för en plattform för social turism på EU-nivå. Att utveckla en sådan gemensam transnationell plattform kommer inte nödvändigtvis att kräva finansiella bidrag från EU-institutionerna.

| 3.2 | Myndigheterna i medlemsländerna. Som påpekas ovan varierar engagemanget för den sociala turistverksamheten stort mellan myndigheterna i de olika medlemsländerna, av historiska, ideologiska och sociala orsaker. I vissa länder erbjuder myndigheterna, oavsett om de är nationella, regionala eller lokala, ett betydande finansiellt stöd. Dessa medel är ofta riktade till olika grupper: unga människor, äldre medborgare, personer med funktionshinder, missgynnade grupper, etc. Myndigheterna försöker i dagsläget att gå utanför de nationella gränserna för sina sociala turismprogram genom olika typer av transnationella utbyten. |
| --- | --- |

3.2

Myndigheterna i medlemsländerna. Som påpekas ovan varierar engagemanget för den sociala turistverksamheten stort mellan myndigheterna i de olika medlemsländerna, av historiska, ideologiska och sociala orsaker. I vissa länder erbjuder myndigheterna, oavsett om de är nationella, regionala eller lokala, ett betydande finansiellt stöd. Dessa medel är ofta riktade till olika grupper: unga människor, äldre medborgare, personer med funktionshinder, missgynnade grupper, etc. Myndigheterna försöker i dagsläget att gå utanför de nationella gränserna för sina sociala turismprogram genom olika typer av transnationella utbyten.

| 3.3 | Arbetsgivare. Det är viktigt att uppmärksamma sådana initiativ som semestercheckar, med vilka arbetsgivarna bidrar ekonomiskt till sina anställdas semester. Dessutom bör man hålla i minnet något som redan tidigare nämnts, nämligen att den sociala turismen är en betydande ekonomisk verksamhet med stor potential. Detta verkar lockande på entreprenörer från turismsektorn som ser en möjlighet till ökad verksamhet som tillhandahållare av tjänster eller som mellanhänder. Ett initiativ som bör uppmärksammas är det spanska företaget Mundo Senior som består av ett antal större företag i turismbranschen och ursprungligen inrättades för att handha arbets- och socialministeriets program för social turism. Detta företag har utvidgat sin sociala bräddvidd och verksamhet genom att erbjuda äldre medborgare specialiserade turistprodukter. Denna verksamhets sociala prägel står inte på något sätt i vägen för konkurrenskriteriet. I framtiden kommer offentlig-privata initiativ att behövas om man skall kunna utveckla lönsamma program för social turism såväl inom medlemsstaterna som mellan olika länder. |
| --- | --- |

3.3

Arbetsgivare. Det är viktigt att uppmärksamma sådana initiativ som semestercheckar, med vilka arbetsgivarna bidrar ekonomiskt till sina anställdas semester. Dessutom bör man hålla i minnet något som redan tidigare nämnts, nämligen att den sociala turismen är en betydande ekonomisk verksamhet med stor potential. Detta verkar lockande på entreprenörer från turismsektorn som ser en möjlighet till ökad verksamhet som tillhandahållare av tjänster eller som mellanhänder. Ett initiativ som bör uppmärksammas är det spanska företaget Mundo Senior som består av ett antal större företag i turismbranschen och ursprungligen inrättades för att handha arbets- och socialministeriets program för social turism. Detta företag har utvidgat sin sociala bräddvidd och verksamhet genom att erbjuda äldre medborgare specialiserade turistprodukter. Denna verksamhets sociala prägel står inte på något sätt i vägen för konkurrenskriteriet. I framtiden kommer offentlig-privata initiativ att behövas om man skall kunna utveckla lönsamma program för social turism såväl inom medlemsstaterna som mellan olika länder.

| 3.4 | Arbetstagare. Ända sedan den sociala turismen började växa fram har de fackliga organisationerna, i egenskap av de organ som försvarar arbetstagarnas rättigheter, varit flitigt närvarande inom turismen i syfte att uppnå fördelar för sina medlemmar. Denna närvaro illustreras av deras stöd till materiell infrastruktur, semesteranläggningar, semesterhem etc., liksom till speciella tjänster. Erfarenheter och engagemang varierar mellan länderna, men i nästan alla länder finns någon typ av social turism som härrör från de fackliga organisationerna. Det är värt att nämna de fackliga organisationerna i de nyaste medlemsstaterna, som letar efter en passande modell för social turism och efter att skapa relationer med mer erfarna organ. En intressant undersökning utförd av Internationella byrån för social turism i maj 2005 bör också uppmärksammas. Den tar upp olika fackorganisationers turistaktiviteter för arbetstagare och ställer samman alla de aktiviteter som för närvarande finns i de 25 medlemsländerna. Detta ger en god informations- och analysgrund för den aktuella situationen. |
| --- | --- |

3.4

Arbetstagare. Ända sedan den sociala turismen började växa fram har de fackliga organisationerna, i egenskap av de organ som försvarar arbetstagarnas rättigheter, varit flitigt närvarande inom turismen i syfte att uppnå fördelar för sina medlemmar. Denna närvaro illustreras av deras stöd till materiell infrastruktur, semesteranläggningar, semesterhem etc., liksom till speciella tjänster. Erfarenheter och engagemang varierar mellan länderna, men i nästan alla länder finns någon typ av social turism som härrör från de fackliga organisationerna. Det är värt att nämna de fackliga organisationerna i de nyaste medlemsstaterna, som letar efter en passande modell för social turism och efter att skapa relationer med mer erfarna organ. En intressant undersökning utförd av Internationella byrån för social turism i maj 2005 bör också uppmärksammas. Den tar upp olika fackorganisationers turistaktiviteter för arbetstagare och ställer samman alla de aktiviteter som för närvarande finns i de 25 medlemsländerna. Detta ger en god informations- och analysgrund för den aktuella situationen.

| 3.5 | Specialiserade sammanslutningar. De specialiserade sammanslutningarna utgörs av konsumentkooperativ som i vissa länder (Italien och Storbritannien) har omfattande nätverk av byråer som anordnar social turism. Ungdoms- och miljöföreningar som är aktiva på detta område bör nämnas liksom de sammanslutningar som är direkt kopplade till organen för social turism, t.ex. Internationella byrån för social turism som utför ett betydande arbete när det gäller stöd, samordning och marknadsföring. |
| --- | --- |

3.5

Specialiserade sammanslutningar. De specialiserade sammanslutningarna utgörs av konsumentkooperativ som i vissa länder (Italien och Storbritannien) har omfattande nätverk av byråer som anordnar social turism. Ungdoms- och miljöföreningar som är aktiva på detta område bör nämnas liksom de sammanslutningar som är direkt kopplade till organen för social turism, t.ex. Internationella byrån för social turism som utför ett betydande arbete när det gäller stöd, samordning och marknadsföring.

| 3.6 | Grupper som direkt eller indirekt berörs av den sociala turismen. Det är naturligtvis användarna själva som utgör huvudaktörerna i de olika programmen och aktiviteterna när det gäller social turism. Först och främst kan de tack vare ekonomiska förmåner njuta av sin lediga tid och sin semester genom att delta i de sport- eller kulturaktiviteter som intresserar dem. För det andra drar de nytta av en turism som tar hänsyn till lokala resurser, kulturarv, miljö samt relationen mellan användarna och invånarna i turistområdet. Dessa aktiviteter bidrar gemensamt till att främja ömsesidig kunskap, avkoppling och välbefinnande. I lokala samhällen där social turism organiseras medför detta också fördelar för sysselsättningen, den ekonomiska aktiviteten och utvecklingen. |
| --- | --- |

3.6

Grupper som direkt eller indirekt berörs av den sociala turismen. Det är naturligtvis användarna själva som utgör huvudaktörerna i de olika programmen och aktiviteterna när det gäller social turism. Först och främst kan de tack vare ekonomiska förmåner njuta av sin lediga tid och sin semester genom att delta i de sport- eller kulturaktiviteter som intresserar dem. För det andra drar de nytta av en turism som tar hänsyn till lokala resurser, kulturarv, miljö samt relationen mellan användarna och invånarna i turistområdet. Dessa aktiviteter bidrar gemensamt till att främja ömsesidig kunskap, avkoppling och välbefinnande. I lokala samhällen där social turism organiseras medför detta också fördelar för sysselsättningen, den ekonomiska aktiviteten och utvecklingen.

4.   Den sociala turismen i dagens Europa

| 4.1 | Bakgrund – teori, lagstiftning och planering. Teori, lagstiftning och planering när det gäller den sociala turismen i Europa är i nuläget inte särskilt omfattande. Det föreligger dock ett antal studier och rapporter som försöker kartlägga och genomföra jämförande analyser av de olika exemplen på social turism i Europa. Några av dessa tas upp i förteckningen över tekniska referenser och dokumentariska uppgifter i Del D i detta yttrande. |
| --- | --- |

4.1

Bakgrund – teori, lagstiftning och planering. Teori, lagstiftning och planering när det gäller den sociala turismen i Europa är i nuläget inte särskilt omfattande. Det föreligger dock ett antal studier och rapporter som försöker kartlägga och genomföra jämförande analyser av de olika exemplen på social turism i Europa. Några av dessa tas upp i förteckningen över tekniska referenser och dokumentariska uppgifter i Del D i detta yttrande.

| 4.2 | Olika praktiska försök i Europa. Som sagts ovan har det i samband med studiegruppens arbete – vid den hearing som hölls i Barcelona den 4–5 maj 2006 och med utgångspunkt i de försök som beskrevs vid den konferens om ”Turism för alla” som anordnades av Internationella byrån för social turism och kommissionen – varit möjligt att urskilja och lära känna många praktiska initiativ i Europa som skulle kunna kallas uppenbart framgångsrika. Vi skall inte i detta yttrande studera dessa försök i detalj, men vi anser det lämpligt att nämna några av de viktigaste, vilka tveklöst kommer att bidra till att lyfta fram den sociala turismen och tjäna som vägledning för andra som är verksamma inom social turism, och för de stater och landsdelar som av olika skäl inte har några program på detta område. |
| --- | --- |

4.2

Olika praktiska försök i Europa. Som sagts ovan har det i samband med studiegruppens arbete – vid den hearing som hölls i Barcelona den 4–5 maj 2006 och med utgångspunkt i de försök som beskrevs vid den konferens om ”Turism för alla” som anordnades av Internationella byrån för social turism och kommissionen – varit möjligt att urskilja och lära känna många praktiska initiativ i Europa som skulle kunna kallas uppenbart framgångsrika. Vi skall inte i detta yttrande studera dessa försök i detalj, men vi anser det lämpligt att nämna några av de viktigaste, vilka tveklöst kommer att bidra till att lyfta fram den sociala turismen och tjäna som vägledning för andra som är verksamma inom social turism, och för de stater och landsdelar som av olika skäl inte har några program på detta område.

| 4.2.1 | Den franska organisationen (Agence Nationale pour les Chèques-Vacances – ANCV) Nationella byrån för semestercheckar har en mycket stor omsättning – för år 2005 beräknas den uppgå till 1 miljard euro. Den inrättades 1982 som ”ett offentligt organ med industriell och kommersiell karaktär” och efter 23 år i verksamhet utgör den alltjämt ett viktigt socialpolitiskt styrmedel för turism. |
| --- | --- |

4.2.1

Den franska organisationen (Agence Nationale pour les Chèques-Vacances – ANCV) Nationella byrån för semestercheckar har en mycket stor omsättning – för år 2005 beräknas den uppgå till 1 miljard euro. Den inrättades 1982 som ”ett offentligt organ med industriell och kommersiell karaktär” och efter 23 år i verksamhet utgör den alltjämt ett viktigt socialpolitiskt styrmedel för turism.

| 4.2.1.1 | Den har tre mål:






  — | Att hjälpa så många som möjligt att åka på semester, särskilt låginkomsttagare. |
| --- | --- | --- |

4.2.1.1

Den har tre mål:

—

Att hjälpa så många som möjligt att åka på semester, särskilt låginkomsttagare.

| — | Att ge fri tillgång till ett omfattande nätverk av yrkesverksamma inom turismsektorn, vilka kan ge effektiva svar på alla frågor. |
| --- | --- |

—

Att ge fri tillgång till ett omfattande nätverk av yrkesverksamma inom turismsektorn, vilka kan ge effektiva svar på alla frågor.

| — | Att medverka till turismens utveckling och bidra till en jämnare regional spridning av turismen. |
| --- | --- |

—

Att medverka till turismens utveckling och bidra till en jämnare regional spridning av turismen.

| 4.2.1.2 | Det bör nämnas att semestercheckar årligen delas ut till omkring 2,5 miljoner människor och att omkring 7 miljoner resenärer har utbyte av detta. ANCV backas upp av mer än 21 000 organisationer som bidrar till dess finansiering, och tjänster tillhandahålls av omkring 135 000 yrkesverksamma inom turism- och fritidssektorn. |
| --- | --- |

4.2.1.2

Det bör nämnas att semestercheckar årligen delas ut till omkring 2,5 miljoner människor och att omkring 7 miljoner resenärer har utbyte av detta. ANCV backas upp av mer än 21 000 organisationer som bidrar till dess finansiering, och tjänster tillhandahålls av omkring 135 000 yrkesverksamma inom turism- och fritidssektorn.

| 4.2.1.3 | Dessutom blir det genom organisationens program möjligt att ordna semester för särskilt missgynnade grupper, funktionshandikappade och ungdomar, m.m., genom semesterbidrag om totalt cirka 4,5 miljoner euro. ANCV gör också betydande investeringar för att modernisera anläggningarna för social turism. |
| --- | --- |

4.2.1.3

Dessutom blir det genom organisationens program möjligt att ordna semester för särskilt missgynnade grupper, funktionshandikappade och ungdomar, m.m., genom semesterbidrag om totalt cirka 4,5 miljoner euro. ANCV gör också betydande investeringar för att modernisera anläggningarna för social turism.

| 4.2.1.4 | Generellt sett förefaller programmets kontinuitet och lönsamhet vara säkrad; ekonomiska utredningar kommer utan tvivel att visa att effekterna av ANCV:s ekonomiska aktiviteter gör det möjligt för den att få igen de ekonomiska utläggen. |
| --- | --- |

4.2.1.4

Generellt sett förefaller programmets kontinuitet och lönsamhet vara säkrad; ekonomiska utredningar kommer utan tvivel att visa att effekterna av ANCV:s ekonomiska aktiviteter gör det möjligt för den att få igen de ekonomiska utläggen.

| 4.2.1.5 | ANCV:s målsättningar för kommande år är att fortsätta att utvidga och sprida tjänsterna bland användare och turismutövare. Dessa målsättningar skulle eventuellt kunna inbegripa en transnationell dimension i programmen i form av ett avtal med övriga europeiska länder. Fördelarna skulle utan tvekan vara ömsesidiga. Dessutom skulle de vara av stor ekonomisk och social betydelse och tjäna som förebilder på området. |
| --- | --- |

4.2.1.5

ANCV:s målsättningar för kommande år är att fortsätta att utvidga och sprida tjänsterna bland användare och turismutövare. Dessa målsättningar skulle eventuellt kunna inbegripa en transnationell dimension i programmen i form av ett avtal med övriga europeiska länder. Fördelarna skulle utan tvekan vara ömsesidiga. Dessutom skulle de vara av stor ekonomisk och social betydelse och tjäna som förebilder på området.

| 4.2.2 | Imserso-programmet för social turism i Spanien har liknande målsättningar, men bygger på en annan metod och andra instrument. Genom programmet får en miljon människor möjlighet att i grupp åka på organiserade resor under lågsäsong. Programmet riktar sig främst till äldre människor. Den spanska staten investerar ca 75 miljoner euro årligen i programmet, men genom olika skattemekanismer (moms, beskattning av kommersiell och professionell verksamhet, företagsfördelar och arbetstagarinkomster), ökade socialförsäkringsintäkter och besparingar i arbetslöshetsunderstöd, bidrar programmet till att generera ca 125 miljoner euro och är därmed synnerligen vinstgivande. |
| --- | --- |

4.2.2

Imserso-programmet för social turism i Spanien har liknande målsättningar, men bygger på en annan metod och andra instrument. Genom programmet får en miljon människor möjlighet att i grupp åka på organiserade resor under lågsäsong. Programmet riktar sig främst till äldre människor. Den spanska staten investerar ca 75 miljoner euro årligen i programmet, men genom olika skattemekanismer (moms, beskattning av kommersiell och professionell verksamhet, företagsfördelar och arbetstagarinkomster), ökade socialförsäkringsintäkter och besparingar i arbetslöshetsunderstöd, bidrar programmet till att generera ca 125 miljoner euro och är därmed synnerligen vinstgivande.

| 4.2.2.1 | Att programmet är förmånligt såväl ur socialt som ekonomiskt perspektiv är uppenbart, eftersom det har bidragit till att många äldre har fått möjlighet att resa för första gången, besöka nya städer och platser, vidga sina sociala kontakter på lika villkor och förbättra sin fysiska kondition. Dessutom har kvaliteten ansetts relativ hög och användarna har i stor utsträckning varit belåtna. Dessutom är det så att varje euro som investeras i programmet genererar 1,7 euro. |
| --- | --- |

4.2.2.1

Att programmet är förmånligt såväl ur socialt som ekonomiskt perspektiv är uppenbart, eftersom det har bidragit till att många äldre har fått möjlighet att resa för första gången, besöka nya städer och platser, vidga sina sociala kontakter på lika villkor och förbättra sin fysiska kondition. Dessutom har kvaliteten ansetts relativ hög och användarna har i stor utsträckning varit belåtna. Dessutom är det så att varje euro som investeras i programmet genererar 1,7 euro.

| 4.2.2.2 | Man bör även framhålla programmets effekter på sysselsättningen. Man beräknar att cirka 10 000 arbetstagare skulle vara utan sysselsättning under lågsäsong om inte hotell och andra inrättningar höll öppet. |
| --- | --- |

4.2.2.2

Man bör även framhålla programmets effekter på sysselsättningen. Man beräknar att cirka 10 000 arbetstagare skulle vara utan sysselsättning under lågsäsong om inte hotell och andra inrättningar höll öppet.

| 4.2.2.3 | Programmet utvecklas och utökas ständigt i syfte att hitta nya former av social turism som har större kulturellt, hälsomässigt och socialt värde, såsom vistelser på spa-anläggningar som alltid är mycket framgångsrika, eller resor och evenemang med kulturell prägel. |
| --- | --- |

4.2.2.3

Programmet utvecklas och utökas ständigt i syfte att hitta nya former av social turism som har större kulturellt, hälsomässigt och socialt värde, såsom vistelser på spa-anläggningar som alltid är mycket framgångsrika, eller resor och evenemang med kulturell prägel.

| 4.2.2.4 | Precis som när det gäller ANCV i Frankrike finns det stort utrymme att utöka programmet, inte enbart inom landet utan även utomlands. Det spanska Imerso har redan nått en överenskommelse med den portugisiska motsvarigheten rörande utbyte av turister och undersöker för närvarande möjligheterna att göra detsamma med Frankrike. Det här är en mycket värdefull modell som kulle kunna exporteras till övriga Europa. |
| --- | --- |

4.2.2.4

Precis som när det gäller ANCV i Frankrike finns det stort utrymme att utöka programmet, inte enbart inom landet utan även utomlands. Det spanska Imerso har redan nått en överenskommelse med den portugisiska motsvarigheten rörande utbyte av turister och undersöker för närvarande möjligheterna att göra detsamma med Frankrike. Det här är en mycket värdefull modell som kulle kunna exporteras till övriga Europa.

| 4.2.3 | Andra exempel. Förutom dessa två stora program inom social turism i Europa finns andra positiva exempel som möjligen är något mer begränsade och inriktade på tydligt definierade målgrupper, men som är lika värdefulla för det. I sammanhanget kan nämnas det exempel som analyserades vid hearingen i Barcelona, nämligen Plataforma Representativa Estatal de Discapacitados Físicos (PREDIF) (statlig plattform för funktionshindrade) som är inriktat på en specifikt definierad målgrupp, men som på ett framgångsrikt sätt hanterar semesterresor för denna grupp. |
| --- | --- |

4.2.3

Andra exempel. Förutom dessa två stora program inom social turism i Europa finns andra positiva exempel som möjligen är något mer begränsade och inriktade på tydligt definierade målgrupper, men som är lika värdefulla för det. I sammanhanget kan nämnas det exempel som analyserades vid hearingen i Barcelona, nämligen Plataforma Representativa Estatal de Discapacitados Físicos (PREDIF) (statlig plattform för funktionshindrade) som är inriktat på en specifikt definierad målgrupp, men som på ett framgångsrikt sätt hanterar semesterresor för denna grupp.

| 4.2.3.1 | Ett annat exempel som visserligen skiljer sig från de två ovannämnda programmen, men som icke desto mindre är värda att omnämna är det gemensamma initiativet mellan tre organisationer från Storbritannien (Family Holiday Association), Belgien (Toerisme Vlaanderen) och Frankrike (Vacances Ouvertes) som samarbetar för att underlätta turism för alla i de tre länderna. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Ett annat exempel som visserligen skiljer sig från de två ovannämnda programmen, men som icke desto mindre är värda att omnämna är det gemensamma initiativet mellan tre organisationer från Storbritannien (Family Holiday Association), Belgien (Toerisme Vlaanderen) och Frankrike (Vacances Ouvertes) som samarbetar för att underlätta turism för alla i de tre länderna.

| 4.2.3.2 | Andra former av social turism förekommer även i andra europeiska länder, bland annat Portugal, Polen och Ungern, där fackföreningar spelar en viktig roll, och i Italien, där programmen sponsras av konsumentkooperativ. Sammanfattningsvis kan konstateras att mängden initiativ, antalet användare och mångfalden ökar runtom i Europa. |
| --- | --- |

4.2.3.2

Andra former av social turism förekommer även i andra europeiska länder, bland annat Portugal, Polen och Ungern, där fackföreningar spelar en viktig roll, och i Italien, där programmen sponsras av konsumentkooperativ. Sammanfattningsvis kan konstateras att mängden initiativ, antalet användare och mångfalden ökar runtom i Europa.

| 4.2.3.3 | Det bör dessutom påpekas att vissa regioner och kommuner håller på att utveckla olika former av socialturistrelaterade program, exempelvis Plan OCI 60 i den självständiga öregionen Balearerna. |
| --- | --- |

4.2.3.3

Det bör dessutom påpekas att vissa regioner och kommuner håller på att utveckla olika former av socialturistrelaterade program, exempelvis Plan OCI 60 i den självständiga öregionen Balearerna.

| 4.2.3.4 | På regional nivå utvecklar förvaltningen i Andalusien (Spanien) program som Residencias de Tiempo Libre (Fritidshus) och Conoce tu Costa (Lär känna din kust), som omfattar samarbete mellan den regionala förvaltningen och kommunala myndigheter för att främja turism för äldre inom den självständiga regionen. |
| --- | --- |

4.2.3.4

På regional nivå utvecklar förvaltningen i Andalusien (Spanien) program som Residencias de Tiempo Libre (Fritidshus) och Conoce tu Costa (Lär känna din kust), som omfattar samarbete mellan den regionala förvaltningen och kommunala myndigheter för att främja turism för äldre inom den självständiga regionen.

| 4.2.3.5 | Det är i sammanhanget värdefullt att påpeka att Europeiska unionens turismportal på Internet www.visiteurope.com innehåller ett avsnitt om social turism. Portalen är avsedd som rådgivning för all turistrelaterad verksamhet i Europa, inbegripet social turism. |
| --- | --- |

4.2.3.5

Det är i sammanhanget värdefullt att påpeka att Europeiska unionens turismportal på Internet www.visiteurope.com innehåller ett avsnitt om social turism. Portalen är avsedd som rådgivning för all turistrelaterad verksamhet i Europa, inbegripet social turism.

| 4.3 | En generell bedömning av social turism. Social turism kompletterar det europeiska samhället med många värdefulla aspekter, exempelvis följande:






  — | Tillfredsställelse för deltagarna, inte enbart genom själva semestern, utan även genom fritidsaktivitetens alldeles speciella art. |
| --- | --- | --- |

4.3

En generell bedömning av social turism. Social turism kompletterar det europeiska samhället med många värdefulla aspekter, exempelvis följande:

—

Tillfredsställelse för deltagarna, inte enbart genom själva semestern, utan även genom fritidsaktivitetens alldeles speciella art.

| — | Aktivitetens mänskliga dimension och värden. |
| --- | --- |

—

Aktivitetens mänskliga dimension och värden.

| — | Stärkt välmående och personlig utveckling för deltagarna och värdgemenskapen. |
| --- | --- |

—

Stärkt välmående och personlig utveckling för deltagarna och värdgemenskapen.

| — | Lönsamhet och ekonomisk vinst för turismnäringen, i synnerhet genom att säsongen förlängs. |
| --- | --- |

—

Lönsamhet och ekonomisk vinst för turismnäringen, i synnerhet genom att säsongen förlängs.

| — | Fördelar till följd av att det skapas en stabil, högkvalitativ sysselsättning året runt. |
| --- | --- |

—

Fördelar till följd av att det skapas en stabil, högkvalitativ sysselsättning året runt.

| — | Underhåll och upprätthållande av en hållbar miljö i värdområden. |
| --- | --- |

—

Underhåll och upprätthållande av en hållbar miljö i värdområden.

| — | Den lokala miljön och dess naturliga, sociala och kulturella resurser och arv stärks. |
| --- | --- |

—

Den lokala miljön och dess naturliga, sociala och kulturella resurser och arv stärks.

| — | Kunskap om och utbyte mellan europeiska länder stimuleras. |
| --- | --- |

—

Kunskap om och utbyte mellan europeiska länder stimuleras.

| 4.3.1 | Utifrån alla dessa samlade värden i kombination med de framgångar som gjorts inom social turism, tillväxtutsikterna och forskning kring och införande av nya koncept kan konstateras att fenomenet social turism får ett synnerligen positiv omdöme utifrån alla synvinklar. |
| --- | --- |

4.3.1

Utifrån alla dessa samlade värden i kombination med de framgångar som gjorts inom social turism, tillväxtutsikterna och forskning kring och införande av nya koncept kan konstateras att fenomenet social turism får ett synnerligen positiv omdöme utifrån alla synvinklar.

| 4.3.2 | Mot bakgrund av en sådan allmänt positiv bedömning kan vi betrakta social turism som något av ett ”mirakel”, eftersom alla idkare och användare inom denna näring upplever en lång rad fördelar, såväl ekonomiska och sociala som hälso- och sysselsättningsrelaterade fördelar. Dessutom skapar den värden som hänger samman med EU-medborgarskapet. Ingen tar skada av denna verksamhet. Slutresultatet är att det är svårt att hitta en mänsklig ekonomisk aktivitet som har fått ett så allmänt omfattande erkännande och starkt stöd som social turism. |
| --- | --- |

4.3.2

Mot bakgrund av en sådan allmänt positiv bedömning kan vi betrakta social turism som något av ett ”mirakel”, eftersom alla idkare och användare inom denna näring upplever en lång rad fördelar, såväl ekonomiska och sociala som hälso- och sysselsättningsrelaterade fördelar. Dessutom skapar den värden som hänger samman med EU-medborgarskapet. Ingen tar skada av denna verksamhet. Slutresultatet är att det är svårt att hitta en mänsklig ekonomisk aktivitet som har fått ett så allmänt omfattande erkännande och starkt stöd som social turism.

| 4.3.3 | Av den anledningen rekommenderar vi varmt förslag och program som syftar till att å ena sidan konsolidera och förbättra befintliga program och å den andra vidga programmet så att fler kan dra nytta av de fördelar som genereras. |
| --- | --- |

4.3.3

Av den anledningen rekommenderar vi varmt förslag och program som syftar till att å ena sidan konsolidera och förbättra befintliga program och å den andra vidga programmet så att fler kan dra nytta av de fördelar som genereras.

B.   DEL TVÅ: FÖRSLAG

5.   Mot en europeisk plattform för social turism

| 5.1 | Grundförutsättningar. I den föregående texten har vi visat att den sociala turismen, oavsett hur den definieras, finansieras eller administreras, är en kraftfull, lönsam och stabil ekonomisk och social faktor som uppnår sina mål samtidigt som den tillfredsställer sina målgrupper, bidrar till sysselsättningen och reducerar turismens säsongsberoende. Den är en aktivitet som är av stort värde över hela världen, särskilt i Europa. Syftet är följaktligen att undersöka hur den sociala turismens gynnsamma effekter kan spridas på bredare front till enskilda människor, företag och samhället som helhet. |
| --- | --- |

5.1

Grundförutsättningar. I den föregående texten har vi visat att den sociala turismen, oavsett hur den definieras, finansieras eller administreras, är en kraftfull, lönsam och stabil ekonomisk och social faktor som uppnår sina mål samtidigt som den tillfredsställer sina målgrupper, bidrar till sysselsättningen och reducerar turismens säsongsberoende. Den är en aktivitet som är av stort värde över hela världen, särskilt i Europa. Syftet är följaktligen att undersöka hur den sociala turismens gynnsamma effekter kan spridas på bredare front till enskilda människor, företag och samhället som helhet.

| 5.1.1 | Det är inte lätt att samla en satsning på social turism över hela Europa under ett enda begrepp – vi kan tala om en plattform, ett projekt, ett initiativ osv. – och även om de olika termerna kanske inte betyder samma sak så syftar alla på en organiserad aktivitet med klara mål och med ett europeiskt perspektiv över nationsgränser. I detta yttrande, som är avsett som ett allmänt förslag, utnyttjas dessa termer på ett sätt som gör dem utbytbara sinsemellan, i hopp om att den framtida plattformens verksamhet leder fram till en lämplig benämning. |
| --- | --- |

5.1.1

Det är inte lätt att samla en satsning på social turism över hela Europa under ett enda begrepp – vi kan tala om en plattform, ett projekt, ett initiativ osv. – och även om de olika termerna kanske inte betyder samma sak så syftar alla på en organiserad aktivitet med klara mål och med ett europeiskt perspektiv över nationsgränser. I detta yttrande, som är avsett som ett allmänt förslag, utnyttjas dessa termer på ett sätt som gör dem utbytbara sinsemellan, i hopp om att den framtida plattformens verksamhet leder fram till en lämplig benämning.

| 5.1.2 | Det är emellertid tydligt att turismen i Europa lider av olika brister och hotbilder på medellång sikt:






  — | Den allvarliga och växande företeelsen att turistbranschen är säsongsberoende, både i norra och centrala Europa och på Medelhavskusten, där hela områden ligger öde under lågsäsong och där det saknas adekvat infrastruktur på helårsbasis. |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Det är emellertid tydligt att turismen i Europa lider av olika brister och hotbilder på medellång sikt:

—

Den allvarliga och växande företeelsen att turistbranschen är säsongsberoende, både i norra och centrala Europa och på Medelhavskusten, där hela områden ligger öde under lågsäsong och där det saknas adekvat infrastruktur på helårsbasis.

| — | De mänskliga resurerna är underutnyttjade under låg- och mellansäsong. |
| --- | --- |

—

De mänskliga resurerna är underutnyttjade under låg- och mellansäsong.

| — | Betydande folkökning i arbetsföra åldrar på grund av migration, vilket gör det nödvändigt att öka den ekonomiska aktiviteten för att bibehålla samma levnadsstandard. |
| --- | --- |

—

Betydande folkökning i arbetsföra åldrar på grund av migration, vilket gör det nödvändigt att öka den ekonomiska aktiviteten för att bibehålla samma levnadsstandard.

| — | Turistbranschen har svårt att hålla priser och beläggning på helårsbasis på tillräckliga nivåer för att behålla lönsamhet på medellång sikt. |
| --- | --- |

—

Turistbranschen har svårt att hålla priser och beläggning på helårsbasis på tillräckliga nivåer för att behålla lönsamhet på medellång sikt.

| — | Det finns objektiva gränser för det antal övernattningsplatser som kan utnyttjas för ändamålet. |
| --- | --- |

—

Det finns objektiva gränser för det antal övernattningsplatser som kan utnyttjas för ändamålet.

| — | För att utvecklingen skall vara hållbar inom turistbranschen måste mervärdet för varje turistområde höjas över hela året, genom att höja kvaliteten (och därmed priset) eller den genomsnittliga årsbeläggningen genom att utöka den säsong då turistanläggningarna är öppna. |
| --- | --- |

—

För att utvecklingen skall vara hållbar inom turistbranschen måste mervärdet för varje turistområde höjas över hela året, genom att höja kvaliteten (och därmed priset) eller den genomsnittliga årsbeläggningen genom att utöka den säsong då turistanläggningarna är öppna.

| — | Det växer fram många turistmål över hela världen som erbjuder konkurrenskraftiga och innovativa produkter och tjänster. Denna nya konkurrens bör framför allt fungera som stimulans för kvalitet och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Det växer fram många turistmål över hela världen som erbjuder konkurrenskraftiga och innovativa produkter och tjänster. Denna nya konkurrens bör framför allt fungera som stimulans för kvalitet och konkurrenskraft.

| 5.1.3 | Det finns också faktorer som utgör klara möjligheter med avseende på en tänkt europeisk plattform (eller ett projekt) för social turism:






  — | Både relativt och i absoluta tal ökar antalet medborgare som inte arbetar men som har pensioner och tillräcklig levnadsstandard i Europa. |
| --- | --- | --- |

5.1.3

Det finns också faktorer som utgör klara möjligheter med avseende på en tänkt europeisk plattform (eller ett projekt) för social turism:

—

Både relativt och i absoluta tal ökar antalet medborgare som inte arbetar men som har pensioner och tillräcklig levnadsstandard i Europa.

| — | Européernas förväntade livslängd ökar gradvis. |
| --- | --- |

—

Européernas förväntade livslängd ökar gradvis.

| — | Den genomsnittliga fritid som en person har ökar genom hela livet, särskilt för äldre. |
| --- | --- |

—

Den genomsnittliga fritid som en person har ökar genom hela livet, särskilt för äldre.

| — | Transportkostnaderna sjunker på grund av lågprisflygets uppsving, som främjar rörlighet och turism. |
| --- | --- |

—

Transportkostnaderna sjunker på grund av lågprisflygets uppsving, som främjar rörlighet och turism.

| — | Den höjda nivån i fråga om kulturell medvetenhet främjar en ansvarstagande, hållbar turism. |
| --- | --- |

—

Den höjda nivån i fråga om kulturell medvetenhet främjar en ansvarstagande, hållbar turism.

| — | Erfarenheterna av program för social turism över hela Europa är positiva. |
| --- | --- |

—

Erfarenheterna av program för social turism över hela Europa är positiva.

| — | Nya länder ansluter sig till EU, vilket utökar marknaden och möjligheterna att resa. |
| --- | --- |

—

Nya länder ansluter sig till EU, vilket utökar marknaden och möjligheterna att resa.

| 5.2 | En europeisk plattform för social turism skulle kunna ha olika målsättningar:






  — | Att bredda och utvidga befintliga program och antalet användare av social turism över hela Europa tills alla länder har ett eget program. |
| --- | --- | --- |

5.2

En europeisk plattform för social turism skulle kunna ha olika målsättningar:

—

Att bredda och utvidga befintliga program och antalet användare av social turism över hela Europa tills alla länder har ett eget program.

| — | Att utnyttja de existerande programmens gränsöverskridande karaktär genom bilaterala eller multilaterala samarbetsprogram. |
| --- | --- |

—

Att utnyttja de existerande programmens gränsöverskridande karaktär genom bilaterala eller multilaterala samarbetsprogram.

| — | Att etablera villkoren för att utforma och genomföra en europeisk plattform för social turism där de potentiella ”vinnarna” är europeiska medborgare som kan besöka andra länder under ekonomiskt överkomliga och hållbara former. I detta sammanhang skulle det vara värdefullt att ta reda på hur många européer som aldrig besökt ett annat europeiskt land. Denna grupp är sannolikt mycket stor, och detta skulle stödja programmet. |
| --- | --- |

—

Att etablera villkoren för att utforma och genomföra en europeisk plattform för social turism där de potentiella ”vinnarna” är europeiska medborgare som kan besöka andra länder under ekonomiskt överkomliga och hållbara former. I detta sammanhang skulle det vara värdefullt att ta reda på hur många européer som aldrig besökt ett annat europeiskt land. Denna grupp är sannolikt mycket stor, och detta skulle stödja programmet.

| — | Att främja successivt genomförande av social turism på alleuropisk nivå, där så många stater som möjligt medverkar. |
| --- | --- |

—

Att främja successivt genomförande av social turism på alleuropisk nivå, där så många stater som möjligt medverkar.

| 5.3 | Aktörer och grupper som berörs av EU:s plattform för social turism. Grupper eller aktörer som skulle kunna engageras omfattar följande:






  — | Organisationer som för närvarande driver program för social turism i de enskilda länderna. |
| --- | --- | --- |

5.3

Aktörer och grupper som berörs av EU:s plattform för social turism. Grupper eller aktörer som skulle kunna engageras omfattar följande:

—

Organisationer som för närvarande driver program för social turism i de enskilda länderna.

| — | Fackliga organisationer och kooperativa föreningar som intresserar sig för programmets utveckling. |
| --- | --- |

—

Fackliga organisationer och kooperativa föreningar som intresserar sig för programmets utveckling.

| — | Arbetsgivare inom turistsektorn (i vidaste bemärkelse) som är intresserade av att förbättra den hållbara lönsamheten i sina företag. |
| --- | --- |

—

Arbetsgivare inom turistsektorn (i vidaste bemärkelse) som är intresserade av att förbättra den hållbara lönsamheten i sina företag.

| — | Nationella, regionala och lokala myndigheter som är intresserade av att agera på turismens område och åstadkomma förbättringar samt av medborgarnas personliga och sociala utveckling. |
| --- | --- |

—

Nationella, regionala och lokala myndigheter som är intresserade av att agera på turismens område och åstadkomma förbättringar samt av medborgarnas personliga och sociala utveckling.

| — | EU och dess institutioner som är intresserade av att främja sysselsättningen, den ekonomiska aktiviteten och EU-medborgarskapet. Med hänsyn till plattformens övernationella dimension bör EU-institutionerna också få till uppgift att samordna och övervaka villkoren för programmets utveckling, samt att gå i bräschen för att inrätta det. |
| --- | --- |

—

EU och dess institutioner som är intresserade av att främja sysselsättningen, den ekonomiska aktiviteten och EU-medborgarskapet. Med hänsyn till plattformens övernationella dimension bör EU-institutionerna också få till uppgift att samordna och övervaka villkoren för programmets utveckling, samt att gå i bräschen för att inrätta det.

| — | Organisationerna på den sociala turismens område, särskilt Internationella byrån för social turism. |
| --- | --- |

—

Organisationerna på den sociala turismens område, särskilt Internationella byrån för social turism.

| 5.4 | Nyckelaspekter av EU:s sociala turism. För att en europeisk plattform för social turism skall fungera socialt och ekonomiskt måste följande kriterier vara uppfyllda:






  — | Den måste inriktas på de mest missgynnade grupperna (ekonomiskt, geografiskt, socialt) eller grupper som är funktionshindrade (särskilt fysiskt eller psykiskt) eller har svårigheter att resa av geografiska skäl (som på Europas öar). Det innebär att svara för rättvis och jämlik delfinansiering, oberoende av semestrarnas och vistelsernas längd, som ett sätt att kompensera de under-privilegierades situation i vidaste bemärkelse. |
| --- | --- | --- |

5.4

Nyckelaspekter av EU:s sociala turism. För att en europeisk plattform för social turism skall fungera socialt och ekonomiskt måste följande kriterier vara uppfyllda:

—

Den måste inriktas på de mest missgynnade grupperna (ekonomiskt, geografiskt, socialt) eller grupper som är funktionshindrade (särskilt fysiskt eller psykiskt) eller har svårigheter att resa av geografiska skäl (som på Europas öar). Det innebär att svara för rättvis och jämlik delfinansiering, oberoende av semestrarnas och vistelsernas längd, som ett sätt att kompensera de under-privilegierades situation i vidaste bemärkelse.

| — | Generellt måste det vara ekonomiskt och socialt lönsamt på kort, medellång och längre sikt, på både offentligt och privat plan. |
| --- | --- |

—

Generellt måste det vara ekonomiskt och socialt lönsamt på kort, medellång och längre sikt, på både offentligt och privat plan.

| — | Den måste skapa stabil, högkvalitativ sysselsättning över hela året. Det skulle krävas centraliserad administration och en satsning på att maximera vistelserna på turistanläggningar för att uppnå sysselsättningsmålet. |
| --- | --- |

—

Den måste skapa stabil, högkvalitativ sysselsättning över hela året. Det skulle krävas centraliserad administration och en satsning på att maximera vistelserna på turistanläggningar för att uppnå sysselsättningsmålet.

| — | Programmet måste genomföras under lågsäsong. |
| --- | --- |

—

Programmet måste genomföras under lågsäsong.

| — | Det måste vara långsiktigt hållbart och berikande – personligt och socialt – för både deltagare och värdsamhällen. |
| --- | --- |

—

Det måste vara långsiktigt hållbart och berikande – personligt och socialt – för både deltagare och värdsamhällen.

| — | Det måste hålla hög kvalitet på tjänsterna i linje med målsättningarna. |
| --- | --- |

—

Det måste hålla hög kvalitet på tjänsterna i linje med målsättningarna.

| — | Det måste ske i form av offentlig-privat samarbete. |
| --- | --- |

—

Det måste ske i form av offentlig-privat samarbete.

Om dessa villkor skulle uppfyllas skulle den sociala turismen tveklöst att bli ett nyckelinslag i den europeiska turistmodellen.

| 5.5 | Offentlig-privat samarbete i projektet. Programgenomförandet kan vara avhängig – men eventuellt också gynnas – av ett verksamt offentlig-privat samarbete omkring planering, uppläggning och ledning. Det borde vara åtminstone möjligt, om än inte enkelt, att hitta organisationer och företag i Europa som är beredda att åta sig att utveckla en europeisk plattform för social turism. |
| --- | --- |

5.5

Offentlig-privat samarbete i projektet. Programgenomförandet kan vara avhängig – men eventuellt också gynnas – av ett verksamt offentlig-privat samarbete omkring planering, uppläggning och ledning. Det borde vara åtminstone möjligt, om än inte enkelt, att hitta organisationer och företag i Europa som är beredda att åta sig att utveckla en europeisk plattform för social turism.

6.   Effekter och resultat av en europeisk plattform för social turism

| 6.1 | På tillväxt och sysselsättning. Om plattformen genomförs i sina olika faser skulle effekterna på tillväxt och sysselsättning bli betydande, och den skulle absolut bidra till att uppnå målen från Lissabontoppmötet. Exempelvis programmet Imserso, som genomförts i Spanien, visar tydligt och klart att den sociala turismen har positiva effekter genom att bibehålla och skapa arbetstillfällen under lågsäsong. |
| --- | --- |

6.1

På tillväxt och sysselsättning. Om plattformen genomförs i sina olika faser skulle effekterna på tillväxt och sysselsättning bli betydande, och den skulle absolut bidra till att uppnå målen från Lissabontoppmötet. Exempelvis programmet Imserso, som genomförts i Spanien, visar tydligt och klart att den sociala turismen har positiva effekter genom att bibehålla och skapa arbetstillfällen under lågsäsong.

| 6.2 | Beträffande den faktiska rättigheten att få tillgång till turism. Enligt tillgänglig statistik är det omkring 40 % av befolkningen som för närvarande inte reser på semester, men den europeiska plattformen för social turism skulle sikta på, och sannolikt bidra till, att reducera denna procentsats ordentligt och göra turism för alla till en realitet, samtidigt som Europas folk får hjälp att lära känna varandra bättre. |
| --- | --- |

6.2

Beträffande den faktiska rättigheten att få tillgång till turism. Enligt tillgänglig statistik är det omkring 40 % av befolkningen som för närvarande inte reser på semester, men den europeiska plattformen för social turism skulle sikta på, och sannolikt bidra till, att reducera denna procentsats ordentligt och göra turism för alla till en realitet, samtidigt som Europas folk får hjälp att lära känna varandra bättre.

| 6.3 | Beträffande den europeiska modellen för turism. I sina olika yttranden om turism har EESK gett uttryck för sin övertygelse att det går att bygga upp en europeisk modell för turismen som inte baseras på lagstiftning utan på värden som accepteras och tillämpas på bred front. Ett av de värden som bör innefattas i modellen är tveklöst generell tillgång till turism – turism för alla. Europeiska plattformen för turism skulle på ett avgörande sätt kunna bidra till att skapa dynamik i den europeiska modellen för turism. |
| --- | --- |

6.3

Beträffande den europeiska modellen för turism. I sina olika yttranden om turism har EESK gett uttryck för sin övertygelse att det går att bygga upp en europeisk modell för turismen som inte baseras på lagstiftning utan på värden som accepteras och tillämpas på bred front. Ett av de värden som bör innefattas i modellen är tveklöst generell tillgång till turism – turism för alla. Europeiska plattformen för turism skulle på ett avgörande sätt kunna bidra till att skapa dynamik i den europeiska modellen för turism.

7.   Turismens – särskilt den sociala turismens – bidrag till skapandet av en europeisk identitet och dimension

| 7.1 | På senare år har det blivit uppenbart att det europeiska projektet inte är någon kortvarig eller enkel uppgift, och än i dag kvarstår många osäkra moment och svårigheter som skall övervinnas. Den sociala turismen skulle kunna vara ett kraftfullt verktyg för att förstärka informationsutbytet och förståelsen mellan enskilda människor och solidaritet mellan olika folk. Den skulle kunna bidra till att bygga upp Medborgarnas Europa, inte genom uppoffringar och kamp utan genom glädjemomentet i fritidssysselsättningar, resor och semestrar. Särskilt ungdomar utgör en grupp som mer sannolikt reser under högsäsong – en period då studentbostäderna är outnyttjade och tillfälligt skulle kunna ta emot turistinitiativ liknande Erasmusprogrammet. |
| --- | --- |

7.1

På senare år har det blivit uppenbart att det europeiska projektet inte är någon kortvarig eller enkel uppgift, och än i dag kvarstår många osäkra moment och svårigheter som skall övervinnas. Den sociala turismen skulle kunna vara ett kraftfullt verktyg för att förstärka informationsutbytet och förståelsen mellan enskilda människor och solidaritet mellan olika folk. Den skulle kunna bidra till att bygga upp Medborgarnas Europa, inte genom uppoffringar och kamp utan genom glädjemomentet i fritidssysselsättningar, resor och semestrar. Särskilt ungdomar utgör en grupp som mer sannolikt reser under högsäsong – en period då studentbostäderna är outnyttjade och tillfälligt skulle kunna ta emot turistinitiativ liknande Erasmusprogrammet.

| 7.2 | Turismen skulle kunna vara ett bra sätt att bygga upp Medborgarnas Europa. De olika inblandade grupperna, turistbranschen och lokalsamhällena, skulle kunna samordna sina intressen på ett som sätt som är tilltalande och tillgängligt för alla. |
| --- | --- |

7.2

Turismen skulle kunna vara ett bra sätt att bygga upp Medborgarnas Europa. De olika inblandade grupperna, turistbranschen och lokalsamhällena, skulle kunna samordna sina intressen på ett som sätt som är tilltalande och tillgängligt för alla.

C.   DEL TRE: SLUTSATSER OCH REKOMMENDATIONER

8.   Slutsatser

| 8.1 | En första allmän slutsats som kan dras av analysen i detta yttrande om läget för den sociala turismen i Europa i dag är att den är en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar aktivitet, en förstarangsverksamhet på vart och ett av dessa tre områden. |
| --- | --- |

8.1

En första allmän slutsats som kan dras av analysen i detta yttrande om läget för den sociala turismen i Europa i dag är att den är en miljömässigt, ekonomiskt och socialt hållbar aktivitet, en förstarangsverksamhet på vart och ett av dessa tre områden.

| 8.2 | De fördelar med avseende på ekonomi, folkhälsa och integration som gynnar alla användare och yrkesutövare som deltar i programmen erkänns allmänt, och de innebär ett betydande mervärde. |
| --- | --- |

8.2

De fördelar med avseende på ekonomi, folkhälsa och integration som gynnar alla användare och yrkesutövare som deltar i programmen erkänns allmänt, och de innebär ett betydande mervärde.

| 8.3 | De olika grupper som utnyttjar den sociala turismen, särskilt människor med funktionshinder och/eller rörelsehinder, får ett enormt stöd i sin strävan efter fullständig integration som individer. |
| --- | --- |

8.3

De olika grupper som utnyttjar den sociala turismen, särskilt människor med funktionshinder och/eller rörelsehinder, får ett enormt stöd i sin strävan efter fullständig integration som individer.

| 8.4 | Ute på fältet kännetecknas den sociala turismen i Europa av ett brett spektrum av yrkesutövare, utvecklingsformer, offentliga målsättningar, finansiella instrument osv. som berikar den, gör den mer mångskiftande och bidrar till dess utveckling. |
| --- | --- |

8.4

Ute på fältet kännetecknas den sociala turismen i Europa av ett brett spektrum av yrkesutövare, utvecklingsformer, offentliga målsättningar, finansiella instrument osv. som berikar den, gör den mer mångskiftande och bidrar till dess utveckling.

| 8.5 | Vi kan särskilt dra slutsatsen att den sociala turismens lönsamhet är förenlig med, och positivt kopplad till, den ekonomiska lönsamheten. |
| --- | --- |

8.5

Vi kan särskilt dra slutsatsen att den sociala turismens lönsamhet är förenlig med, och positivt kopplad till, den ekonomiska lönsamheten.

| 8.6 | Det är ekonomiskt möjligt och socialt önskvärt att alla europeiska länder utvecklar ett nationellt program för social turism, med en mångfald av angreppssätt och former för styrning. |
| --- | --- |

8.6

Det är ekonomiskt möjligt och socialt önskvärt att alla europeiska länder utvecklar ett nationellt program för social turism, med en mångfald av angreppssätt och former för styrning.

| 8.7 | Det är ekonomiskt möjligt och socialt önskvärt att etablera en europeisk plattform för social turism. |
| --- | --- |

8.7

Det är ekonomiskt möjligt och socialt önskvärt att etablera en europeisk plattform för social turism.

| 8.8 | Alla aktiviteter inom den sociala turismen bör innefatta en rad hållbarhets- och sysselsättningsvärden som ligger i linje med Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

8.8

Alla aktiviteter inom den sociala turismen bör innefatta en rad hållbarhets- och sysselsättningsvärden som ligger i linje med Lissabonstrategin.

| 8.9 | Den sociala turismen kan vara ett mycket värdefullt verktyg för skapandet av ett Medborgarnas Europa, för alla medborgare. Ungdomens roll har särskild betydelse i denna process. |
| --- | --- |

8.9

Den sociala turismen kan vara ett mycket värdefullt verktyg för skapandet av ett Medborgarnas Europa, för alla medborgare. Ungdomens roll har särskild betydelse i denna process.

| 8.10 | Den sociala turismen är en aktivitet som demonstrerar några av de värden som kan integreras i den europeiska modellen för turism. |
| --- | --- |

8.10

Den sociala turismen är en aktivitet som demonstrerar några av de värden som kan integreras i den europeiska modellen för turism.

| 8.11 | Alla lokalsamhällen över hela Europa skulle kunna dra nytta av den sociala turismen genom dess bidrag till skyddet av kulturarvet och det lokala arvet. |
| --- | --- |

8.11

Alla lokalsamhällen över hela Europa skulle kunna dra nytta av den sociala turismen genom dess bidrag till skyddet av kulturarvet och det lokala arvet.

| 8.12 | Sammanfattningsvis är den sociala turismen av i dag en mogen verksamhet som praktiseras i många av EU:s medlemsstater, med god ledning och en fungerande organisation. Den är färdig för att utvecklas till tillämpning i samtliga länder så att dess service blir internationell och därmed förstärker målen både kvalitativt och kvantitativt. |
| --- | --- |

8.12

Sammanfattningsvis är den sociala turismen av i dag en mogen verksamhet som praktiseras i många av EU:s medlemsstater, med god ledning och en fungerande organisation. Den är färdig för att utvecklas till tillämpning i samtliga länder så att dess service blir internationell och därmed förstärker målen både kvalitativt och kvantitativt.

9.   Rekommendationer

| 9.1 | Den grundläggande rekommendationen till dem som kan tänkas utnyttja program för social turism är givetvis att uppmuntra dem att delta i en sådan aktivitet som turismen utgör, som de har rätt till men som de kanske inte har haft tillgång till av en lång rad anledningar. Den sociala turismen främjar på ett uppenbart sätt integration, ökade kunskaper och personlig utveckling, och därigenom är deltagande något önskvärt. |
| --- | --- |

9.1

Den grundläggande rekommendationen till dem som kan tänkas utnyttja program för social turism är givetvis att uppmuntra dem att delta i en sådan aktivitet som turismen utgör, som de har rätt till men som de kanske inte har haft tillgång till av en lång rad anledningar. Den sociala turismen främjar på ett uppenbart sätt integration, ökade kunskaper och personlig utveckling, och därigenom är deltagande något önskvärt.

| 9.2 | När det gäller mångfalden av yrkesutövare som arbetar med att driva de olika programmen för social turism bör vi först och främst erkänna de positiva effekterna av deras arbete, deras engagemang i den uppgift som deras organisation har och den omsorg de investerar i att tillhandahålla lättillgängliga men högkvalitativa tjänster för användarna. Men vi bör också uppmuntra dem att fortsätta att förbättra sina produkter och tjänster, att investera i förbättrad infrastruktur, att ta fram innovativa, nya produkter, särskilt med en dimension över nationsgränser. Att samordna program och bygga upp samarbetsformer mellan de ansvariga organisationerna är ett bra sätt att förbättra resultaten och utbyta erfarenheter. |
| --- | --- |

9.2

När det gäller mångfalden av yrkesutövare som arbetar med att driva de olika programmen för social turism bör vi först och främst erkänna de positiva effekterna av deras arbete, deras engagemang i den uppgift som deras organisation har och den omsorg de investerar i att tillhandahålla lättillgängliga men högkvalitativa tjänster för användarna. Men vi bör också uppmuntra dem att fortsätta att förbättra sina produkter och tjänster, att investera i förbättrad infrastruktur, att ta fram innovativa, nya produkter, särskilt med en dimension över nationsgränser. Att samordna program och bygga upp samarbetsformer mellan de ansvariga organisationerna är ett bra sätt att förbättra resultaten och utbyta erfarenheter.

| 9.3 | När det gäller företag inom turistsektorn skulle vi vilja rekommendera att de helhjärtat deltar i aktiviteter inom den sociala turismen. Den sociala turismens värden är väl förenliga med sund företagsledning, konkurrenskraft och lönsamhet, på kort sikt, men speciellt på medellång och längre sikt, och de gör det möjligt att säkerställa många arbetstagares sysselsättning på helårsbasis. |
| --- | --- |

9.3

När det gäller företag inom turistsektorn skulle vi vilja rekommendera att de helhjärtat deltar i aktiviteter inom den sociala turismen. Den sociala turismens värden är väl förenliga med sund företagsledning, konkurrenskraft och lönsamhet, på kort sikt, men speciellt på medellång och längre sikt, och de gör det möjligt att säkerställa många arbetstagares sysselsättning på helårsbasis.

| 9.4 | Vi råder nationella, regionala och lokala institutioner och myndigheter att etablera program för social turism, inte bara på grund av de sociala utan även de ekonomiska vinsterna. De extra skatte- och avgiftsintäkterna och de insparade arbetslöshetsersättningarna utgör tydliga incitament för att erbjuda skäliga bidrag till ekonomiskt, socialt eller fysiskt handikappade grupper. Man kan vara säker på att kostnaderna återvinns med ränta. |
| --- | --- |

9.4

Vi råder nationella, regionala och lokala institutioner och myndigheter att etablera program för social turism, inte bara på grund av de sociala utan även de ekonomiska vinsterna. De extra skatte- och avgiftsintäkterna och de insparade arbetslöshetsersättningarna utgör tydliga incitament för att erbjuda skäliga bidrag till ekonomiskt, socialt eller fysiskt handikappade grupper. Man kan vara säker på att kostnaderna återvinns med ränta.

| 9.5 | Vår rekommendation till EU-institutionerna är att tänka på att den sociala turismen är en betydelsefull verksamhet som delar målsättningar med turismen och socialpolitiken. Den är en verksamhet som förtänjar att uppmärksammas, utvecklas och ges specialinriktat tekniskt stöd, uppmuntran och incitament (inte nödvändigtvis ekonomiska). Handledning, teknisk samordning, spridning av erfarenheter och ett forum för att träffa gränsöverskridande överenskommelser hör till de uppgifter som särskilt kommissionen kan svara för genom sin enhet för turism, med egna resurser, för att upprätta en fungerande europeisk plattform för social turism. Att kommissionen intar en ledarroll i anslutning till dessa aspekter för främjande av social turism skulle utan tvekan vara värdefullt för att uppnå målen och följa upp initiativen. |
| --- | --- |

9.5

Vår rekommendation till EU-institutionerna är att tänka på att den sociala turismen är en betydelsefull verksamhet som delar målsättningar med turismen och socialpolitiken. Den är en verksamhet som förtänjar att uppmärksammas, utvecklas och ges specialinriktat tekniskt stöd, uppmuntran och incitament (inte nödvändigtvis ekonomiska). Handledning, teknisk samordning, spridning av erfarenheter och ett forum för att träffa gränsöverskridande överenskommelser hör till de uppgifter som särskilt kommissionen kan svara för genom sin enhet för turism, med egna resurser, för att upprätta en fungerande europeisk plattform för social turism. Att kommissionen intar en ledarroll i anslutning till dessa aspekter för främjande av social turism skulle utan tvekan vara värdefullt för att uppnå målen och följa upp initiativen.

| 9.6 | Alla institutioner bör överväga att satsa mer på sin policy att eliminera alla slags hinder i infrastrukturerna för kommunikation och för övernattnings- och turisttjänster. Situationen för Europas öar är en tydlig illustration av hur starkt deras geografiska läge påverkar deras medborgares rörlighet och tillgång till turism. |
| --- | --- |

9.6

Alla institutioner bör överväga att satsa mer på sin policy att eliminera alla slags hinder i infrastrukturerna för kommunikation och för övernattnings- och turisttjänster. Situationen för Europas öar är en tydlig illustration av hur starkt deras geografiska läge påverkar deras medborgares rörlighet och tillgång till turism.

| 9.7 | Med tanke på de politiska, sociala och ekonomiska dimensionerna bör Europaparlamentet ta initiativ för att främja en debatt och resolutioner som uppmuntrar till social turism i Europa. |
| --- | --- |

9.7

Med tanke på de politiska, sociala och ekonomiska dimensionerna bör Europaparlamentet ta initiativ för att främja en debatt och resolutioner som uppmuntrar till social turism i Europa.

| 9.8 | EESK är införstådd med att detta yttrande benämns, offentliggörs och distribueras som Barcelonadeklarationen om social turism i Europa, och utgör kommitténs bidrag till 2006 års Europeiska turistforum och detta års Världsturistdag. |
| --- | --- |

9.8

EESK är införstådd med att detta yttrande benämns, offentliggörs och distribueras som Barcelonadeklarationen om social turism i Europa, och utgör kommitténs bidrag till 2006 års Europeiska turistforum och detta års Världsturistdag.

D.   DEL FYRA: TEKNISKA REFERENSER OCH TEXTHÄNVISNINGAR

| — | Olika begrepp inom social turism: utvecklingen inom utbud och efterfrågan, GD XXIII, turistenheten, 1993. |
| --- | --- |

—

Olika begrepp inom social turism: utvecklingen inom utbud och efterfrågan, GD XXIII, turistenheten, 1993.

| — | Montrealdeklarationen: mot en humanistisk, social vision för turismen, Bits, september 1996. |
| --- | --- |

—

Montrealdeklarationen: mot en humanistisk, social vision för turismen, Bits, september 1996.

| — | En global etisk kodex för turismen, Världsturistorganisationen, Santiago de Chile, 1 oktober 1999. |
| --- | --- |

—

En global etisk kodex för turismen, Världsturistorganisationen, Santiago de Chile, 1 oktober 1999.

| — | Betänkande om seminariet för subventionerade semestrar i Europeiska unionen, Europaparlamentet, Strasbourg, mars 2000. |
| --- | --- |

—

Betänkande om seminariet för subventionerade semestrar i Europeiska unionen, Europaparlamentet, Strasbourg, mars 2000.

| — | Begreppen turism för alla och social turism i Europeiska unionen, Bits, seminarium i Brygge, juni 2001. |
| --- | --- |

—

Begreppen turism för alla och social turism i Europeiska unionen, Bits, seminarium i Brygge, juni 2001.

| — | Rapport om resultaten av enkäten om turism för alla, juni 2001. |
| --- | --- |

—

Rapport om resultaten av enkäten om turism för alla, juni 2001.

| — | Yttrande om en socialt hållbar turism för alla, EESK, oktober 2003. |
| --- | --- |

—

Yttrande om en socialt hållbar turism för alla, EESK, oktober 2003.

| — | Studie om programmet Semestrar för äldre, spanska institutet för migration och sociala tjänster (Imserso), Spanien, maj 2004. |
| --- | --- |

—

Studie om programmet Semestrar för äldre, spanska institutet för migration och sociala tjänster (Imserso), Spanien, maj 2004.

| — | Europeiskt forum om social turism, Bits, Budapest, april 2005. |
| --- | --- |

—

Europeiskt forum om social turism, Bits, Budapest, april 2005.

| — | Betänkande om turism och utveckling, Europaparlamentet A6-0173/2005, maj 2005. |
| --- | --- |

—

Betänkande om turism och utveckling, Europaparlamentet A6-0173/2005, maj 2005.

| — | Betänkande om nya utsikter och nya utmaningar för hållbar europeisk turism, Europaparlamentet A6-0235/2005, juli 2005. |
| --- | --- |

—

Betänkande om nya utsikter och nya utmaningar för hållbar europeisk turism, Europaparlamentet A6-0235/2005, juli 2005.

| — | Turism för alla, handlingsplan från den spanska representantkommittén för funktionshindrade (Cermi), december 2005. |
| --- | --- |

—

Turism för alla, handlingsplan från den spanska representantkommittén för funktionshindrade (Cermi), december 2005.

| — | Rådfrågning om turistaktiviteter och semestrar för arbetstagare, Bits, Bryssel, maj 2005. |
| --- | --- |

—

Rådfrågning om turistaktiviteter och semestrar för arbetstagare, Bits, Bryssel, maj 2005.

| — | Europeiska konferensen om social turism, ekonomisk tillväxt och sysselsättning, Balearernas regering, Palma de Mallorca, november 2005. |
| --- | --- |

—

Europeiska konferensen om social turism, ekonomisk tillväxt och sysselsättning, Balearernas regering, Palma de Mallorca, november 2005.

| — | Konferensen om turism för alla: dagsläget och praxis inom EU, Europeiska kommissionen GD Näringsliv, enheten för turism, januari 2006. |
| --- | --- |

—

Konferensen om turism för alla: dagsläget och praxis inom EU, Europeiska kommissionen GD Näringsliv, enheten för turism, januari 2006.

| — | Världsturismkongressen: mot en turism som bygger på utveckling och solidaritet, Aubagne (Frankrike), maj 2006. |
| --- | --- |

—

Världsturismkongressen: mot en turism som bygger på utveckling och solidaritet, Aubagne (Frankrike), maj 2006.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Olika begrepp inom social turism: utvecklingen rörande utbud och efterfrågan, GD XXIII, turistenheten, 1993.

1

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/78 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/78

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över företagsstrukturer”

KOM(2006) 66 slutlig – 2006/0020 (COD)

(2006/C 318/13)

Den 27 mars 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 285 första stycket i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 26 juli 2006. Föredragande var Susanna Florio.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 130 röster för och 7 nedlagda röster:

1.   Bakgrund

| 1.1 | Den 20 december 2000 beslutade Europeiska rådet att lansera ”Flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag” (1). Med denna nya referensram syftade EU till att förbättra företagens konkurrenskraft i en kunskapsbaserad ekonomi, att förenkla och underlätta deras regelsystem, administration och ekonomiska villkor för att framför allt främja forskning och innovation, att underlätta företagens tillgång till tjänster, till gemenskapsprogrammen och att stimulera företagarandan. |
| --- | --- |

1.1

Den 20 december 2000 beslutade Europeiska rådet att lansera ”Flerårigt program för företag och företagaranda, särskilt för små och medelstora företag” (1). Med denna nya referensram syftade EU till att förbättra företagens konkurrenskraft i en kunskapsbaserad ekonomi, att förenkla och underlätta deras regelsystem, administration och ekonomiska villkor för att framför allt främja forskning och innovation, att underlätta företagens tillgång till tjänster, till gemenskapsprogrammen och att stimulera företagarandan.

| 1.2 | I början av 2003 lade Europeiska kommissionen fram ”Grönbok – Entreprenörskap i Europa” (2) där man betonade behovet av ett riktat stöd och politiska strategier till förmån för industrin och tillverkningsindustrin, som i EU sedan flera år hade präglats av en oroväckande tillbakagång, särskilt jämfört med andra områden i världen. |
| --- | --- |

1.2

I början av 2003 lade Europeiska kommissionen fram ”Grönbok – Entreprenörskap i Europa” (2) där man betonade behovet av ett riktat stöd och politiska strategier till förmån för industrin och tillverkningsindustrin, som i EU sedan flera år hade präglats av en oroväckande tillbakagång, särskilt jämfört med andra områden i världen.

| 1.2.1 | De viktigaste förslagen till insatser för att stödja och stimulera företagarandan i EU var följande:






  — | Att undanröja administrativa hinder för affärsutveckling. |
| --- | --- | --- |

1.2.1

De viktigaste förslagen till insatser för att stödja och stimulera företagarandan i EU var följande:

—

Att undanröja administrativa hinder för affärsutveckling.

| — | Att balansera företagarandans risker och fördelar. |
| --- | --- |

—

Att balansera företagarandans risker och fördelar.

| — | Att stimulera till ett mer positivt förhållningssätt från hela samhällets sida vad gäller etablering av nya företag. |
| --- | --- |

—

Att stimulera till ett mer positivt förhållningssätt från hela samhällets sida vad gäller etablering av nya företag.

| 1.3 | Efter ett samråd med berörda parter grundat på grönboken presenterade kommissionen 2004 en handlingsplan för entreprenörskap (3) som beaktade de nya reaktioner som kommit in och som kompletterade den fleråriga planen för företag och företagaranda. |
| --- | --- |

1.3

Efter ett samråd med berörda parter grundat på grönboken presenterade kommissionen 2004 en handlingsplan för entreprenörskap (3) som beaktade de nya reaktioner som kommit in och som kompletterade den fleråriga planen för företag och företagaranda.

| 1.4 | De viktigaste områdena, som industripolitiken, stödet till tjänster, sysselsättningen som motor för ekonomisk tillväxt, är på såväl nationell nivå som EU-nivå intimt förknippade med prioriteringarna på området sysselsättning och sociala frågor, som är ett viktigt mål inom EU:s politik. Också på detta område har EU-institutionerna på senare år lanserat olika initiativ; medlemsstaterna skall bland annat varje år presentera en årsplan. |
| --- | --- |

1.4

De viktigaste områdena, som industripolitiken, stödet till tjänster, sysselsättningen som motor för ekonomisk tillväxt, är på såväl nationell nivå som EU-nivå intimt förknippade med prioriteringarna på området sysselsättning och sociala frågor, som är ett viktigt mål inom EU:s politik. Också på detta område har EU-institutionerna på senare år lanserat olika initiativ; medlemsstaterna skall bland annat varje år presentera en årsplan.

| 1.5 | Vid toppmötet i Luxemburg 1997 lanserades EU:s strategi för sysselsättningen, som senare kom att betraktas som en central del av Lissabonstrategin. Det var i Lissabonstrategin som målet att modernisera EU:s ekonomi genom att sänka arbetslösheten och skapa högkvalificerade arbetstillfällen formulerades. För att nå dessa mål är det nödvändigt att beakta socialpolitiken och politiken för lika rättigheter mellan olika befolkningsskikt. Det sistnämnda målet är ett slags förutsättning för en grundläggande omstrukturering av det ekonomiska systemet, med sikte på målet om en stigande tillväxtgrad och en ”sund” ekonomi. |
| --- | --- |

1.5

Vid toppmötet i Luxemburg 1997 lanserades EU:s strategi för sysselsättningen, som senare kom att betraktas som en central del av Lissabonstrategin. Det var i Lissabonstrategin som målet att modernisera EU:s ekonomi genom att sänka arbetslösheten och skapa högkvalificerade arbetstillfällen formulerades. För att nå dessa mål är det nödvändigt att beakta socialpolitiken och politiken för lika rättigheter mellan olika befolkningsskikt. Det sistnämnda målet är ett slags förutsättning för en grundläggande omstrukturering av det ekonomiska systemet, med sikte på målet om en stigande tillväxtgrad och en ”sund” ekonomi.

| 1.6 | Andra inslag i detta ambitiösa projekt var det europeiska området för forskningsverksamhet, en fullständig integration av marknaderna och skapandet av en gynnsam miljö för små och medelstora företag. I förslaget rörande ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (4) bekräftar kommissionen att främjandet av teknik och forskning är direkt knutet till en undersökning av marknadens möjligheter att tillhandahålla nya produkter, tjänster och industriprocesser. Dessutom måste viljan att ta risker och pröva nya idéer på marknaden uppmuntras. Otillräcklig innovation är en av huvudorsakerna till EU:s låga tillväxt. |
| --- | --- |

1.6

Andra inslag i detta ambitiösa projekt var det europeiska området för forskningsverksamhet, en fullständig integration av marknaderna och skapandet av en gynnsam miljö för små och medelstora företag. I förslaget rörande ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (4) bekräftar kommissionen att främjandet av teknik och forskning är direkt knutet till en undersökning av marknadens möjligheter att tillhandahålla nya produkter, tjänster och industriprocesser. Dessutom måste viljan att ta risker och pröva nya idéer på marknaden uppmuntras. Otillräcklig innovation är en av huvudorsakerna till EU:s låga tillväxt.

| 1.7 | Vad beträffar den sociala sammanhållningen hade man hoppats på omedelbara insatser inom utbildning och social trygghet. För att säkerställa samordning mellan medlemsstaternas utformning av politiken förutsågs möjligheten med den öppna samordningsmekanismen, med vars hjälp man skulle kunna dela med sig av och sprida bästa metoder och resultat på dessa områden. |
| --- | --- |

1.7

Vad beträffar den sociala sammanhållningen hade man hoppats på omedelbara insatser inom utbildning och social trygghet. För att säkerställa samordning mellan medlemsstaternas utformning av politiken förutsågs möjligheten med den öppna samordningsmekanismen, med vars hjälp man skulle kunna dela med sig av och sprida bästa metoder och resultat på dessa områden.

| 1.8 | Till följd av halvtidsutvärderingen av Lissabonstrategin lade kommissionen 2005 fram ett meddelande om tillväxt och sysselsättning (5), där man fokuserade på två viktiga punkter: att skapa en solid och varaktig ekonomisk tillväxt och fler och bättre jobb. Dessa mål ansågs möjliga att uppnå genom samverkan mellan gemenskapen och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

1.8

Till följd av halvtidsutvärderingen av Lissabonstrategin lade kommissionen 2005 fram ett meddelande om tillväxt och sysselsättning (5), där man fokuserade på två viktiga punkter: att skapa en solid och varaktig ekonomisk tillväxt och fler och bättre jobb. Dessa mål ansågs möjliga att uppnå genom samverkan mellan gemenskapen och medlemsstaterna.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Förändringarna inom ekonomi och produktion är en snabb och ständigt pågående process: de olika industrigrenarna och deras operatörer anpassar sig och inför förändringar för att rätta sig efter utvecklingen på marknaden i ett försök att förbli konkurrenskraftiga och skapa ständigt ökade möjligheter till tillväxt och vinst. |
| --- | --- |

2.1

Förändringarna inom ekonomi och produktion är en snabb och ständigt pågående process: de olika industrigrenarna och deras operatörer anpassar sig och inför förändringar för att rätta sig efter utvecklingen på marknaden i ett försök att förbli konkurrenskraftiga och skapa ständigt ökade möjligheter till tillväxt och vinst.

| 2.1.1 | På en marknad som den europeiska, där företagen utvecklas i rasande fart och där de traditionella sektorerna går i varandra (produktion, handel, distribution etc.), kan gränserna mellan de olika verksamhetsgrenarna vara svåra att definiera. När företagets art skall bedömas och klassificeras blir det allt svårare att fastställa vilken som är företagets huvudverksamhet (handel, jordbruk, tillverkning, hantverk, tjänster, etc.). |
| --- | --- |

2.1.1

På en marknad som den europeiska, där företagen utvecklas i rasande fart och där de traditionella sektorerna går i varandra (produktion, handel, distribution etc.), kan gränserna mellan de olika verksamhetsgrenarna vara svåra att definiera. När företagets art skall bedömas och klassificeras blir det allt svårare att fastställa vilken som är företagets huvudverksamhet (handel, jordbruk, tillverkning, hantverk, tjänster, etc.).

| 2.1.2 | Med tanke på utvecklingen inom den sociala ekonomin, som upptar en betydande och ökande andel av EU-marknaden, kan statistiken svårligen hålla jämna steg med en ständigt föränderlig verklighet. Företrädare för Eurostat hävdar att de haft svårt att definiera detta område eftersom verksamhet inom den sociala ekonomin inte alltid registreras som affärsverksamhet. Kommittén anser dock att alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att mäta den ökande betydelsen av denna sektor som är av stor betydelse för att Lissabonmålen skall kunna uppnås. Utan sådan information förhindras en bättre förståelse av utvecklingen i affärsvärlden och på marknaden. |
| --- | --- |

2.1.2

Med tanke på utvecklingen inom den sociala ekonomin, som upptar en betydande och ökande andel av EU-marknaden, kan statistiken svårligen hålla jämna steg med en ständigt föränderlig verklighet. Företrädare för Eurostat hävdar att de haft svårt att definiera detta område eftersom verksamhet inom den sociala ekonomin inte alltid registreras som affärsverksamhet. Kommittén anser dock att alla nödvändiga åtgärder måste vidtas för att mäta den ökande betydelsen av denna sektor som är av stor betydelse för att Lissabonmålen skall kunna uppnås. Utan sådan information förhindras en bättre förståelse av utvecklingen i affärsvärlden och på marknaden.

| 2.1.3 | Det har alltså visat sig viktigt att ha tillgång till statistik över de europeiska företagsstrukturerna som är uppdaterad och främst inriktad på verksamhet, konkurrenskraft, resultat och företagens uppbyggnad. När man framhåller vikten av statistiskt underlag får man inte glömma att uppgiftsinsamlingen och den efterföljande behandlingen innebär investeringar i mänskliga och finansiella resurser som skulle kunna bli omfattande, särskilt för småföretagen. |
| --- | --- |

2.1.3

Det har alltså visat sig viktigt att ha tillgång till statistik över de europeiska företagsstrukturerna som är uppdaterad och främst inriktad på verksamhet, konkurrenskraft, resultat och företagens uppbyggnad. När man framhåller vikten av statistiskt underlag får man inte glömma att uppgiftsinsamlingen och den efterföljande behandlingen innebär investeringar i mänskliga och finansiella resurser som skulle kunna bli omfattande, särskilt för småföretagen.

| 2.1.4 | Ekonomisk tillväxt är en absolut prioritering för samtliga EU-länder, vilket vid otaliga tillfällen har framhållits av Europeiska rådet och övriga EU-institutioner. Den måste med nödvändighet åtföljas av nya och bättre arbetstillfällen. Inom alla sektorer, särskilt inom tillverkningsindustrin och tjänstesektorn, måste detta ske på ett sätt som stimulerar själva tillväxten och låter den europeiska allmänheten få skörda frukterna av den. |
| --- | --- |

2.1.4

Ekonomisk tillväxt är en absolut prioritering för samtliga EU-länder, vilket vid otaliga tillfällen har framhållits av Europeiska rådet och övriga EU-institutioner. Den måste med nödvändighet åtföljas av nya och bättre arbetstillfällen. Inom alla sektorer, särskilt inom tillverkningsindustrin och tjänstesektorn, måste detta ske på ett sätt som stimulerar själva tillväxten och låter den europeiska allmänheten få skörda frukterna av den.

| 2.2 | Den europeiska utvecklingsmodellen skiljer sig från övriga modeller genom den viktiga roll som de sociala frågorna spelar vid sidan av själva begreppet hållbar ekonomisk tillväxt. Detta måste beaktas varje gång som EU-institutionerna ämnar lagstifta inom sina befogenhetsområden. |
| --- | --- |

2.2

Den europeiska utvecklingsmodellen skiljer sig från övriga modeller genom den viktiga roll som de sociala frågorna spelar vid sidan av själva begreppet hållbar ekonomisk tillväxt. Detta måste beaktas varje gång som EU-institutionerna ämnar lagstifta inom sina befogenhetsområden.

| 2.3 | För att skapa en lagstiftning som verkligen är effektiv, användbar och enhetlig krävs följaktligen en mycket klar bild av tillståndet inom det europeiska näringslivet. De politiska besluten skall bygga på analyser av de verkliga förhållandena och relaterade problem och skall föreslå lösningar som väger in så många aspekter som möjligt. Det gäller att förutse de effekter och konsekvenser som besluten kommer att få på de politiska, ekonomiska, juridiska, sociala, nationella och lokala förhållandena. |
| --- | --- |

2.3

För att skapa en lagstiftning som verkligen är effektiv, användbar och enhetlig krävs följaktligen en mycket klar bild av tillståndet inom det europeiska näringslivet. De politiska besluten skall bygga på analyser av de verkliga förhållandena och relaterade problem och skall föreslå lösningar som väger in så många aspekter som möjligt. Det gäller att förutse de effekter och konsekvenser som besluten kommer att få på de politiska, ekonomiska, juridiska, sociala, nationella och lokala förhållandena.

| 2.4 | Statistik är otvivelaktigt ett viktigt medel för en fullständig och effektiv analys av verkligheten. Det arbete som Eurostat ända från början har utfört utgör ett värdefullt och oumbärligt stöd för EU:s beslutsprocess och politiska process. |
| --- | --- |

2.4

Statistik är otvivelaktigt ett viktigt medel för en fullständig och effektiv analys av verkligheten. Det arbete som Eurostat ända från början har utfört utgör ett värdefullt och oumbärligt stöd för EU:s beslutsprocess och politiska process.

| 2.4.1 | Statistik är av grundläggande betydelse eftersom den kan analysera, studera och beskriva verkligheten ur alla möjliga aspekter. Tillgång till statistiska uppgifter är en förutsättning för utarbetandet och utvärderingen av politiken, för förvaltningen av tjänster och offentlig verksamhet, för en bättre lagstiftning, för en ständig och periodisk övervakning av de goda resultat och framsteg som den antagna politiken har lett till. |
| --- | --- |

2.4.1

Statistik är av grundläggande betydelse eftersom den kan analysera, studera och beskriva verkligheten ur alla möjliga aspekter. Tillgång till statistiska uppgifter är en förutsättning för utarbetandet och utvärderingen av politiken, för förvaltningen av tjänster och offentlig verksamhet, för en bättre lagstiftning, för en ständig och periodisk övervakning av de goda resultat och framsteg som den antagna politiken har lett till.

| 2.5 | Detta gäller för EU:s samtliga behörighetsområden och med stöd och hjälp av medlemsstaternas statistikinstitut har Eurostat till uppgift att sammanställa och leverera uppdaterade och tillförlitliga uppgifter. Av avgörande betydelse har under senare år de uppgifter varit som samlats in på områdena ekonomi och finans, jordbruk, befolkningsstatistik, sociala förmåner, handel, vetenskaplig forskning, miljö, transporter och sist men inte minst uppgifter från näringslivet och dess marknadsindikatorer. |
| --- | --- |

2.5

Detta gäller för EU:s samtliga behörighetsområden och med stöd och hjälp av medlemsstaternas statistikinstitut har Eurostat till uppgift att sammanställa och leverera uppdaterade och tillförlitliga uppgifter. Av avgörande betydelse har under senare år de uppgifter varit som samlats in på områdena ekonomi och finans, jordbruk, befolkningsstatistik, sociala förmåner, handel, vetenskaplig forskning, miljö, transporter och sist men inte minst uppgifter från näringslivet och dess marknadsindikatorer.

| 2.5.1 | För att förstå den betydelse som tillmäts de europeiska företagen och deras utveckling räcker det med att peka på de senaste initiativen från kommissionen och rådet på detta område. |
| --- | --- |

2.5.1

För att förstå den betydelse som tillmäts de europeiska företagen och deras utveckling räcker det med att peka på de senaste initiativen från kommissionen och rådet på detta område.

3.   Förslaget till förordning om statistik över företagsstrukturer

| 3.1 | Förordning (EG/Euratom) nr 58/97, som antogs av rådet den 20 december 1996, har ändrats inte mindre än fyra gånger under de senaste 10 åren och detta är det senaste förslaget till omarbetning. Syftet är att uppnå större enhetlighet mellan analyserna och det praktiska genomförandet av politiken och strategierna för stöd till EU:s industri och tillverkning. |
| --- | --- |

3.1

Förordning (EG/Euratom) nr 58/97, som antogs av rådet den 20 december 1996, har ändrats inte mindre än fyra gånger under de senaste 10 åren och detta är det senaste förslaget till omarbetning. Syftet är att uppnå större enhetlighet mellan analyserna och det praktiska genomförandet av politiken och strategierna för stöd till EU:s industri och tillverkning.

| 3.1.1 | För att uppfylla det ökade behovet av statistik föreslår kommissionen ett antal förbättringar, med särskilt fokus på tjänster som under de senaste månaderna debatterats livligt på grund av deras ekonomiska betydelse och potential som ännu inte utnyttjats fullt ut på EU-nivå. Det tillfogas också en bilaga om företagens demografi och om företagstjänster. |
| --- | --- |

3.1.1

För att uppfylla det ökade behovet av statistik föreslår kommissionen ett antal förbättringar, med särskilt fokus på tjänster som under de senaste månaderna debatterats livligt på grund av deras ekonomiska betydelse och potential som ännu inte utnyttjats fullt ut på EU-nivå. Det tillfogas också en bilaga om företagens demografi och om företagstjänster.

| 3.2 | Kommissionen har konstaterat att det inte finns någon detaljerad och färsk statistik över en rad verksamheter som framför allt rör företagstjänster. Det nya förslaget utgör således en möjlighet att anpassa de gällande förordningarna så att man kan jämföra den verksamhet inom företagen som rör ekonomi och tillverkning med den som rör tjänster. |
| --- | --- |

3.2

Kommissionen har konstaterat att det inte finns någon detaljerad och färsk statistik över en rad verksamheter som framför allt rör företagstjänster. Det nya förslaget utgör således en möjlighet att anpassa de gällande förordningarna så att man kan jämföra den verksamhet inom företagen som rör ekonomi och tillverkning med den som rör tjänster.

| 3.2.1 | Dessutom anser kommissionen att det behövs harmoniserade uppgifter om företagens demografi (etablering, verksamhet, nedläggning) och deras inverkan på sysselsättningen som underlag för policyrekommendationer till stöd för företagandet. ”Demografiska” uppgifter om företagen ingår redan i strukturindikatorerna som syftar till att kontrollera målen i Lissabonstrategin. Det är mot denna bakgrund som kommissionens förslag till översyn skall analyseras. |
| --- | --- |

3.2.1

Dessutom anser kommissionen att det behövs harmoniserade uppgifter om företagens demografi (etablering, verksamhet, nedläggning) och deras inverkan på sysselsättningen som underlag för policyrekommendationer till stöd för företagandet. ”Demografiska” uppgifter om företagen ingår redan i strukturindikatorerna som syftar till att kontrollera målen i Lissabonstrategin. Det är mot denna bakgrund som kommissionens förslag till översyn skall analyseras.

| 3.3 | I förslaget fastställs NACE-koden som referensverktyg för insamling av statistiska uppgifter (6). NACE används normalt av kommissionens avdelningar för all statistik över ekonomisk verksamhet. NACE-koden har också genomgått omarbetningar och uppdateringar för att ge en bättre förståelse av förändringar inom EU:s ekonomi och produktion. |
| --- | --- |

3.3

I förslaget fastställs NACE-koden som referensverktyg för insamling av statistiska uppgifter (6). NACE används normalt av kommissionens avdelningar för all statistik över ekonomisk verksamhet. NACE-koden har också genomgått omarbetningar och uppdateringar för att ge en bättre förståelse av förändringar inom EU:s ekonomi och produktion.

| 3.4 | Referensindikatorn NACE Rev. 1.1 är helt enkelt en uppdatering av NACE Rev. 1 och är uppbyggd på ungefär samma sätt. Målet med uppdateringen var att avspegla






  — | nya verksamhetsgrenar som inte existerade då NACE Rev. 1 utformades, |
| --- | --- | --- |

3.4

Referensindikatorn NACE Rev. 1.1 är helt enkelt en uppdatering av NACE Rev. 1 och är uppbyggd på ungefär samma sätt. Målet med uppdateringen var att avspegla

—

nya verksamhetsgrenar som inte existerade då NACE Rev. 1 utformades,

| — | verksamheter som har blivit viktigare sedan NACE Rev. 1 utformades till följd av förändringar inom ekonomi och teknik, |
| --- | --- |

—

verksamheter som har blivit viktigare sedan NACE Rev. 1 utformades till följd av förändringar inom ekonomi och teknik,

| — | rättelser av felaktigheter i NACE Rev. 1, som redan då var uppenbara och som inte beror på förändrat arbetsupplägg. |
| --- | --- |

—

rättelser av felaktigheter i NACE Rev. 1, som redan då var uppenbara och som inte beror på förändrat arbetsupplägg.

| 3.4.1 | Ytterligare en översyn av NACE som kommer att medföra nya ändringar och uppdateringar kommer att inledas under de närmaste månaderna och ärendet befinner sig för närvarande hos Europaparlamentet för en andra behandling. |
| --- | --- |

3.4.1

Ytterligare en översyn av NACE som kommer att medföra nya ändringar och uppdateringar kommer att inledas under de närmaste månaderna och ärendet befinner sig för närvarande hos Europaparlamentet för en andra behandling.

| 3.5 | De statistiska uppgifterna, som definieras i tillämpningsområdet (artikel 2), delas in i moduler enligt artikel 3 i förslaget till förordning:






  — | En allmän modul för årlig företagsstatistik. |
| --- | --- | --- |

3.5

De statistiska uppgifterna, som definieras i tillämpningsområdet (artikel 2), delas in i moduler enligt artikel 3 i förslaget till förordning:

—

En allmän modul för årlig företagsstatistik.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik för industrisektorn. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik för industrisektorn.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik för handeln. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik för handeln.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik för byggsektorn. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik för byggsektorn.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik för försäkringstjänster. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik för försäkringstjänster.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik för kreditinstitut. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik för kreditinstitut.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik för pensionsfonder. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik för pensionsfonder.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik om företagstjänster. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik om företagstjänster.

| — | En detaljerad modul för företagsstatistik om företagens demografi. |
| --- | --- |

—

En detaljerad modul för företagsstatistik om företagens demografi.

| — | En flexibel modul för genomförandet av en mindre särskild datainsamling av företagsvariabler. |
| --- | --- |

—

En flexibel modul för genomförandet av en mindre särskild datainsamling av företagsvariabler.

| 3.5.1 | De sista tre modulerna har tillkommit i och med detta förslag till omarbetning och till samtliga moduler hör en bilaga som förklarar innehåll och användning. |
| --- | --- |

3.5.1

De sista tre modulerna har tillkommit i och med detta förslag till omarbetning och till samtliga moduler hör en bilaga som förklarar innehåll och användning.

| 3.6 | Vidare planeras pilotstudier för vissa moduler. Sådana pilotstudier har alltid åtföljt insamlingen av statistik för moduler. I detta fall kan noteras särskilda pilotstudier för hälso- och sjukvård och utbildning. Det rör sig om frivilliga studier, som enligt Eurostat skall bidra till en mer exakt bedömning av effekterna på dessa sektorer av verksamheten på marknaden. |
| --- | --- |

3.6

Vidare planeras pilotstudier för vissa moduler. Sådana pilotstudier har alltid åtföljt insamlingen av statistik för moduler. I detta fall kan noteras särskilda pilotstudier för hälso- och sjukvård och utbildning. Det rör sig om frivilliga studier, som enligt Eurostat skall bidra till en mer exakt bedömning av effekterna på dessa sektorer av verksamheten på marknaden.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK är medveten om statistikens betydelse för att inom ramen för Lissabonstrategin definiera industripolitiska prioriteringar. I ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (7) framhåller kommissionen jämförande analyser som ett värdefullt instrument vid utformningen av politiken, vid sidan av studier och utväxling av goda metoder mellan nationella och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

4.1

EESK är medveten om statistikens betydelse för att inom ramen för Lissabonstrategin definiera industripolitiska prioriteringar. I ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (2007–2013) (7) framhåller kommissionen jämförande analyser som ett värdefullt instrument vid utformningen av politiken, vid sidan av studier och utväxling av goda metoder mellan nationella och regionala myndigheter.

| 4.2 | Därför anser EESK att det är viktigt med en uppdatering av förordning (EG/Euratom) nr 58/97 och föreslår några ändringar. |
| --- | --- |

4.2

Därför anser EESK att det är viktigt med en uppdatering av förordning (EG/Euratom) nr 58/97 och föreslår några ändringar.

| 4.3 | Post 1 ”Kostnader för sociala avgifter” i den allmänna modulen (bilaga I), som redan ingick i de föregående versionerna, är mot bakgrund av den nya situationen på inre marknaden vag och svårtolkad. De sociala trygghetssystemen är uppbyggda på olika sätt i medlemsstaterna och skiljer sig åt vad gäller system och rutiner: själva definitionen ”sociala trygghetssystem” innebär ett problem för de 25 EU-länderna och kommer förmodligen att vidareutvecklas och omformuleras. |
| --- | --- |

4.3

Post 1 ”Kostnader för sociala avgifter” i den allmänna modulen (bilaga I), som redan ingick i de föregående versionerna, är mot bakgrund av den nya situationen på inre marknaden vag och svårtolkad. De sociala trygghetssystemen är uppbyggda på olika sätt i medlemsstaterna och skiljer sig åt vad gäller system och rutiner: själva definitionen ”sociala trygghetssystem” innebär ett problem för de 25 EU-länderna och kommer förmodligen att vidareutvecklas och omformuleras.

| 4.4 | I bilaga I, liksom i de följande bilagorna, är uppgifterna om arbetskraften ytterst begränsade och speglar inte verkligheten på arbetsmarknaden som är mycket mer komplex i samtliga EU-länder. Man nöjer sig med att uppge antalet deltidsanställda och heltidsanställda; i verkligheten finns det mycket mer varierande anställningsformer. Det finns dessutom ingen uppdelning i kön, en sådan finns endast i modulen för kreditinstitutssektorn (bilaga VI). |
| --- | --- |

4.4

I bilaga I, liksom i de följande bilagorna, är uppgifterna om arbetskraften ytterst begränsade och speglar inte verkligheten på arbetsmarknaden som är mycket mer komplex i samtliga EU-länder. Man nöjer sig med att uppge antalet deltidsanställda och heltidsanställda; i verkligheten finns det mycket mer varierande anställningsformer. Det finns dessutom ingen uppdelning i kön, en sådan finns endast i modulen för kreditinstitutssektorn (bilaga VI).

| 4.4.1 | Eftersom man i de föregående versionerna av förordningen (EG/Euratom) nr 58/97 (artikel 1) uppgav att ett av syftena med statistikinsamlingen var att analysera ”företagens politik” är det desto större anledning att i denna omarbetning också mer ingående analysera företagens sysselsättningspolitik med tanke på hur viktig denna är i EU:s politik. |
| --- | --- |

4.4.1

Eftersom man i de föregående versionerna av förordningen (EG/Euratom) nr 58/97 (artikel 1) uppgav att ett av syftena med statistikinsamlingen var att analysera ”företagens politik” är det desto större anledning att i denna omarbetning också mer ingående analysera företagens sysselsättningspolitik med tanke på hur viktig denna är i EU:s politik.

| 4.5 | Vad gäller pilotstudierna anser vi att kommissionen valt fel form. Man anser att sektorer som hälso- och sjukvård och utbildning skall analyseras för att ”utreda om det är möjligt att täcka in såväl marknadsstyrd som icke marknadsstyrd verksamhet inom dessa avdelningar”. Med hänvisning till det preliminära förslaget till ”tjänstedirektivet”, där dessa sektorer inte ingår i tillämpningsområdet, anser vi inte att dessa känsliga sektorer bör ingå i statistiken över företagsstrukturer. Med utgångspunkt i de nya förslagen till bestämmelser som avser tjänster på inre marknaden anser EESK att kommissionen kunde ta initiativ till att man genomför särskilda statistiska mätningar inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

4.5

Vad gäller pilotstudierna anser vi att kommissionen valt fel form. Man anser att sektorer som hälso- och sjukvård och utbildning skall analyseras för att ”utreda om det är möjligt att täcka in såväl marknadsstyrd som icke marknadsstyrd verksamhet inom dessa avdelningar”. Med hänvisning till det preliminära förslaget till ”tjänstedirektivet”, där dessa sektorer inte ingår i tillämpningsområdet, anser vi inte att dessa känsliga sektorer bör ingå i statistiken över företagsstrukturer. Med utgångspunkt i de nya förslagen till bestämmelser som avser tjänster på inre marknaden anser EESK att kommissionen kunde ta initiativ till att man genomför särskilda statistiska mätningar inom dessa sektorer.

| 4.6 | I bilaga II (modul för industrisektorn) har kommissionen beslutat att stryka uppgifterna om de totala utgifterna och utgifter för personal inom forskning och utveckling. I ljuset av Lissabonstrategin är frånvaron av dessa uppgifter ett hinder för en bättre förståelse av utvecklingen inom företagsvärlden och investeringarnas art och syfte. |
| --- | --- |

4.6

I bilaga II (modul för industrisektorn) har kommissionen beslutat att stryka uppgifterna om de totala utgifterna och utgifter för personal inom forskning och utveckling. I ljuset av Lissabonstrategin är frånvaron av dessa uppgifter ett hinder för en bättre förståelse av utvecklingen inom företagsvärlden och investeringarnas art och syfte.

| 4.7 | Kommissionen har valt att stryka uppgifterna om inköp av energi. Dessa uppgifter är emellertid mycket viktiga eftersom de ger en bred överblick av företagens energiförbrukning och energianvändning. I artikel 1 i förslaget till förordning anges att statistiken också har till syfte att analysera ”de produktionsfaktorer som har satts in” och energin är otvivelaktigt en av dessa faktorer. Dessutom ges dessa indikatorer högsta prioritet i de senaste uttalandena från rådet och parlamentet, bland annat i ”Grönbok – En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning” (8). |
| --- | --- |

4.7

Kommissionen har valt att stryka uppgifterna om inköp av energi. Dessa uppgifter är emellertid mycket viktiga eftersom de ger en bred överblick av företagens energiförbrukning och energianvändning. I artikel 1 i förslaget till förordning anges att statistiken också har till syfte att analysera ”de produktionsfaktorer som har satts in” och energin är otvivelaktigt en av dessa faktorer. Dessutom ges dessa indikatorer högsta prioritet i de senaste uttalandena från rådet och parlamentet, bland annat i ”Grönbok – En europeisk strategi för en hållbar, konkurrenskraftig och trygg energiförsörjning” (8).

| 4.8 | Bilaga VIII är ny och gäller företagstjänsternas struktur, verksamhet och effektivitet, medan bilaga IX rör företagens demografi. Statistikinsamlingen på dessa båda områden skulle kräva en mer frekvent övervakning. Inte heller i modulen om företagens demografi är uppgifterna indelade i anställningsform eller kön trots att det hade varit mycket värdefullt att känna till de anställdas utvecklingsmöjligheter och anställningsformer vid företagets etablering och nedläggning. |
| --- | --- |

4.8

Bilaga VIII är ny och gäller företagstjänsternas struktur, verksamhet och effektivitet, medan bilaga IX rör företagens demografi. Statistikinsamlingen på dessa båda områden skulle kräva en mer frekvent övervakning. Inte heller i modulen om företagens demografi är uppgifterna indelade i anställningsform eller kön trots att det hade varit mycket värdefullt att känna till de anställdas utvecklingsmöjligheter och anställningsformer vid företagets etablering och nedläggning.

5.   Slutsatser och rekommendationer

| 5.1 | EU behöver bättre statistiska uppgifter till stöd för den aktuella sektorsinriktade näringslivspolitiken. |
| --- | --- |

5.1

EU behöver bättre statistiska uppgifter till stöd för den aktuella sektorsinriktade näringslivspolitiken.

| 5.2 | Därför betonar EESK den viktiga roll som Eurostat spelar i övervakningen av EU:s politik. EESK anser således att Eurostats verksamhet skall utökas genom att nätverken för insamling av statistiska uppgifter i de olika medlemsstaterna byggs ut och utnyttjas bättre. |
| --- | --- |

5.2

Därför betonar EESK den viktiga roll som Eurostat spelar i övervakningen av EU:s politik. EESK anser således att Eurostats verksamhet skall utökas genom att nätverken för insamling av statistiska uppgifter i de olika medlemsstaterna byggs ut och utnyttjas bättre.

| 5.3 | EESK stöder helt och fullt förslaget till omarbetning av förordning EG/Euratom nr 58/97 om företagsstatistik. |
| --- | --- |

5.3

EESK stöder helt och fullt förslaget till omarbetning av förordning EG/Euratom nr 58/97 om företagsstatistik.

| 5.4 | Statistik är ett viktigt verktyg såväl på gemenskapsnivå som på medlemsstatsnivå. Därför måste man utforma stödinstrument som gör statistiken ännu effektivare, aktuellare och tillförlitligare. |
| --- | --- |

5.4

Statistik är ett viktigt verktyg såväl på gemenskapsnivå som på medlemsstatsnivå. Därför måste man utforma stödinstrument som gör statistiken ännu effektivare, aktuellare och tillförlitligare.

| 5.4.1 | Statistiken skall så långt som möjligt bygga på aktuella uppgifter som redan föreligger hos de administrativa myndigheterna eller hos behöriga myndigheter. Den administrativa börda som uppgiftsinsamlingen medför skall avpassas efter företagets storlek. I några länder sköts statistiken över små och medelstora företag av branschorganisationer som är representerade på lokal och regional nivå. Ett utbyte mellan medlemsstaterna av välfungerande metoder på detta område vore värdefullt. |
| --- | --- |

5.4.1

Statistiken skall så långt som möjligt bygga på aktuella uppgifter som redan föreligger hos de administrativa myndigheterna eller hos behöriga myndigheter. Den administrativa börda som uppgiftsinsamlingen medför skall avpassas efter företagets storlek. I några länder sköts statistiken över små och medelstora företag av branschorganisationer som är representerade på lokal och regional nivå. Ett utbyte mellan medlemsstaterna av välfungerande metoder på detta område vore värdefullt.

| 5.5 | Det behövs en alltmer målinriktad och aktualiserad statistik över företagen och deras tillverkning, där man också beaktar de olika verksamheter som kan rymmas inom ett och samma företag (tillverkning, handel, distribution) och deras omfattning. |
| --- | --- |

5.5

Det behövs en alltmer målinriktad och aktualiserad statistik över företagen och deras tillverkning, där man också beaktar de olika verksamheter som kan rymmas inom ett och samma företag (tillverkning, handel, distribution) och deras omfattning.

| 5.6 | Enligt kommittén är det viktigt att det finns ett väl fungerande system för samråd och diskussion mellan Eurostat, arbetsmarknadsparterna, den akademiska världen och branschorganisationerna. En sådan mekanism bör finslipas och utvidgas inom CEIES-Eurostat (en företrädare för användarna per medlemsstat). |
| --- | --- |

5.6

Enligt kommittén är det viktigt att det finns ett väl fungerande system för samråd och diskussion mellan Eurostat, arbetsmarknadsparterna, den akademiska världen och branschorganisationerna. En sådan mekanism bör finslipas och utvidgas inom CEIES-Eurostat (en företrädare för användarna per medlemsstat).

| 5.7 | Vad gäller kostnaderna för sociala förmåner skulle t.ex. ett ökat samarbete mellan Eurostat och arbetsmarknadens parter göra det möjligt att bättre definiera företagens åtaganden på detta område – som inte är enhetligt i de 25 medlemsstaterna – i stället för att samla dem under en enda post. |
| --- | --- |

5.7

Vad gäller kostnaderna för sociala förmåner skulle t.ex. ett ökat samarbete mellan Eurostat och arbetsmarknadens parter göra det möjligt att bättre definiera företagens åtaganden på detta område – som inte är enhetligt i de 25 medlemsstaterna – i stället för att samla dem under en enda post.

| 5.8 | Även om det finns annan målinriktad statistik rörande sysselsättningen skulle mer detaljerade uppgifter ge en tydligare bild av företagens verksamhet. Vad beträffar uppgifterna om sysselsättningen noterar kommittén att statistiken över företagsstrukturer, däribland statistiken om demografin, måste innehålla en grundlig analys av arbetets kvalitet. Sysselsättningen är en grundläggande faktor för en framgångsrik affärsverksamhet och därför är uppgifterna om anställningsform, där man endast skiljer mellan hel- och deltid, helt otillräckliga, särskilt med tanke på de ständiga förändringarna på arbetsmarknaden. Kommittén anser inte heller att man bör helt skilja statistiken över företagsstrukturer från sysselsättningsstatistiken, eftersom dessa båda områden är tätt sammanflätade. |
| --- | --- |

5.8

Även om det finns annan målinriktad statistik rörande sysselsättningen skulle mer detaljerade uppgifter ge en tydligare bild av företagens verksamhet. Vad beträffar uppgifterna om sysselsättningen noterar kommittén att statistiken över företagsstrukturer, däribland statistiken om demografin, måste innehålla en grundlig analys av arbetets kvalitet. Sysselsättningen är en grundläggande faktor för en framgångsrik affärsverksamhet och därför är uppgifterna om anställningsform, där man endast skiljer mellan hel- och deltid, helt otillräckliga, särskilt med tanke på de ständiga förändringarna på arbetsmarknaden. Kommittén anser inte heller att man bör helt skilja statistiken över företagsstrukturer från sysselsättningsstatistiken, eftersom dessa båda områden är tätt sammanflätade.

| 5.9 | För varje år utgör den sociala ekonomin en allt större andel av den europeiska ekonomin. EESK anser därför att kommissionen via Eurostat genom en pilotstudie skulle kunna utvärdera denna sektor och dess inverkan på företagen. |
| --- | --- |

5.9

För varje år utgör den sociala ekonomin en allt större andel av den europeiska ekonomin. EESK anser därför att kommissionen via Eurostat genom en pilotstudie skulle kunna utvärdera denna sektor och dess inverkan på företagen.

| 5.10 | Kommittén ifrågasätter nyttan av att göra en bedömning av sektorerna hälso- och sjukvård och utbildning med hjälp av pilotstudier. Med tanke på att dessa sektorer är så känsliga och så oerhört viktiga för samtliga EU-medborgare anser EESK det olämpligt att låta dessa områden ingå i statistiken över företagsstrukturer. Med utgångspunkt i de nya förslagen till bestämmelser som avser tjänster på inre marknaden anser EESK att kommissionen kunde ta initiativ till att man genomför särskilda statistiska mätningar inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

5.10

Kommittén ifrågasätter nyttan av att göra en bedömning av sektorerna hälso- och sjukvård och utbildning med hjälp av pilotstudier. Med tanke på att dessa sektorer är så känsliga och så oerhört viktiga för samtliga EU-medborgare anser EESK det olämpligt att låta dessa områden ingå i statistiken över företagsstrukturer. Med utgångspunkt i de nya förslagen till bestämmelser som avser tjänster på inre marknaden anser EESK att kommissionen kunde ta initiativ till att man genomför särskilda statistiska mätningar inom dessa sektorer.

| 5.11 | Vad gäller inköp av energi och investeringar i mänskliga resurser inom forskning och utveckling menar EESK att det trots möjligheten av särskild statistik vore värdefullt att utvärdera deras såväl kvalitativa som kvantitativa betydelse för företagens verksamhet. Detta är viktigt både mot bakgrund av målen i Lissabonstrategin och den oro som EU uttryckt och de initiativ som unionen lanserat på energipolitikens område. |
| --- | --- |

5.11

Vad gäller inköp av energi och investeringar i mänskliga resurser inom forskning och utveckling menar EESK att det trots möjligheten av särskild statistik vore värdefullt att utvärdera deras såväl kvalitativa som kvantitativa betydelse för företagens verksamhet. Detta är viktigt både mot bakgrund av målen i Lissabonstrategin och den oro som EU uttryckt och de initiativ som unionen lanserat på energipolitikens område.

| 5.12 | Vad gäller statistik över miljövariabler betonar EESK vikten av insamling av uppgifter om hantering av industriavfall, rening av avloppsvatten och sanering av förorenade områden. Man borde också undersöka om industriavfallshanteringen sköts internt inom företaget eller om det läggs ut på externa operatörer, och beakta kostnaderna för denna hantering. |
| --- | --- |

5.12

Vad gäller statistik över miljövariabler betonar EESK vikten av insamling av uppgifter om hantering av industriavfall, rening av avloppsvatten och sanering av förorenade områden. Man borde också undersöka om industriavfallshanteringen sköts internt inom företaget eller om det läggs ut på externa operatörer, och beakta kostnaderna för denna hantering.

| 5.13 | I bilaga IV, som rör byggsektorn, bör man skilja mellan de olika verksamheterna: bostadsbyggande, byggnation för offentliga ändamål, transportnät och infrastruktur. |
| --- | --- |

5.13

I bilaga IV, som rör byggsektorn, bör man skilja mellan de olika verksamheterna: bostadsbyggande, byggnation för offentliga ändamål, transportnät och infrastruktur.

| 5.14 | Större vikt bör läggas vid regional statistik, där det bör anges på vilka områden som industriell verksamhet eller företagsverksamhet äger rum, vilken som är den dominerande verksamheten och till vilka regioner forskningsinvesteringar koncentreras samt på vilka områden det förekommer flest företagsetableringar respektive -nedläggelser. |
| --- | --- |

5.14

Större vikt bör läggas vid regional statistik, där det bör anges på vilka områden som industriell verksamhet eller företagsverksamhet äger rum, vilken som är den dominerande verksamheten och till vilka regioner forskningsinvesteringar koncentreras samt på vilka områden det förekommer flest företagsetableringar respektive -nedläggelser.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Beslut nr 2000/819/EG.

1

(2)  KOM(2003) 27 slutlig, 21.1.2003.

2

(3)  KOM(2004) 70 slutlig, 11.2.2004.

3

(4)  KOM(2005) 121 slutlig, 6.4.2005.

4

(5)  KOM(2005) 330 slutlig, 20.7.2005.

5

(6)  NACE: Europeiska gemenskapens statistiska näringsgrensindelning.

6

(7)  Se fotnot 4.

7

(8)  KOM(2006) 105 slutlig, 8.3.2006.

8

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/83 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/83

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 91/477/EEG om kontroll av förvärv och innehav av vapen”

KOM(2006) 93 slutlig – 2006/0031 (COD)

(2006/C 318/14)

Den 7 juli 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 26 juli 2006. Föredragande var Jorge Pegado Liz.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september 2006) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 186 röster för, 7 röster emot och 12 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning av kommissionens dokument

| 1.1 | Syftet med föreliggande förslag är att uppdatera direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 (1), genom vilket man, till följd av Europeiska rådets möte i Fontainebleu 1984, för första gången gav uttryck för behovet av ”att effektiva regler införs som gör det möjligt att inom medlemsstaterna kontrollera förvärv och innehav samt överföring av skjutvapen till en annan medlemsstat”. Vägledande var de kriterier som fastställdes i tilläggsprotokollet till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som kommissionen bemyndigades att underteckna på Europeiska gemenskapens vägnar (2). |
| --- | --- |

1.1

Syftet med föreliggande förslag är att uppdatera direktiv 91/477/EEG av den 18 juni 1991 (1), genom vilket man, till följd av Europeiska rådets möte i Fontainebleu 1984, för första gången gav uttryck för behovet av ”att effektiva regler införs som gör det möjligt att inom medlemsstaterna kontrollera förvärv och innehav samt överföring av skjutvapen till en annan medlemsstat”. Vägledande var de kriterier som fastställdes i tilläggsprotokollet till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som kommissionen bemyndigades att underteckna på Europeiska gemenskapens vägnar (2).

| 1.2 | Förslaget syftar således till att ge rättslig verkställighet till nämnda tilläggsprotokoll till en internationell konvention, som kommissionen, i unionens namn, anslutit sig till. Med andra ord åtar sig unionen genom detta förfaringssätt behandlingen av denna fråga och blir direkt ansvarig för genomförandet, dvs. eliminerar valfriheten för medlemsstaterna när det gäller att ansluta sig till nämnda protokoll eller efterleva gemenskapens rekommendationer på området, vilket står i överensstämmelse med avdelning 5 i fördraget (3). |
| --- | --- |

1.2

Förslaget syftar således till att ge rättslig verkställighet till nämnda tilläggsprotokoll till en internationell konvention, som kommissionen, i unionens namn, anslutit sig till. Med andra ord åtar sig unionen genom detta förfaringssätt behandlingen av denna fråga och blir direkt ansvarig för genomförandet, dvs. eliminerar valfriheten för medlemsstaterna när det gäller att ansluta sig till nämnda protokoll eller efterleva gemenskapens rekommendationer på området, vilket står i överensstämmelse med avdelning 5 i fördraget (3).

| 1.3 | De övergripande målsättningarna uppfyller behovet att






  — | harmonisera den europeiska lagstiftningen på området, |
| --- | --- | --- |

1.3

De övergripande målsättningarna uppfyller behovet att

—

harmonisera den europeiska lagstiftningen på området,

| — | bekämpa den illegala handeln med civila vapen, |
| --- | --- |

—

bekämpa den illegala handeln med civila vapen,

| — | förhindra att stulna lagliga vapen hamnar på den illegala marknaden. |
| --- | --- |

—

förhindra att stulna lagliga vapen hamnar på den illegala marknaden.

| 1.4 | Det förslag som här granskas inför alltså mekanismer som är bindande för medlemsstaterna och gör därigenom direktivet från 1991 mer enhetligt, effektivt och smidigt med avseende på mekanismer och mål. |
| --- | --- |

1.4

Det förslag som här granskas inför alltså mekanismer som är bindande för medlemsstaterna och gör därigenom direktivet från 1991 mer enhetligt, effektivt och smidigt med avseende på mekanismer och mål.

| 1.5 | Förslaget till direktiv innehåller följande huvudpunkter:






  a) | Definitionen av olaglig tillverkning omdefinieras. Man redogör sedan för brottstyperna olaglig tillverkning, förfalskning och olaglig handel, vilka motsvaras av påföljder som står i proportion till den skada som samhället åsamkas. |
| --- | --- | --- |

1.5

Förslaget till direktiv innehåller följande huvudpunkter:

a)

Definitionen av olaglig tillverkning omdefinieras. Man redogör sedan för brottstyperna olaglig tillverkning, förfalskning och olaglig handel, vilka motsvaras av påföljder som står i proportion till den skada som samhället åsamkas.

| b) | Rekommendationer om effektiva åtgärder för kontroll och spårning av vapen, bland vilka de bästa exemplen är märkning och bestämmelser med avseende på att göra vapen obrukbara. |
| --- | --- |

b)

Rekommendationer om effektiva åtgärder för kontroll och spårning av vapen, bland vilka de bästa exemplen är märkning och bestämmelser med avseende på att göra vapen obrukbara.

| c) | Fastställande av regler och åtgärder som syftar till ökad kontroll av viss verksamhet som har samband med vapenhandel. |
| --- | --- |

c)

Fastställande av regler och åtgärder som syftar till ökad kontroll av viss verksamhet som har samband med vapenhandel.

2.   Åtgärdens politiska och sociala bakgrund och den aktuella internationella situationen

| 2.1 | Den gränsöverskridande brottsligheten är välorganiserad och har ett tydligt samband med det moderna högrisksamhället, som grundar sig på globaliseringen av kunskap, kommunikation och information. |
| --- | --- |

2.1

Den gränsöverskridande brottsligheten är välorganiserad och har ett tydligt samband med det moderna högrisksamhället, som grundar sig på globaliseringen av kunskap, kommunikation och information.

| 2.1.1 | Den gränsöverskridande brottsligheten utgör också ett av de allvarligaste hoten mot staternas okränkbarhet och rent allmänt mot den demokratiska modell som kännetecknar dem, vilket i extremfallet kan ta sig uttryck i olika former av alternativ och olaglig samhällskontroll. |
| --- | --- |

2.1.1

Den gränsöverskridande brottsligheten utgör också ett av de allvarligaste hoten mot staternas okränkbarhet och rent allmänt mot den demokratiska modell som kännetecknar dem, vilket i extremfallet kan ta sig uttryck i olika former av alternativ och olaglig samhällskontroll.

| 2.2 | Denna typ av brottslighet omfattar många slags kriminella aktiviteter som växelverkar och livnär sig på varandra, också som ett resultat av den mångdimensionella och högst variabla riskfaktorn. Terrorismen och den välorganiserade brottsligheten är intimt förknippade med varandra och nära förbundna med illegal handel med vapen och ammunition (4). |
| --- | --- |

2.2

Denna typ av brottslighet omfattar många slags kriminella aktiviteter som växelverkar och livnär sig på varandra, också som ett resultat av den mångdimensionella och högst variabla riskfaktorn. Terrorismen och den välorganiserade brottsligheten är intimt förknippade med varandra och nära förbundna med illegal handel med vapen och ammunition (4).

| 2.3 | Enligt ungefärliga beräkningar finns det hundratals miljoner lätta vapen på drift runtom världen som orsakar flera hundratusen dödsfall per år. Av dessa dödsfall inträffar fler än hälften i interna konflikter i olika länder i Asien och Afrika. Det är uppenbart att detta är en mycket lönsam verksamhet, men med förödande följder i humanitärt hänseende. |
| --- | --- |

2.3

Enligt ungefärliga beräkningar finns det hundratals miljoner lätta vapen på drift runtom världen som orsakar flera hundratusen dödsfall per år. Av dessa dödsfall inträffar fler än hälften i interna konflikter i olika länder i Asien och Afrika. Det är uppenbart att detta är en mycket lönsam verksamhet, men med förödande följder i humanitärt hänseende.

| 2.4 | Medlemsstaterna måste agera mot detta gränsöverskridande fenomen på ett adekvat och enhetligt sätt. För att åstadkomma detta krävs det en harmonisering av lagstiftningsåtgärderna, såväl förebyggande som brottsbekämpande, som leder till samordnade och gemensamma strategier. |
| --- | --- |

2.4

Medlemsstaterna måste agera mot detta gränsöverskridande fenomen på ett adekvat och enhetligt sätt. För att åstadkomma detta krävs det en harmonisering av lagstiftningsåtgärderna, såväl förebyggande som brottsbekämpande, som leder till samordnade och gemensamma strategier.

| 2.5 | Föreliggande direktivförslag spänner över såväl marknadsregler som viktiga säkerhetsaspekter för gemenskapen, en värdegrund för varje demokratiskt samhälle och något som unionen inte kan göra avsteg från. Säkerhet är en avgörande förutsättning för att kunna utöva alla gemenskapens friheter. |
| --- | --- |

2.5

Föreliggande direktivförslag spänner över såväl marknadsregler som viktiga säkerhetsaspekter för gemenskapen, en värdegrund för varje demokratiskt samhälle och något som unionen inte kan göra avsteg från. Säkerhet är en avgörande förutsättning för att kunna utöva alla gemenskapens friheter.

| 2.6 | Vad det handlar om är att skapa förutsättningar för att upprätta det eftersträvade europeiska området för frihet, säkerhet och rättvisa för alla medborgare, det politikområde som utgör den tredje pelaren i det europeiska bygget. Förutom att utgöra ett hot mot de olika medlemsstaternas integritet är den illegala vapenhandeln också en betydande riskfaktor för unionens inre åtaganden. |
| --- | --- |

2.6

Vad det handlar om är att skapa förutsättningar för att upprätta det eftersträvade europeiska området för frihet, säkerhet och rättvisa för alla medborgare, det politikområde som utgör den tredje pelaren i det europeiska bygget. Förutom att utgöra ett hot mot de olika medlemsstaternas integritet är den illegala vapenhandeln också en betydande riskfaktor för unionens inre åtaganden.

| 2.7 | Gemenskapen insåg behovet av att reagera på denna fara inom de egna gränserna och antog rådets direktiv 91/477/EEG den 18 juni 1991. Senare uppmuntrade Europeiska unionen genom en gemensam åtgärd av den 17 december 1998 (5) de olika medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra och utöka kontrollen av vapen och ammunition, vilket återges i olika årsrapporter som publicerats (6). |
| --- | --- |

2.7

Gemenskapen insåg behovet av att reagera på denna fara inom de egna gränserna och antog rådets direktiv 91/477/EEG den 18 juni 1991. Senare uppmuntrade Europeiska unionen genom en gemensam åtgärd av den 17 december 1998 (5) de olika medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förbättra och utöka kontrollen av vapen och ammunition, vilket återges i olika årsrapporter som publicerats (6).

| 2.8 | Även FN har på senaste tid uppmärksammat denna fråga och främjat vissa initiativ på området. Som en följd av detta arbete inrättades en särskild kommitté (7) med uppdrag att utarbeta en internationell konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som antogs två år senare i Palermo (8). Man insåg snart att vapenhandeln har en mycket stor betydelse i sammanhanget. |
| --- | --- |

2.8

Även FN har på senaste tid uppmärksammat denna fråga och främjat vissa initiativ på området. Som en följd av detta arbete inrättades en särskild kommitté (7) med uppdrag att utarbeta en internationell konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, som antogs två år senare i Palermo (8). Man insåg snart att vapenhandeln har en mycket stor betydelse i sammanhanget.

| 2.9 | Därefter tillkom, som ett resultat av Wienprocessen, tilläggsprotokollet till nämnda konvention mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition. Alla länder som är intresserade fick möjlighet att ansluta sig till protokollet den 1 september 2001, men det har uppstått vissa förseningar med underskrift och ratificering på medlemsstatsnivå i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

2.9

Därefter tillkom, som ett resultat av Wienprocessen, tilläggsprotokollet till nämnda konvention mot olaglig tillverkning av och handel med skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition. Alla länder som är intresserade fick möjlighet att ansluta sig till protokollet den 1 september 2001, men det har uppstått vissa förseningar med underskrift och ratificering på medlemsstatsnivå i Europeiska unionen.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Rättslig grund

| 3.1.1 | För att inlemma detta direktiv i gemenskapens lagstiftning utgör artikel 95 i fördraget tillräcklig grund, eftersom det handlar om en åtgärd som rör den inre marknaden och omfattas av förfarandet i artikel 251 i fördraget. |
| --- | --- |

3.1.1

För att inlemma detta direktiv i gemenskapens lagstiftning utgör artikel 95 i fördraget tillräcklig grund, eftersom det handlar om en åtgärd som rör den inre marknaden och omfattas av förfarandet i artikel 251 i fördraget.

| 3.1.2 | Valet av direktiv som lagstiftningsform är det rätta mot bakgrund av principen om lagstiftningshierarki, när det handlar om ändring av detta slag av rättsakt. |
| --- | --- |

3.1.2

Valet av direktiv som lagstiftningsform är det rätta mot bakgrund av principen om lagstiftningshierarki, när det handlar om ändring av detta slag av rättsakt.

| 3.1.3 | Kommittén stöder därför kommissionens initiativ och godtar den rättsliga grunden, som vi anser vara förenlig med målsättningarna (9). |
| --- | --- |

3.1.3

Kommittén stöder därför kommissionens initiativ och godtar den rättsliga grunden, som vi anser vara förenlig med målsättningarna (9).

3.2   Sammanfattning av förslaget

| 3.2.1 | Genom att ansluta sig till tilläggsprotokollet till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet ansluter sig kommissionen helt riktigt till de grundläggande principer som uttrycks där om nödvändigheten av att förebygga, bekämpa och utrota den olagliga tillverkningen och handeln med skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition, mot bakgrund av det hot som denna verksamhet utgör för folkens välbefinnande och rätt att leva i fred. |
| --- | --- |

3.2.1

Genom att ansluta sig till tilläggsprotokollet till Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet ansluter sig kommissionen helt riktigt till de grundläggande principer som uttrycks där om nödvändigheten av att förebygga, bekämpa och utrota den olagliga tillverkningen och handeln med skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition, mot bakgrund av det hot som denna verksamhet utgör för folkens välbefinnande och rätt att leva i fred.

| 3.2.2 | Kommittén uppskattar kommissionens initiativ i samband med denna angelägna fråga och stöder det helhjärtat. |
| --- | --- |

3.2.2

Kommittén uppskattar kommissionens initiativ i samband med denna angelägna fråga och stöder det helhjärtat.

| 3.2.3 | Kommittén vill påpeka att denna fråga har behandlats i Europaparlamentet vid flera tillfällen och att ett antal skriftliga frågor har framställts till kommissionen i ärendet (10). |
| --- | --- |

3.2.3

Kommittén vill påpeka att denna fråga har behandlats i Europaparlamentet vid flera tillfällen och att ett antal skriftliga frågor har framställts till kommissionen i ärendet (10).

| 3.2.4 | Dessutom har rådet inom ramen för yttre förbindelser påtalat att det är nödvändigt att stödja tredjeländer i deras arbete med att utarbeta adekvata lagar och bestämmelser om ägande, innehav, användning, försäljning och överföring av vapen och ammunition, med målsättningen att garantera fred och säkerhet och bidra till en hållbar utveckling (11). |
| --- | --- |

3.2.4

Dessutom har rådet inom ramen för yttre förbindelser påtalat att det är nödvändigt att stödja tredjeländer i deras arbete med att utarbeta adekvata lagar och bestämmelser om ägande, innehav, användning, försäljning och överföring av vapen och ammunition, med målsättningen att garantera fred och säkerhet och bidra till en hållbar utveckling (11).

| 3.2.5 | Det står också klart att denna fråga är nära förknippad med kampen mot terrorism (12) och penningtvätt samt med identifiering, frysning, spårning, beslagtagande och konfiskering av medel och intäkter i samband med brott (13), med kontroll av sprängmedel för civil användning (14) och rent allmänt med alla åtgärder mot gangstervälde och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

3.2.5

Det står också klart att denna fråga är nära förknippad med kampen mot terrorism (12) och penningtvätt samt med identifiering, frysning, spårning, beslagtagande och konfiskering av medel och intäkter i samband med brott (13), med kontroll av sprängmedel för civil användning (14) och rent allmänt med alla åtgärder mot gangstervälde och organiserad brottslighet.

| 3.2.6 | Sålunda uttrycker kommittén inte bara sin uppskattning för kommissionens initiativ utan stöder det helhjärtat och hoppas att rådet och Europaparlamentet kommer att ge det sitt fulla stöd. |
| --- | --- |

3.2.6

Sålunda uttrycker kommittén inte bara sin uppskattning för kommissionens initiativ utan stöder det helhjärtat och hoppas att rådet och Europaparlamentet kommer att ge det sitt fulla stöd.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | Artikel 1 i föreliggande förslag innebär en ändring av följande artiklar i direktiv 91/477/EEG:






  — | I artikel 1 skall två nya punkter läggas till. |
| --- | --- | --- |

4.1

Artikel 1 i föreliggande förslag innebär en ändring av följande artiklar i direktiv 91/477/EEG:

—

I artikel 1 skall två nya punkter läggas till.

| — | Artikel 4 skall ersättas med ny text. |
| --- | --- |

—

Artikel 4 skall ersättas med ny text.

| — | Artikel 16 skall ersättas med ny text. |
| --- | --- |

—

Artikel 16 skall ersättas med ny text.

| — | I bilaga I skall punkt a ersättas med ny text och ett nytt stycke skall läggas till. |
| --- | --- |

—

I bilaga I skall punkt a ersättas med ny text och ett nytt stycke skall läggas till.

| 4.1.1 | Kommittén stöder alla de föreslagna ändringarna i och med att de på ett korrekt sätt återger bestämmelserna i protokollet. |
| --- | --- |

4.1.1

Kommittén stöder alla de föreslagna ändringarna i och med att de på ett korrekt sätt återger bestämmelserna i protokollet.

| 4.2 | I artikel 2 anges de bindande bestämmelser som skall gälla för medlemsstaterna när det föreslagna direktivet antagits, medan införlivandeperioden lämnas öppen trots att direktivet träder i kraft direkt (se också artikel 3). |
| --- | --- |

4.2

I artikel 2 anges de bindande bestämmelser som skall gälla för medlemsstaterna när det föreslagna direktivet antagits, medan införlivandeperioden lämnas öppen trots att direktivet träder i kraft direkt (se också artikel 3).

| 4.2.1 | Med avseende på detta är det inte troligt att man skall behöva sträcka ut på tiden för införlivandet av direktivet när det väl har antagits. I praktiken medför direktivet för dem som är berörda först och främst konsekvenser på det rättsliga området, särskilt inom straffrätten, samt i fråga om de ekonomiska aktörernas anpassning till de nya reglerna för att idka vapenhandel och föra register över handelstransaktioner. En period på mellan 12 och 18 månader kan räcka för att genomföra detta. |
| --- | --- |

4.2.1

Med avseende på detta är det inte troligt att man skall behöva sträcka ut på tiden för införlivandet av direktivet när det väl har antagits. I praktiken medför direktivet för dem som är berörda först och främst konsekvenser på det rättsliga området, särskilt inom straffrätten, samt i fråga om de ekonomiska aktörernas anpassning till de nya reglerna för att idka vapenhandel och föra register över handelstransaktioner. En period på mellan 12 och 18 månader kan räcka för att genomföra detta.

| 4.3 | När det gäller att rubricera olika förekommande brottstyper skulle medlemsstaternas komparativa rätt (15) kunna bidra med värdefulla uppgifter till ”totus comunitatae”, och respektive straffrättslig ram kunde så snart som möjligt tas upp till konkret diskussion inom Europeiska rådet. |
| --- | --- |

4.3

När det gäller att rubricera olika förekommande brottstyper skulle medlemsstaternas komparativa rätt (15) kunna bidra med värdefulla uppgifter till ”totus comunitatae”, och respektive straffrättslig ram kunde så snart som möjligt tas upp till konkret diskussion inom Europeiska rådet.

| 4.4 | Dessutom skulle man kunna framhålla att det är nödvändigt att precisera att uttrycket ”olaglig handel” i förslaget bör sättas i samband med kampen mot den organiserade internationella brottsligheten, för att på så sätt begränsa straffrättsliga påföljder till de situationer som enbart hör samman med målsättningarna i FN:s nämnda protokoll. |
| --- | --- |

4.4

Dessutom skulle man kunna framhålla att det är nödvändigt att precisera att uttrycket ”olaglig handel” i förslaget bör sättas i samband med kampen mot den organiserade internationella brottsligheten, för att på så sätt begränsa straffrättsliga påföljder till de situationer som enbart hör samman med målsättningarna i FN:s nämnda protokoll.

| 4.5 | När det gäller punkt III c i bilaga I till direktivet med avseende på definitionen av antika vapen eller reproduktioner av sådana, uppmanar EESK kommissionen att vidta samordningsåtgärder på detta område på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

4.5

När det gäller punkt III c i bilaga I till direktivet med avseende på definitionen av antika vapen eller reproduktioner av sådana, uppmanar EESK kommissionen att vidta samordningsåtgärder på detta område på gemenskapsnivå.

| 4.6 | Slutligen anser vi att det även kunde vara lämpligt att ta upp användningen av skjutvapen i jakt- och fritidssammanhang och som samlarobjekt, eftersom säkerheten är av största intresse även i dessa sammanhang med tanke på hur dessa föremål fungerar, eller snarare hur livsfarliga de är. I verkligheten blir skälen för vapeninnehav ändå en fråga om personliga önskemål, vilket kan leda till lagöverträdelser och missbruk, som man i största möjliga mån bör förebygga. I detta sammanhang, och i enlighet med riktlinjerna i föreliggande direktivförslag, skulle kommittén vilja rekommendera bindande bestämmelser för medlemsstaterna om registrering och utfärdande av licenser eller andra administrativa förfaranden för tillstånd vid vapeninnehav, under överinseende av de myndigheter som ansvarar för den inre säkerheten och har befogenhet att övervaka och kontrollera. |
| --- | --- |

4.6

Slutligen anser vi att det även kunde vara lämpligt att ta upp användningen av skjutvapen i jakt- och fritidssammanhang och som samlarobjekt, eftersom säkerheten är av största intresse även i dessa sammanhang med tanke på hur dessa föremål fungerar, eller snarare hur livsfarliga de är. I verkligheten blir skälen för vapeninnehav ändå en fråga om personliga önskemål, vilket kan leda till lagöverträdelser och missbruk, som man i största möjliga mån bör förebygga. I detta sammanhang, och i enlighet med riktlinjerna i föreliggande direktivförslag, skulle kommittén vilja rekommendera bindande bestämmelser för medlemsstaterna om registrering och utfärdande av licenser eller andra administrativa förfaranden för tillstånd vid vapeninnehav, under överinseende av de myndigheter som ansvarar för den inre säkerheten och har befogenhet att övervaka och kontrollera.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rådets direktiv 91/477/EEG av den 18 juli 1991 om kontroll av förvärv och innehav av vapen (EGT C 256, 13.9.1991, s. 51). ESK:s dåvarande sektion för sociala frågor och familje-, utbildnings- och kulturfrågor antog med Gerrit Cornelis van Dam som föredragande ett yttrande den 17 december 1987 (EGT C 35, 8.2.1988, s. 5), där man uttalar sig mycket kritiskt om att de kontroller som utförs i samband med överföring av vapen från en medlemsstat till en annan är alltför begränsade.

1

(2)  Rådets beslut av den 16 oktober 2001 (EUT L 280, 24.10.2001).

2

(3)  Dvs. en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik.

3

(4)  Frågan om spårning av ammunition ingår inte i det specifika ämnesområde som behandlas i kommissionens förslag men den har delvis redan behandlats i rådets direktiv 93/15/EEG av den 5 april 1993 om harmonisering av bestämmelserna om utsläppande på marknaden och övervakning av explosiva varor för civilt bruk (EGT L 121, 15.5.1993, s. 20, EESK:s yttrande – EGT C 313, 30.11.1992, s. 13), ändrat genom rådets förordning (EG) nr 1882/2003 av den 29 september 2003. (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1, EESK:s yttrande – EGT C 241, 7.10.2002, s. 128), och i direktiv 2004/57/EG av den 23 april 2004 (EUT L 127, 29.4.2004, s. 73) samt i kommissionens beslut 2004/388/EG av den 15 april 2004 (EUT L 120, 24.4.2004, s. 43) och i planen i kommissionens meddelande av den 15 juli 2005 om åtgärder för att öka säkerheten i fråga om sprängämnen, detonatorer, skjutvapen och utrustning för bombtillverkning.

4

(5)  Denna åtgärd utgjorde en del i EU:s program för att bekämpa och förhindra illegal handel med konventionella vapen från juni 1997.

5

(6)  För åren 2001–2003 se EGT C 216, 1.8.2001, s. 1, EGT C 330, 31.12.2002, s. 1 och EUT C 312, 22.12.2003, s. 1.

6

(7)  I enlighet med FN:s generalförsamlings resolution nr 53/111 av den 9 december 1998.

7

(8)  Genom resolution nr 55/25 av den 15 november 2000.

8

(9)  Det vore dock lämpligt att noggrant granska de villkor under vilka kommissionen anser sig ha befogenhet att reglera frågor av straffrättslig art i förslaget till ändring av artikel 16 i direktiv 91/477/EEG.

9

(10)  Särskilt kan nämnas följande skriftliga frågor: P-4193/97 från Maria Berger (EGT C 223, 17.7.1998 s. 70), E-1135/01, från Christopher Huhne (EGT C 350 E, 11.12.2001, s. 78) och E-1359/02 från Gerhard Schmid (EGT C 229 E, 26.9.2002, s. 209).

10

(11)  Se rådets beslut av den 15 november 1999 med avseende på Kambodja, EGT L 294, 16.11.1999, s. 5.

11

(12)  Förslag till rådets rambeslut om bekämpande av terrorism (KOM(2001) 521 slutlig, 19.9.2001) och EESK:s yttrande 1171/2006.

12

(13)  Rådets rambeslut av den 6 juli 2001, EGT C 182, 5.7.2001.

13

(14)  Direktiv 93/15/EEG av den 5 april 1993, EGT L 121, 15.5.1993, ändrat genom förordning (EG) nr 1882/2003 av den 29 september 2003, EUT L 284, 31.10.2003.

14

(15)  En nyligen antagen portugisisk lag, nr 5/2006 av den 23 februari, omfattar redan alla de åtgärder som nu föreslås.

15

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/86

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om den temainriktade strategin för stadsmiljön”

KOM(2005) 718 slutlig – SEK(2006) 16

(2006/C 318/15)

Den 11 januari 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juli 2006. Föredragande var Antonello Pezzini.

Vid sin 429:e plenarsession den 13 september 2006 antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 194 röster för, 2 röster emot och 6 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | För att åstadkomma en hållbar tillväxt och stimulera konkurrenskraften och innovationen är det nödvändigt att ta itu med de komplexa problem som städerna för närvarande står inför i form av miljöförstöring, trafikstockningar, boendefrågor, otrygghet och brottslighet, arbetslöshet och omställning av produktionen, demografiska förändringar, social marginalisering – i synnerhet bland ungdomar och äldre personer – samt geografisk och etnisk segregering. |
| --- | --- |

1.1

För att åstadkomma en hållbar tillväxt och stimulera konkurrenskraften och innovationen är det nödvändigt att ta itu med de komplexa problem som städerna för närvarande står inför i form av miljöförstöring, trafikstockningar, boendefrågor, otrygghet och brottslighet, arbetslöshet och omställning av produktionen, demografiska förändringar, social marginalisering – i synnerhet bland ungdomar och äldre personer – samt geografisk och etnisk segregering.

| 1.2 | Luftföroreningarna i städerna har sedan länge utgjort en hälsorisk som orsakar mycket höga kostnader för samhället och hälsovården. Världshälsoorganisationen har konstaterat att den dåliga luftkvaliteten i städerna är den huvudsakliga orsaken till ökningen av ett stort antal kroniska sjukdomar, vilket innebär höga kostnader för hälsovårdssystemen på grund av vård och sjukhusvistelser samt för näringslivet i form av förlorade arbetsdagar. |
| --- | --- |

1.2

Luftföroreningarna i städerna har sedan länge utgjort en hälsorisk som orsakar mycket höga kostnader för samhället och hälsovården. Världshälsoorganisationen har konstaterat att den dåliga luftkvaliteten i städerna är den huvudsakliga orsaken till ökningen av ett stort antal kroniska sjukdomar, vilket innebär höga kostnader för hälsovårdssystemen på grund av vård och sjukhusvistelser samt för näringslivet i form av förlorade arbetsdagar.

| 1.3 | Förebyggande åtgärder har blivit nödvändiga, och bör vidtas inte enbart på individuell nivå genom en begränsning av användningen av fordon, utan också på kollektiv nivå genom en ny transportpolitik. |
| --- | --- |

1.3

Förebyggande åtgärder har blivit nödvändiga, och bör vidtas inte enbart på individuell nivå genom en begränsning av användningen av fordon, utan också på kollektiv nivå genom en ny transportpolitik.

| 1.4 | EESK anser att myndigheterna i medlemsstaterna nu bör gå från ord till handling, och rekommenderar att de antar konkreta och omedelbara åtgärdsplaner i enlighet med de talrika anvisningar som kommissionen tillhandahållit. Detta bör ske inom ramen för ett integrerat tillvägagångssätt som bygger på deltagande och ansvarstagande i syfte att på ett beständigt och kontrollerbart sätt märkbart förbättra livskvaliteten och miljön. |
| --- | --- |

1.4

EESK anser att myndigheterna i medlemsstaterna nu bör gå från ord till handling, och rekommenderar att de antar konkreta och omedelbara åtgärdsplaner i enlighet med de talrika anvisningar som kommissionen tillhandahållit. Detta bör ske inom ramen för ett integrerat tillvägagångssätt som bygger på deltagande och ansvarstagande i syfte att på ett beständigt och kontrollerbart sätt märkbart förbättra livskvaliteten och miljön.

| 1.5 | Kommittén är också övertygad om att kommissionen har valt rätt tillvägagångssätt då den utarbetar en integrerad utvecklingsstrategi för stadsmiljön som är djupt förankrad i subsidiaritets- och närhetsprinciperna. Detta är framför allt fallet om strategin genomförs med hjälp av en gemensam metod som bygger på deltagande och som ingår i den förnyade agendan från Lissabon och Göteborg. |
| --- | --- |

1.5

Kommittén är också övertygad om att kommissionen har valt rätt tillvägagångssätt då den utarbetar en integrerad utvecklingsstrategi för stadsmiljön som är djupt förankrad i subsidiaritets- och närhetsprinciperna. Detta är framför allt fallet om strategin genomförs med hjälp av en gemensam metod som bygger på deltagande och som ingår i den förnyade agendan från Lissabon och Göteborg.

| 1.5.1 | Kommittén anser att Europeiska unionen bör anta belöningsmekanismer för att lyfta fram de bästa lösningar som tillämpas av nationella, regionala och lokala myndigheter, så att det sker en konkret utveckling av ovannämnda strategi med beaktande av de olika nivåernas förutsättningar. |
| --- | --- |

1.5.1

Kommittén anser att Europeiska unionen bör anta belöningsmekanismer för att lyfta fram de bästa lösningar som tillämpas av nationella, regionala och lokala myndigheter, så att det sker en konkret utveckling av ovannämnda strategi med beaktande av de olika nivåernas förutsättningar.

| 1.5.2 | Kommittén betonar att städerna, för att vara konkurrenskraftiga, bör utveckla moderna och effektiva tjänster som är elektroniskt tillgängliga, i synnerhet på områdena hälsovård, sociala tjänster och offentlig förvaltning, i syfte att säkerställa en större social sammanhållning och integrera ungdomar och äldre personer inom ramen för en uppvärdering av förbindelserna mellan stadens historiska centrum och dess utkanter, mellan rika och eftersatta stadsområden och mellan städerna och den omgivande landsbygden. |
| --- | --- |

1.5.2

Kommittén betonar att städerna, för att vara konkurrenskraftiga, bör utveckla moderna och effektiva tjänster som är elektroniskt tillgängliga, i synnerhet på områdena hälsovård, sociala tjänster och offentlig förvaltning, i syfte att säkerställa en större social sammanhållning och integrera ungdomar och äldre personer inom ramen för en uppvärdering av förbindelserna mellan stadens historiska centrum och dess utkanter, mellan rika och eftersatta stadsområden och mellan städerna och den omgivande landsbygden.

| 1.6 | Rent allmänt anser kommittén att man särskilt i fråga om stadsmiljön bör tillämpa modellen för ett ”socialt ansvarstagande område”, dvs. ett område som bygger sin utveckling på principerna om hållbarhet genom att i sin verksamhet beakta den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen samt de socioekonomiska konsekvenser som den åldrande befolkningen medför. |
| --- | --- |

1.6

Rent allmänt anser kommittén att man särskilt i fråga om stadsmiljön bör tillämpa modellen för ett ”socialt ansvarstagande område”, dvs. ett område som bygger sin utveckling på principerna om hållbarhet genom att i sin verksamhet beakta den ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionen samt de socioekonomiska konsekvenser som den åldrande befolkningen medför.

| 1.7 | Ett område kan definieras som ”socialt ansvarstagande” när det lyckas förena en tillräckligt hög nivå på välfärden med de skyldigheter som det sociala ansvaret medför. |
| --- | --- |

1.7

Ett område kan definieras som ”socialt ansvarstagande” när det lyckas förena en tillräckligt hög nivå på välfärden med de skyldigheter som det sociala ansvaret medför.

| 1.7.1 | Insikten om rättigheterna, men också skyldigheterna, väcks genom en upplyst medvetenhet i familjen och utvecklas under hela skolgången, med början i förskolan. |
| --- | --- |

1.7.1

Insikten om rättigheterna, men också skyldigheterna, väcks genom en upplyst medvetenhet i familjen och utvecklas under hela skolgången, med början i förskolan.

| 1.8 | Genom framtidsforskning gör det nuvarande sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling det möjligt att involvera aktörerna i det civila samhället i det gemensamma fastställandet av de riktlinjer som bör följas då man väljer den bästa modellen för att bygga en framtid som i högre grad beaktar det sociala ansvaret på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.8

Genom framtidsforskning gör det nuvarande sjätte ramprogrammet för forskning och utveckling det möjligt att involvera aktörerna i det civila samhället i det gemensamma fastställandet av de riktlinjer som bör följas då man väljer den bästa modellen för att bygga en framtid som i högre grad beaktar det sociala ansvaret på lokal och regional nivå.

| 1.8.1 | Utöver framtidsforskning ingår i förslagen till det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling, inom ramen för det prioriterade temat ”hälsa” (1), särskilda åtgärder som rör människans utveckling och åldrande, inklusive växelverkan mellan olika faktorer såsom miljön, individuellt beteende och jämställdhetsfrågor. |
| --- | --- |

1.8.1

Utöver framtidsforskning ingår i förslagen till det sjunde ramprogrammet för forskning och utveckling, inom ramen för det prioriterade temat ”hälsa” (1), särskilda åtgärder som rör människans utveckling och åldrande, inklusive växelverkan mellan olika faktorer såsom miljön, individuellt beteende och jämställdhetsfrågor.

| 1.8.2 | Kommittén betonar den grundläggande roll som skolor, utbildningscentrum och universitet vanligen ges när det gäller att göra ungdomarna och medborgarna medvetna om en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

1.8.2

Kommittén betonar den grundläggande roll som skolor, utbildningscentrum och universitet vanligen ges när det gäller att göra ungdomarna och medborgarna medvetna om en hållbar utveckling.

| 1.8.3 | Olika internationella initiativ har tagits som syftar till att fastställa grundläggande värden och principer i fråga om ”företagens sociala ansvar”. De viktigaste är följande:






  — | Artikel 37 om miljöskydd i stadgan om grundläggande rättigheter (2). |
| --- | --- | --- |

1.8.3

Olika internationella initiativ har tagits som syftar till att fastställa grundläggande värden och principer i fråga om ”företagens sociala ansvar”. De viktigaste är följande:

—

Artikel 37 om miljöskydd i stadgan om grundläggande rättigheter (2).

| — | Global Compact (3). |
| --- | --- |

—

Global Compact (3).

| — | OECD:s riktlinjer (4). |
| --- | --- |

—

OECD:s riktlinjer (4).

| — | Istituto europeo per il bilancio sociale (Europeiska institutet för samhällsbalans-räkningar) (5). |
| --- | --- |

—

Istituto europeo per il bilancio sociale (Europeiska institutet för samhällsbalans-räkningar) (5).

| 1.9 | Kommittén framhåller att de åtgärder som är avsedda att främja den konkreta tillämpningen av dessa grundläggande värden och principer bör ses som lönsamma investeringar, eftersom de har som mål att ge ökat värde åt de ekonomiska, sociala och sysselsättningsmässiga aspekterna på storstadsområdena samt åt deras dragningskraft och uttrycksmöjligheter. |
| --- | --- |

1.9

Kommittén framhåller att de åtgärder som är avsedda att främja den konkreta tillämpningen av dessa grundläggande värden och principer bör ses som lönsamma investeringar, eftersom de har som mål att ge ökat värde åt de ekonomiska, sociala och sysselsättningsmässiga aspekterna på storstadsområdena samt åt deras dragningskraft och uttrycksmöjligheter.

| 1.10 | Kommittén ger sitt fulla stöd åt inrättandet av EU-pris för ”gröna städer” som är avsedda att uppmuntra lokalsamhällena och de offentliga och privata organ som dessa består av att agera på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén ger sitt fulla stöd åt inrättandet av EU-pris för ”gröna städer” som är avsedda att uppmuntra lokalsamhällena och de offentliga och privata organ som dessa består av att agera på bästa möjliga sätt.

| 1.10.1 | EESK anser att man tillsammans med Regionkommittén bör föregå med gott exempel genom att undersöka möjligheterna att inrätta ett årligt ”Eurogreen City”-pris för det civila samhället samt genom att inom ramen för OIM säkerställa en uppföljning av bästa lösningar beträffande en hållbar utveckling i städerna. |
| --- | --- |

1.10.1

EESK anser att man tillsammans med Regionkommittén bör föregå med gott exempel genom att undersöka möjligheterna att inrätta ett årligt ”Eurogreen City”-pris för det civila samhället samt genom att inom ramen för OIM säkerställa en uppföljning av bästa lösningar beträffande en hållbar utveckling i städerna.

2.   Motivering

| 2.1 | En stor majoritet av Europas befolkning lever i storstadsområden (6), där livskvaliteten ofta har påverkats negativt av en dramatisk försämring av transportsystemen, miljöförhållandena och de sociala förhållandena samt av en försämring när det gäller tillgången till bastjänster. I detta sammanhang krävs det omfattande innovativa åtgärder, ett mer genomtänkt utnyttjande av resurserna och större respekt för miljön av såväl den enskilda individen som av samhället i stort. |
| --- | --- |

2.1

En stor majoritet av Europas befolkning lever i storstadsområden (6), där livskvaliteten ofta har påverkats negativt av en dramatisk försämring av transportsystemen, miljöförhållandena och de sociala förhållandena samt av en försämring när det gäller tillgången till bastjänster. I detta sammanhang krävs det omfattande innovativa åtgärder, ett mer genomtänkt utnyttjande av resurserna och större respekt för miljön av såväl den enskilda individen som av samhället i stort.

| 2.1.1 | EESK har upprepade gånger tagit upp detta problem och framför allt framhållit följande: ”I städerna finns många miljöproblem, [....] Stadsborna märker tydligt av dessa problem, särskilt luftföroreningarna, bullret och – främst i unionens sydliga länder – vattenbristen.” |
| --- | --- |

2.1.1

EESK har upprepade gånger tagit upp detta problem och framför allt framhållit följande: ”I städerna finns många miljöproblem, [....] Stadsborna märker tydligt av dessa problem, särskilt luftföroreningarna, bullret och – främst i unionens sydliga länder – vattenbristen.”

| 2.1.2 | Problemen med att inkludera de miljömässiga aspekterna i stadsutvecklingen ingår i de prioriteringar som fastställts i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram (2002–2012) för en hållbar utveckling inom olika prioriterade områden. Kommittén har redan utarbetat ett yttrande om detta dokument. |
| --- | --- |

2.1.2

Problemen med att inkludera de miljömässiga aspekterna i stadsutvecklingen ingår i de prioriteringar som fastställts i EU:s sjätte miljöhandlingsprogram (2002–2012) för en hållbar utveckling inom olika prioriterade områden. Kommittén har redan utarbetat ett yttrande om detta dokument.

| 2.1.3 | I handlingsprogrammet uppställdes målet att utarbeta och anta sju temainriktade strategier på följande områden (7):






  — | * Luftföroreningar. |
| --- | --- | --- |

2.1.3

I handlingsprogrammet uppställdes målet att utarbeta och anta sju temainriktade strategier på följande områden (7):

—

- Luftföroreningar.

| — | * Havsmiljöpolitik. |
| --- | --- |

—

- Havsmiljöpolitik.

| — | * Hållbar användning av naturresurser. |
| --- | --- |

—

- Hållbar användning av naturresurser.

| — | * Förebyggande och återvinning av avfall. |
| --- | --- |

—

- Förebyggande och återvinning av avfall.

| — | Markskydd. |
| --- | --- |

—

Markskydd.

| — | Användning av bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

—

Användning av bekämpningsmedel.

| — | * Stadsmiljön. |
| --- | --- |

—

- Stadsmiljön.

| 2.1.4 | Fem av dessa sju temainriktade strategier har kommissionen redan behandlat i följande dokument: förslag till en tematisk strategi för luftförorening, som antogs av kommissionen den 21 september 2005 (8), förslag till direktiv om en temainriktad strategi på havsmiljöpolitikens område, som antogs den 24 oktober 2005 (9), förslag till direktiv om avfall (en ny temainriktad strategi för återvinning av avfall), som antogs den 21 december 2005 (10) samt förslag till en temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser, som lades fram den 21 december 2005 (11). Det senaste förslaget som rör stadsmiljön, och som detta yttrande handlar om, lades fram den 11 januari 2006. |
| --- | --- |

2.1.4

Fem av dessa sju temainriktade strategier har kommissionen redan behandlat i följande dokument: förslag till en tematisk strategi för luftförorening, som antogs av kommissionen den 21 september 2005 (8), förslag till direktiv om en temainriktad strategi på havsmiljöpolitikens område, som antogs den 24 oktober 2005 (9), förslag till direktiv om avfall (en ny temainriktad strategi för återvinning av avfall), som antogs den 21 december 2005 (10) samt förslag till en temainriktad strategi för ett hållbart nyttjande av naturresurser, som lades fram den 21 december 2005 (11). Det senaste förslaget som rör stadsmiljön, och som detta yttrande handlar om, lades fram den 11 januari 2006.

| 2.1.5 | Det finns ett klart samband mellan förslagen i de fyra temainriktade strategier som lagts fram tidigare och i det som nu behandlas. I strategin för stadsmiljön betonas följande:






  — | Åtgärder för att minska luftföroreningarna. |
| --- | --- | --- |

2.1.5

Det finns ett klart samband mellan förslagen i de fyra temainriktade strategier som lagts fram tidigare och i det som nu behandlas. I strategin för stadsmiljön betonas följande:

—

Åtgärder för att minska luftföroreningarna.

| — | Åtgärder för att förebygga och återvinna avfall. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att förebygga och återvinna avfall.

| — | Initiativ för att minska utsläppen av växthusgaser orsakade av fossila bränslen som används i tätortstrafik och i städernas uppvärmnings- och nedkylningssystem. |
| --- | --- |

—

Initiativ för att minska utsläppen av växthusgaser orsakade av fossila bränslen som används i tätortstrafik och i städernas uppvärmnings- och nedkylningssystem.

| — | Skydd av grundvatten samt djur och växter i stadsparkerna. |
| --- | --- |

—

Skydd av grundvatten samt djur och växter i stadsparkerna.

| — | Skydd av den marina miljön (kuststäder och hamnar). |
| --- | --- |

—

Skydd av den marina miljön (kuststäder och hamnar).

| 2.1.6 | Två andra faktorer som också är relevanta för förslaget till en temainriktad strategi för stadsmiljön är de åtgärder för att minska buller som ingick i en handlingsplan för storstadsområdena år 2002 (12) samt det nyligen framlagda förslaget till direktiv om främjande av rena vägtransportfordon (och i synnerhet förslagen beträffande offentliga upphandlingar) (13). |
| --- | --- |

2.1.6

Två andra faktorer som också är relevanta för förslaget till en temainriktad strategi för stadsmiljön är de åtgärder för att minska buller som ingick i en handlingsplan för storstadsområdena år 2002 (12) samt det nyligen framlagda förslaget till direktiv om främjande av rena vägtransportfordon (och i synnerhet förslagen beträffande offentliga upphandlingar) (13).

| 2.1.6.1 | Även följande frågor är nära knutna till det aktuella förslaget till strategi:






  — | Gemenskapsåtgärder på området miljöpolitik beträffande stadsförvaltning inom ramen för programmet LIFE+. |
| --- | --- | --- |

2.1.6.1

Även följande frågor är nära knutna till det aktuella förslaget till strategi:

—

Gemenskapsåtgärder på området miljöpolitik beträffande stadsförvaltning inom ramen för programmet LIFE+.

| — | Gemenskapsåtgärder på området regional- och sammanhållningspolitik inom ramen för ESF, ERUF och Sammanhållningsfonden samt gemenskapsinitiativen Urban II, Equal och Interreg. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder på området regional- och sammanhållningspolitik inom ramen för ESF, ERUF och Sammanhållningsfonden samt gemenskapsinitiativen Urban II, Equal och Interreg.

| — | Gemenskapsinitiativ beträffande en rationell energianvändning, energibesparing och ett effektivt energiutnyttjande inom ramen för programmet ”Intelligent energi” och det kommande ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsinitiativ beträffande en rationell energianvändning, energibesparing och ett effektivt energiutnyttjande inom ramen för programmet ”Intelligent energi” och det kommande ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation.

| — | Gemenskapsåtgärder på områdena forskning och utveckling som ingår i de särskilda programmen i det fleråriga FoTU-ramprogrammet och som framför allt rör miljön och folkhälsan, transporter och energi, informationssamhället som ett medel för att höja livskvaliteten, vetenskapsutvecklingen och kulturframstegen i samhället, nya material och nanoteknik, radionavigation samt utvecklingen av satelliter via Galileo, GEO och GMES (14). |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder på områdena forskning och utveckling som ingår i de särskilda programmen i det fleråriga FoTU-ramprogrammet och som framför allt rör miljön och folkhälsan, transporter och energi, informationssamhället som ett medel för att höja livskvaliteten, vetenskapsutvecklingen och kulturframstegen i samhället, nya material och nanoteknik, radionavigation samt utvecklingen av satelliter via Galileo, GEO och GMES (14).

| — | Åtgärder för att bevara arkitektur- och kulturarvet samt historiska minnesmärken i städerna inom ramen för gemenskapsprogram såsom Minerva, Life/Ricama, Kultur 2000, Media Plus och eContentplus. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att bevara arkitektur- och kulturarvet samt historiska minnesmärken i städerna inom ramen för gemenskapsprogram såsom Minerva, Life/Ricama, Kultur 2000, Media Plus och eContentplus.

| — | Gemenskapsåtgärder som avser länderna i Medelhavsområdet och Balkanländerna (Meda) samt länderna från Oberoende staters samvälde (OSS) (Tacis), som omfattas av det nya grannskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder som avser länderna i Medelhavsområdet och Balkanländerna (Meda) samt länderna från Oberoende staters samvälde (OSS) (Tacis), som omfattas av det nya grannskapsinstrumentet.

| — | Gemenskapsåtgärder inom ramen för EU:s politik för utvecklingssamarbete som är riktade till AVS-länderna, Latinamerika (Mercociudades) och Asien samt åtgärder inom ramen för EU:s handelspolitik (EU Trade Sustainability Impact Assessment – SIA). |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder inom ramen för EU:s politik för utvecklingssamarbete som är riktade till AVS-länderna, Latinamerika (Mercociudades) och Asien samt åtgärder inom ramen för EU:s handelspolitik (EU Trade Sustainability Impact Assessment – SIA).

| 2.1.7 | Övriga viktiga bidrag som har beaktats i samband med utarbetandet av en temainriktad strategi för stadsmiljön är slutsatserna från det samråd som kommissionen anordnade om sitt underhandsmeddelande från år 2004 (15), en första analys av möjliga strategier på området, frivilliga initiativ i anslutning till Agenda 21, Ålborgstadgan (16), rådets slutsatser av den 14 oktober 2004 om frågans betydelse och vikten av åtgärder på alla nivåer samt slutsatserna från toppmötet i Bristol som utarbetades av det brittiska ordförandeskapet (17). |
| --- | --- |

2.1.7

Övriga viktiga bidrag som har beaktats i samband med utarbetandet av en temainriktad strategi för stadsmiljön är slutsatserna från det samråd som kommissionen anordnade om sitt underhandsmeddelande från år 2004 (15), en första analys av möjliga strategier på området, frivilliga initiativ i anslutning till Agenda 21, Ålborgstadgan (16), rådets slutsatser av den 14 oktober 2004 om frågans betydelse och vikten av åtgärder på alla nivåer samt slutsatserna från toppmötet i Bristol som utarbetades av det brittiska ordförandeskapet (17).

| 2.1.8 | Kommissionen har dessutom utarbetat ett arbetsdokument som bifogats till det aktuella meddelandet, och som består av en utvärdering av följderna av och kostnaderna för olika möjliga tillämpningar av strategin. |
| --- | --- |

2.1.8

Kommissionen har dessutom utarbetat ett arbetsdokument som bifogats till det aktuella meddelandet, och som består av en utvärdering av följderna av och kostnaderna för olika möjliga tillämpningar av strategin.

| 2.1.9 | I ett betänkande från år 2005 om den urbana dimensionen i anslutning till utvidgningen (18) erkände Europaparlamentet att städer och tätbebyggda områden, i vilka 78 % av EU:s befolkning bor, utgör en miljö där de mest komplexa och vanligast förekommande svårigheterna koncentreras, men också en miljö där framtiden byggs och där kunskapen i alla sina former fördjupas och förstärks. Parlamentet konstaterade också att städerna spelar en central roll vid genomförandet av de reviderade Lissabon- och Göteborgsmålen. Parlamentet har begärt att kommissionen skall utveckla och föreslå modeller och verktyg för en hållbar stadsutveckling som är tillängliga för alla städer och tätbebyggda områden. |
| --- | --- |

2.1.9

I ett betänkande från år 2005 om den urbana dimensionen i anslutning till utvidgningen (18) erkände Europaparlamentet att städer och tätbebyggda områden, i vilka 78 % av EU:s befolkning bor, utgör en miljö där de mest komplexa och vanligast förekommande svårigheterna koncentreras, men också en miljö där framtiden byggs och där kunskapen i alla sina former fördjupas och förstärks. Parlamentet konstaterade också att städerna spelar en central roll vid genomförandet av de reviderade Lissabon- och Göteborgsmålen. Parlamentet har begärt att kommissionen skall utveckla och föreslå modeller och verktyg för en hållbar stadsutveckling som är tillängliga för alla städer och tätbebyggda områden.

| 2.1.10 | EESK anser att de politiska beslutsfattarna, i samförstånd med arbetsmarknadsparterna och mer allmänt hela det civila samhället, bör verka för en stadsmiljö som med hjälp av utbildningspolitiken möjliggör höga samhällsvinster. |
| --- | --- |

2.1.10

EESK anser att de politiska beslutsfattarna, i samförstånd med arbetsmarknadsparterna och mer allmänt hela det civila samhället, bör verka för en stadsmiljö som med hjälp av utbildningspolitiken möjliggör höga samhällsvinster.

2.2   Kommissionens förslag

| 2.2.1 | I kommissionens förslag framhålls att ”olikheterna när det gäller historia, geografi, klimat och administrativa och rättsliga villkor kräver skräddarsydda lokalt utvecklade lösningar för stadsmiljön” och att ”tillämpning av subsidiaritetsprincipen, som innebär att åtgärderna skall vidtas på den nivå där de ger bäst effekt, innefattar även åtgärder på lokal nivå”. Med beaktande av olikheterna i stadsområdena, de befintliga nationella, regionala och lokala skyldigheterna och de svårigheter som föreligger när det gäller att fastställa gemensamma normer för alla stadsmiljöfrågor ”beslöts det emellertid att lagstiftning inte var bästa sättet att nå målen för den här strategin”, vilket har bekräftats av merparten av medlemsstaterna och de lokala myndigheterna. |
| --- | --- |

2.2.1

I kommissionens förslag framhålls att ”olikheterna när det gäller historia, geografi, klimat och administrativa och rättsliga villkor kräver skräddarsydda lokalt utvecklade lösningar för stadsmiljön” och att ”tillämpning av subsidiaritetsprincipen, som innebär att åtgärderna skall vidtas på den nivå där de ger bäst effekt, innefattar även åtgärder på lokal nivå”. Med beaktande av olikheterna i stadsområdena, de befintliga nationella, regionala och lokala skyldigheterna och de svårigheter som föreligger när det gäller att fastställa gemensamma normer för alla stadsmiljöfrågor ”beslöts det emellertid att lagstiftning inte var bästa sättet att nå målen för den här strategin”, vilket har bekräftats av merparten av medlemsstaterna och de lokala myndigheterna.

| 2.2.2 | Den temainriktade strategi som föreslås har koncentrerats kring följande frågor:






  — | Rådgivning om integrerad förvaltning av miljön. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

Den temainriktade strategi som föreslås har koncentrerats kring följande frågor:

—

Rådgivning om integrerad förvaltning av miljön.

| — | Rådgivning om planering för hållbara stadstransportsystem som skall utarbetas av de lokala myndigheterna, bland annat med stöd av tekniska råd om de viktigaste inslagen i transportplaneringen, inklusive exempel på bästa metoder som kommer att offentliggöras av kommissionen år 2006. |
| --- | --- |

—

Rådgivning om planering för hållbara stadstransportsystem som skall utarbetas av de lokala myndigheterna, bland annat med stöd av tekniska råd om de viktigaste inslagen i transportplaneringen, inklusive exempel på bästa metoder som kommer att offentliggöras av kommissionen år 2006.

| — | Gemenskapsåtgärder för att stödja utbyte av bästa metoder inom hela EU. |
| --- | --- |

—

Gemenskapsåtgärder för att stödja utbyte av bästa metoder inom hela EU.

| — | Kommissionens Internetportal för lokala myndigheter som skall underlätta tillgången till alla dokument som publicerats på olika webbplatser avsedda för lokala myndigheter som en del av handlingsplanen för att förbättra kommunikationen i Europa. |
| --- | --- |

—

Kommissionens Internetportal för lokala myndigheter som skall underlätta tillgången till alla dokument som publicerats på olika webbplatser avsedda för lokala myndigheter som en del av handlingsplanen för att förbättra kommunikationen i Europa.

| — | Utbildning i fråga om de särskilda kunskaper som krävs för antagandet av en integrerad förvaltningsstrategi, bland annat med hjälp av utbytesprogram för de lokala myndigheternas tjänstemän och initiativ från ESF för att öka effektiviteten inom den offentliga förvaltningen på lokal och regional nivå (19). |
| --- | --- |

—

Utbildning i fråga om de särskilda kunskaper som krävs för antagandet av en integrerad förvaltningsstrategi, bland annat med hjälp av utbytesprogram för de lokala myndigheternas tjänstemän och initiativ från ESF för att öka effektiviteten inom den offentliga förvaltningen på lokal och regional nivå (19).

| — | Tillämpning av annan gemenskapspolitik: sammanhållningspolitiken (20) och politik som främjar forskningen (21). |
| --- | --- |

—

Tillämpning av annan gemenskapspolitik: sammanhållningspolitiken (20) och politik som främjar forskningen (21).

| 2.2.3 | Eftersom kommissionens förslag har en övergripande karaktär bör det granskas mot bakgrund av de andra temainriktade strategierna, i synnerhet strategierna beträffande luftföroreningar och hushållsavfall liksom den strategi som syftar till att skydda kuststäderna från föroreningar av den marina miljön och strategin för markskydd. |
| --- | --- |

2.2.3

Eftersom kommissionens förslag har en övergripande karaktär bör det granskas mot bakgrund av de andra temainriktade strategierna, i synnerhet strategierna beträffande luftföroreningar och hushållsavfall liksom den strategi som syftar till att skydda kuststäderna från föroreningar av den marina miljön och strategin för markskydd.

| 2.2.4 | Det skulle vara mycket värdefullt om kommissionen lägger fram en konsoliderad version av all lagstiftning som rör hållbar utveckling i städer och storstadsområden, olika gemenskapsprogram som rör stadsmiljön samt strategiska riktlinjer som av olika skäl påverkar utvecklingen i städerna. |
| --- | --- |

2.2.4

Det skulle vara mycket värdefullt om kommissionen lägger fram en konsoliderad version av all lagstiftning som rör hållbar utveckling i städer och storstadsområden, olika gemenskapsprogram som rör stadsmiljön samt strategiska riktlinjer som av olika skäl påverkar utvecklingen i städerna.

2.3   Allmänna kommentarer

| 2.3.1 | Kommittén gläder sig åt kommissionens meddelande, eftersom det behandlar ett ärende som är synnerligen viktigt för EU:s medborgare och påverkar livskvaliteten i städer och i stadsområden och lyfter fram den grundläggande roll som dessa spelar när det gäller att främja ekonomisk, social och kulturell utveckling. |
| --- | --- |

2.3.1

Kommittén gläder sig åt kommissionens meddelande, eftersom det behandlar ett ärende som är synnerligen viktigt för EU:s medborgare och påverkar livskvaliteten i städer och i stadsområden och lyfter fram den grundläggande roll som dessa spelar när det gäller att främja ekonomisk, social och kulturell utveckling.

| 2.3.2 | Man bör i synnerhet uppmärksamma kriterierna för strategiska åtgärder såsom föreskrivs i Bristolavtalet från december 2005 (22) om utveckling av hållbara samhällen i Europa: Ekonomisk tillväxt, som är en förutsättning för investeringar i utveckling och upprätthållande av hållbara samhällen.






  — | Förmågan att anta en helhetsstrategi som säkerställer jämvikt mellan hållbar utveckling å ena sidan och ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar å andra sidan, och säkerställer social integration och rättvisa. |
| --- | --- | --- |

2.3.2

Man bör i synnerhet uppmärksamma kriterierna för strategiska åtgärder såsom föreskrivs i Bristolavtalet från december 2005 (22) om utveckling av hållbara samhällen i Europa: Ekonomisk tillväxt, som är en förutsättning för investeringar i utveckling och upprätthållande av hållbara samhällen.

—

Förmågan att anta en helhetsstrategi som säkerställer jämvikt mellan hållbar utveckling å ena sidan och ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningar å andra sidan, och säkerställer social integration och rättvisa.

| — | En stark kulturell identitet som kan bidra till att omvandla Europas städer till internationella centrum för spetskompetens i syfte att uppnå målen i Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

—

En stark kulturell identitet som kan bidra till att omvandla Europas städer till internationella centrum för spetskompetens i syfte att uppnå målen i Lissabonstrategin.

| — | Förmåga att hantera de utmaningar som social segregation medför. |
| --- | --- |

—

Förmåga att hantera de utmaningar som social segregation medför.

| — | Insikt om att hållbara samhällen kan existera på olika nivåer, både lokalt, regionalt och i städerna. |
| --- | --- |

—

Insikt om att hållbara samhällen kan existera på olika nivåer, både lokalt, regionalt och i städerna.

| — | 2.3.3 |
| --- | --- |

—

2.3.3

| I linje med principen om ”färre men bättre lagar” anser kommittén att följande åtgärder bör vidtas: | Anta frivilliga samordningsmetoder som kombinerar den nya helhetsstrategin för stadsförvaltning med innehållet i miljödirektiven (vatten, luft, buller, avfall, gasutsläpp, klimatförändringar, natur och biologisk mångfald) och andra tematiska strategier inom ramen för det sjätte handlingsprogrammet 2002–2012.






  — | Utveckla system för att kunna förutsäga utvecklingen i stadsområden som tillämpas av alla aktörer inom näringsliv och samhälle, berörda parter och slutanvändargrupper, häribland sårbara och marginaliserade grupper. På basis av dessa system kan lokala beslutsfattare fatta självständiga beslut och resultaten skulle kunna utnyttjas för att kartlägga gemensamma indikatorer på europeisk nivå för övervakning och benchmarking. |
| --- | --- | --- |

I linje med principen om ”färre men bättre lagar” anser kommittén att följande åtgärder bör vidtas:

Anta frivilliga samordningsmetoder som kombinerar den nya helhetsstrategin för stadsförvaltning med innehållet i miljödirektiven (vatten, luft, buller, avfall, gasutsläpp, klimatförändringar, natur och biologisk mångfald) och andra tematiska strategier inom ramen för det sjätte handlingsprogrammet 2002–2012.

—

Utveckla system för att kunna förutsäga utvecklingen i stadsområden som tillämpas av alla aktörer inom näringsliv och samhälle, berörda parter och slutanvändargrupper, häribland sårbara och marginaliserade grupper. På basis av dessa system kan lokala beslutsfattare fatta självständiga beslut och resultaten skulle kunna utnyttjas för att kartlägga gemensamma indikatorer på europeisk nivå för övervakning och benchmarking.

| — | Förstärka samarbetet på alla styrelsenivåer (lokalt, regionalt och nationellt) och mellan de lokala myndigheternas olika enheter, bland annat i fråga om medborgarskydd och ekonomiska insatser mot kriminalitet och småbrottslighet i städer. |
| --- | --- |

—

Förstärka samarbetet på alla styrelsenivåer (lokalt, regionalt och nationellt) och mellan de lokala myndigheternas olika enheter, bland annat i fråga om medborgarskydd och ekonomiska insatser mot kriminalitet och småbrottslighet i städer.

| — | Vidta konkreta åtgärder för att lösa de problem som uppstår till följd av den åldrande befolkningen i städer, bland annat genom att jämföra erfarenheter i olika europeiska städer. |
| --- | --- |

—

Vidta konkreta åtgärder för att lösa de problem som uppstår till följd av den åldrande befolkningen i städer, bland annat genom att jämföra erfarenheter i olika europeiska städer.

| — | Ge EU-stöd till åtgärder för att stärka de lokala förvaltningarnas kapacitet, liksom kapaciteten hos organisationer inom arbets- och näringsliv och det civila samhället i det berörda området. |
| --- | --- |

—

Ge EU-stöd till åtgärder för att stärka de lokala förvaltningarnas kapacitet, liksom kapaciteten hos organisationer inom arbets- och näringsliv och det civila samhället i det berörda området.

| — | Ge EU-stöd till teknisk utbildning, utbyte av välfungerande metoder och utbyte av tjänstemän och sakkunniga mellan lokala förvaltningar i olika medlemsstater. |
| --- | --- |

—

Ge EU-stöd till teknisk utbildning, utbyte av välfungerande metoder och utbyte av tjänstemän och sakkunniga mellan lokala förvaltningar i olika medlemsstater.

| — | Upprätta offentlig-privata partnerskap, i synnerhet när det gäller förvaltningen av de integrerade programmen för ekonomisk utveckling och främjandet av ekonomisk och miljörelaterad verksamhet inom ramen för en hållbar stadsplanering och återupprustning av förfallna eller övergivna områden samt socioekonomisk återuppbyggnad av små och mellanstora samhällen eller nedgångna kvarter i storstäder (23). |
| --- | --- |

—

Upprätta offentlig-privata partnerskap, i synnerhet när det gäller förvaltningen av de integrerade programmen för ekonomisk utveckling och främjandet av ekonomisk och miljörelaterad verksamhet inom ramen för en hållbar stadsplanering och återupprustning av förfallna eller övergivna områden samt socioekonomisk återuppbyggnad av små och mellanstora samhällen eller nedgångna kvarter i storstäder (23).

| — | Man bör se till att verksamheten i de enheter inom kommissionen som ansvarar för den politik och de strategier som rör olika ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter i anslutning till stadsutvecklingen är samordnade och stämmer överens med varandra genom att inrätta en enda kontaktpunkt för alla enheter med klart definierade uppgifter och som är lätt att kontakta för utomstående samarbetsparter. |
| --- | --- |

—

Man bör se till att verksamheten i de enheter inom kommissionen som ansvarar för den politik och de strategier som rör olika ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter i anslutning till stadsutvecklingen är samordnade och stämmer överens med varandra genom att inrätta en enda kontaktpunkt för alla enheter med klart definierade uppgifter och som är lätt att kontakta för utomstående samarbetsparter.

| — | Ge EU-stöd till genomförbarhetsstudier för att få en tydlig och realistisk uppfattning om kostnaderna i samband med utarbetande, antagande, genomförande, certifiering, kontroll och övervakning, kvalitetsbedömning och översyn av helhetsstrategier för miljön, planer för hållbar stadstrafik och miljöförvaltningssystem för städer och stadsområden (24), i enlighet med deras typologi och särdrag. |
| --- | --- |

—

Ge EU-stöd till genomförbarhetsstudier för att få en tydlig och realistisk uppfattning om kostnaderna i samband med utarbetande, antagande, genomförande, certifiering, kontroll och övervakning, kvalitetsbedömning och översyn av helhetsstrategier för miljön, planer för hållbar stadstrafik och miljöförvaltningssystem för städer och stadsområden (24), i enlighet med deras typologi och särdrag.

| — | Förstärka gemenskapsstödet till konkreta utvecklingsprojekt och nätverk mellan europeiska städer och utomeuropeiska städer, exempelvis European Urban Knowledge Network, Eurocities, Mercociudades, Civitas-Mobilis och Urbact. |
| --- | --- |

—

Förstärka gemenskapsstödet till konkreta utvecklingsprojekt och nätverk mellan europeiska städer och utomeuropeiska städer, exempelvis European Urban Knowledge Network, Eurocities, Mercociudades, Civitas-Mobilis och Urbact.

| — | Utveckla informationssamhällets tekniska potential, e-förvaltning, e-lärande och distansarbete för att främja utvecklingen av stadsmiljön. |
| --- | --- |

—

Utveckla informationssamhällets tekniska potential, e-förvaltning, e-lärande och distansarbete för att främja utvecklingen av stadsmiljön.

| — | Utveckla läroplaner till skolor och yrkesutbildningsinstanser på olika nivåer för att öka medborgarnas ansvarskänsla när det gäller miljöfrågor och utbilda arbetstagare med goda kunskaper på området. |
| --- | --- |

—

Utveckla läroplaner till skolor och yrkesutbildningsinstanser på olika nivåer för att öka medborgarnas ansvarskänsla när det gäller miljöfrågor och utbilda arbetstagare med goda kunskaper på området.

| — | Utveckla konsekvensbedömningssystem som kan bidra till harmoniserade framgångsrapporter om det miljömässiga, ekonomiska, sociala, kulturella och tekniska läget i Europas städer. För detta ändamål vore det lämpligt att utforma gemensamma riktlinjer för konsekvensbedömningar i enlighet med EU:s riktlinjer för konsekvensanalyser (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment). |
| --- | --- |

—

Utveckla konsekvensbedömningssystem som kan bidra till harmoniserade framgångsrapporter om det miljömässiga, ekonomiska, sociala, kulturella och tekniska läget i Europas städer. För detta ändamål vore det lämpligt att utforma gemensamma riktlinjer för konsekvensbedömningar i enlighet med EU:s riktlinjer för konsekvensanalyser (EU Draft Handbook for Sustainability Impact Assessment).

| — | 2.3.4 |
| --- | --- |

—

2.3.4

| Kommittén fäster stor vikt vid den process som bidrar till att en region eller stad skall kunna betecknas som ”socialt ansvarstagande område” (25). En förutsättning för att ett område skall kunna uppnå denna status är att följande aspekter integreras: | Sociala och miljömässiga aspekter i ekonomiska beslut.






  — | Värdenormer i kombination med en metod som bygger på samråd i beslutsprocesserna i syfte att stimulera konkurrenskraften med hjälp av gemenskapsinitiativet Jessica (26). |
| --- | --- | --- |

Kommittén fäster stor vikt vid den process som bidrar till att en region eller stad skall kunna betecknas som ”socialt ansvarstagande område” (25). En förutsättning för att ett område skall kunna uppnå denna status är att följande aspekter integreras:

Sociala och miljömässiga aspekter i ekonomiska beslut.

—

Värdenormer i kombination med en metod som bygger på samråd i beslutsprocesserna i syfte att stimulera konkurrenskraften med hjälp av gemenskapsinitiativet Jessica (26).

| — | God praxis och kontinuerligt samspel mellan alla inblandade parter i syfte att främja nyskapande och konkurrens. |
| --- | --- |

—

God praxis och kontinuerligt samspel mellan alla inblandade parter i syfte att främja nyskapande och konkurrens.

| — | Välfärd i kombination med ansvar för miljö och hälsa. |
| --- | --- |

—

Välfärd i kombination med ansvar för miljö och hälsa.

| — | En lyhörd och aktiv strategi rörande hållbar stadsutveckling från politikernas sida. |
| --- | --- |

—

En lyhörd och aktiv strategi rörande hållbar stadsutveckling från politikernas sida.

| — | 2.3.4.1 |
| --- | --- |

—

2.3.4.1

| Kommittén är övertygad om att den sociala och kulturella utvecklingen av stadsmiljön är | av största betydelse, i synnerhet med hänsyn till den demografiska utvecklingen och migrationsströmmarna. |
| --- | --- |

Kommittén är övertygad om att den sociala och kulturella utvecklingen av stadsmiljön är

av största betydelse, i synnerhet med hänsyn till den demografiska utvecklingen och migrationsströmmarna.

| 2.3.4.2 | Kommittén är övertygad om att en effektiv strategi för en hållbar utveckling av städerna måste bygga på att man bekämpar ekonomisk, social och kulturell fattigdom, försämrad fysisk och mental hälsa, social utslagning och marginalisering av de mest utsatta befolkningsgrupperna i städerna i syfte att förbättra den sociala integreringen av olika etniska och kulturella grupper. |
| --- | --- |

2.3.4.2

Kommittén är övertygad om att en effektiv strategi för en hållbar utveckling av städerna måste bygga på att man bekämpar ekonomisk, social och kulturell fattigdom, försämrad fysisk och mental hälsa, social utslagning och marginalisering av de mest utsatta befolkningsgrupperna i städerna i syfte att förbättra den sociala integreringen av olika etniska och kulturella grupper.

| 2.3.5 | Denna process bör ske i tydligt fastställda etapper och bland annat omfatta följande:






  — | Klarläggande av den lokala och regionala gemenskapens gemensamma värderingar. |
| --- | --- | --- |

2.3.5

Denna process bör ske i tydligt fastställda etapper och bland annat omfatta följande:

—

Klarläggande av den lokala och regionala gemenskapens gemensamma värderingar.

| — | Kartläggning av resurser och behov. |
| --- | --- |

—

Kartläggning av resurser och behov.

| — | Identifiering av målsättningar för att uppnå förbättring samt indikatorer för en harmoniserad utvärdering. |
| --- | --- |

—

Identifiering av målsättningar för att uppnå förbättring samt indikatorer för en harmoniserad utvärdering.

| — | Utformning av en operativ plan och en kartläggning av instrument. |
| --- | --- |

—

Utformning av en operativ plan och en kartläggning av instrument.

| — | Förvaltning och kontroll av projekt för socialt ansvarsfulla lokala och regionala myndigheter enligt en nedifrån och upp-strategi. |
| --- | --- |

—

Förvaltning och kontroll av projekt för socialt ansvarsfulla lokala och regionala myndigheter enligt en nedifrån och upp-strategi.

| — | Kraftfulla upplysnings- och fortbildningsinsatser för att utveckla en lokalt och regionalt förankrad kultur. |
| --- | --- |

—

Kraftfulla upplysnings- och fortbildningsinsatser för att utveckla en lokalt och regionalt förankrad kultur.

| 2.3.5.1 | De lokala myndigheterna arbetar redan med ett antal instrument. Som exempel kan följande nämnas:






  — | Elektriska minibussar som alternativ till privata fordon i stadscentrum (Salzburg). |
| --- | --- | --- |

2.3.5.1

De lokala myndigheterna arbetar redan med ett antal instrument. Som exempel kan följande nämnas:

—

Elektriska minibussar som alternativ till privata fordon i stadscentrum (Salzburg).

| — | Användning av bussar som drivs med biobränsle (Bologna). |
| --- | --- |

—

Användning av bussar som drivs med biobränsle (Bologna).

| — | Användning av elcyklar (27) som är mycket användbara för äldre och i städer med föga kuperad terräng (Ferrara, Milano). |
| --- | --- |

—

Användning av elcyklar (27) som är mycket användbara för äldre och i städer med föga kuperad terräng (Ferrara, Milano).

| — | Utveckling av spårvägar som förbinder flygplatserna med intermodala terminaler i städernas centrum. |
| --- | --- |

—

Utveckling av spårvägar som förbinder flygplatserna med intermodala terminaler i städernas centrum.

| — | Utformning av lokala planer för stadsplanering med Versailles (28) som förebild i syfte att främja en förnyelse av städerna och bevara deras arkitektur och miljö. |
| --- | --- |

—

Utformning av lokala planer för stadsplanering med Versailles (28) som förebild i syfte att främja en förnyelse av städerna och bevara deras arkitektur och miljö.

| 2.3.5.2 | EESK stöder kommissionens förslag, som syftar till att främja spridningen av ”rena fordon” vid vägtransporter och att beskatta personbilar på grundval av fordonets koldioxidutsläpp i stället för dess cylindervolym. |
| --- | --- |

2.3.5.2

EESK stöder kommissionens förslag, som syftar till att främja spridningen av ”rena fordon” vid vägtransporter och att beskatta personbilar på grundval av fordonets koldioxidutsläpp i stället för dess cylindervolym.

| 2.3.6 | EESK anser att man på samtliga nivåer, men främst på lokal nivå, bör intensifiera upplysningskampanjerna avseende dessa frågor i syfte att utveckla medborgarnas och företagens engagemang och ansvarskänsla (även inom ramen för en framtidsmodell) när det gäller det arbete som olika internationella organ som kommissionen, FN, OECD och det europeiska institut som arbetar med samhällsbalansräkning har utfört de senaste åren på området för hållbar utveckling och företagens sociala ansvar. |
| --- | --- |

2.3.6

EESK anser att man på samtliga nivåer, men främst på lokal nivå, bör intensifiera upplysningskampanjerna avseende dessa frågor i syfte att utveckla medborgarnas och företagens engagemang och ansvarskänsla (även inom ramen för en framtidsmodell) när det gäller det arbete som olika internationella organ som kommissionen, FN, OECD och det europeiska institut som arbetar med samhällsbalansräkning har utfört de senaste åren på området för hållbar utveckling och företagens sociala ansvar.

| 2.3.6.1 | De förfaranden som bör antas fokuserar på forskning och innovation, en politik till stöd för renovering av infrastruktur samt utbildning och spridning av system för miljöförvaltnings- och kontrollsystem. |
| --- | --- |

2.3.6.1

De förfaranden som bör antas fokuserar på forskning och innovation, en politik till stöd för renovering av infrastruktur samt utbildning och spridning av system för miljöförvaltnings- och kontrollsystem.

| 2.3.6.2 | Förutom information och spridning av en kultur präglad av ansvarstagande, utgörs de mest adekvata instrumenten av ISO 14001, EMAS (29), GHG (30), skattestöd och finansiellt stöd för att uppfylla dessa målsättningar, förenklade förfaranden samt undantag från miljöförpliktelser för dem som erhållit en relevant certifiering. |
| --- | --- |

2.3.6.2

Förutom information och spridning av en kultur präglad av ansvarstagande, utgörs de mest adekvata instrumenten av ISO 14001, EMAS (29), GHG (30), skattestöd och finansiellt stöd för att uppfylla dessa målsättningar, förenklade förfaranden samt undantag från miljöförpliktelser för dem som erhållit en relevant certifiering.

| 2.3.6.3 | Kommittén anser att det vore lämpligt att inrätta ett europeiskt pris för gröna städer. Ett sådant pris kan bidra till att optimera de insatser som görs av lokalsamhällena och de offentliga och privata aktörer som dessa består av i syfte att utveckla en integrerad metod och förfaranden som ligger i linje med denna. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Kommittén anser att det vore lämpligt att inrätta ett europeiskt pris för gröna städer. Ett sådant pris kan bidra till att optimera de insatser som görs av lokalsamhällena och de offentliga och privata aktörer som dessa består av i syfte att utveckla en integrerad metod och förfaranden som ligger i linje med denna.

| 2.3.6.4 | EESK anser att det är viktigt att kommittén tillsammans med Regionkommittén föregår med gott exempel och undersöker möjligheterna att inrätta ett årligt pris för det civila samhället som skulle kallas ”Eurogreen City”. Vidare bör man bidra till att verifiera de framsteg som registrerats av ESPON (31), kartlägga vilka hinder som föreligger samt säkerställa en uppföljning av bästa lösningar beträffande en hållbar utveckling i städerna inom ramen för OIM. |
| --- | --- |

2.3.6.4

EESK anser att det är viktigt att kommittén tillsammans med Regionkommittén föregår med gott exempel och undersöker möjligheterna att inrätta ett årligt pris för det civila samhället som skulle kallas ”Eurogreen City”. Vidare bör man bidra till att verifiera de framsteg som registrerats av ESPON (31), kartlägga vilka hinder som föreligger samt säkerställa en uppföljning av bästa lösningar beträffande en hållbar utveckling i städerna inom ramen för OIM.

| 2.3.7 | Grundvalen för en effektiv utvecklingsstrategi för städerna är enligt EESK:s uppfattning att kartlägga lämpliga styresformer för att i ett senare skede kunna övergå till en integrerad förvaltning av komplexa situationer där man tar hänsyn till följande faktorer:






  — | De olika förvaltningsnivåer som omfattas av åtgärder och beslut. |
| --- | --- | --- |

2.3.7

Grundvalen för en effektiv utvecklingsstrategi för städerna är enligt EESK:s uppfattning att kartlägga lämpliga styresformer för att i ett senare skede kunna övergå till en integrerad förvaltning av komplexa situationer där man tar hänsyn till följande faktorer:

—

De olika förvaltningsnivåer som omfattas av åtgärder och beslut.

| — | Flera beslutscentrum med egna särdrag och prioriterade mål. |
| --- | --- |

—

Flera beslutscentrum med egna särdrag och prioriterade mål.

| — | En tidsplan för mål på kort, medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

—

En tidsplan för mål på kort, medellång och lång sikt.

| 2.3.8 | Enligt EESK:s uppfattning är följande aspekter av avgörande betydelse i strävan att förbättra det socialt ansvarsfulla förvaltningssystemet:






  — | Förbättringar av kommissionens interna samrådsprocess. |
| --- | --- | --- |

2.3.8

Enligt EESK:s uppfattning är följande aspekter av avgörande betydelse i strävan att förbättra det socialt ansvarsfulla förvaltningssystemet:

—

Förbättringar av kommissionens interna samrådsprocess.

| — | Deltagande av alla berörda parter i utarbetandet av förslag till åtgärder för att främja den socioekonomiskt och miljömässigt hållbara utvecklingen i städer. |
| --- | --- |

—

Deltagande av alla berörda parter i utarbetandet av förslag till åtgärder för att främja den socioekonomiskt och miljömässigt hållbara utvecklingen i städer.

| — | En kontinuerlig och strukturerad dialog med det civila samhället för att säkerställa öppen spridning av information om miljörisker, val av miljövänlig teknik och behov att göra städerna trivsammare. |
| --- | --- |

—

En kontinuerlig och strukturerad dialog med det civila samhället för att säkerställa öppen spridning av information om miljörisker, val av miljövänlig teknik och behov att göra städerna trivsammare.

| — | Gemensamt perspektiv när det gäller projekt på medellång sikt genom framtidsforskning som omfattar alla offentliga och privata beslutscentrum. |
| --- | --- |

—

Gemensamt perspektiv när det gäller projekt på medellång sikt genom framtidsforskning som omfattar alla offentliga och privata beslutscentrum.

| — | Verktyg för konsekvensbedömning baserade på kriterier och indikatorer som fastställts på EU-nivå och som bygger på en integrerad helhetsstrategi. |
| --- | --- |

—

Verktyg för konsekvensbedömning baserade på kriterier och indikatorer som fastställts på EU-nivå och som bygger på en integrerad helhetsstrategi.

| — | Analys av god praxis, i synnerhet beträffande social integration, säkerhet och social samexistens. |
| --- | --- |

—

Analys av god praxis, i synnerhet beträffande social integration, säkerhet och social samexistens.

| — | Förstärkt miljöundervisning i skolor och kurser för vuxna, inklusive äldre människor. |
| --- | --- |

—

Förstärkt miljöundervisning i skolor och kurser för vuxna, inklusive äldre människor.

| — | Gemensamma insatser som med stöd av bland annat gemenskapsinitiativen Jeremie och Jessica syftar till att utveckla ett finansieringstekniskt system som kan främja tillväxt, sysselsättning och social integration i städer genom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, EIB, EIF och med stöd av offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

—

Gemensamma insatser som med stöd av bland annat gemenskapsinitiativen Jeremie och Jessica syftar till att utveckla ett finansieringstekniskt system som kan främja tillväxt, sysselsättning och social integration i städer genom strukturfonderna och Sammanhållningsfonden, EIB, EIF och med stöd av offentlig-privata partnerskap.

| — | Incitament och certifieringssystem som belönar frivilliga offentliga och privata initiativ som syftar till att utveckla en hållbar och konkurrenskraftig stadsmiljö. |
| --- | --- |

—

Incitament och certifieringssystem som belönar frivilliga offentliga och privata initiativ som syftar till att utveckla en hållbar och konkurrenskraftig stadsmiljö.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUT C 65/02/2006, punkt 5.2.2 (föredragande Renate Heinisch) och EUT C 65, 17.3.2006 (föredragande: Gerd Wolf och Antonello Pezzini).

1

(2)  Artikel 7 – Miljöskydd”En hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättring av miljöns kvalitet skall integreras i unionens politik och tryggas i enlighet med principen om hållbar utveckling”.

2

Miljöskydd

(3)  ”Låt oss förena marknadskrafterna med makten hos universella ideal. Låt oss ställa de skapande krafterna hos privata företag till de fattigas och kommande generationers förfogande.” (Kofi Annan, FN:s generalsekreterare). Förslaget om Global Compact lades fram av FN:s generalsekreterare Kofi Annan under det ekonomiska världsforumet i Davos (Schweiz) i januari 1999 och presenterades formellt vid FN:s högkvarter i juli 2000. Global Compact uppmanar företagen att förbinda sig till nio allmänna principer beträffande mänskliga rättigheter, arbetsförhållanden och miljön.

3

Global Compact

Global Compact

(4)  OECD:s riktlinjer offentliggjordes i juni 2000 och riktar sig till internationella företag.

4

(5)  Institutet har utarbetat en stadga för företagsvärderingar, bilaga II.

5

(6)  Till storstadsområden räknas områden med mer än 50 000 invånare.

6

(7)  De prioriteringar som är försedda med en asterisk har behandlats i ett direktiv.

7

(8)  KOM(2005) 446 slutlig.

8

(9)  KOM(2005) 505 slutlig.

9

(10)  KOM(2005) 667 slutlig.

10

(11)  KOM(2005) 670 slutlig.

11

(12)  Direktiv 2002/49/EG.

12

(13)  KOM(2005) 634 slutlig.

13

(14)  Global övervakning av miljön och säkerheten.

14

(15)  KOM(2004) 60 ”Formulering av en temainriktad strategi för stadsmiljö”.

15

(16)  www.aalborgplus10.dk.

16

(17)  Bristolöverenskommelsen, december 2005, www.odpm.gov.uk cod. prod. 05 EUPMI 03584. I Bristolagendan fastställs åtta grundläggande egenskaper för en hållbar gemenskap: Den skall 1) vara aktiv, trygg och omfatta alla, 2) ha goda styresformer, 3) goda förbindelser, 4) en bra infrastruktur för tjänster, 5) vara medveten om miljön, 6) attraktiv, 7) väl strukturerad och uppbyggd samt 8) öppen för alla.

17

(18)  EP(2005)0272 av den 21 september 2005.

18

(19)  Europeiska socialfonden (KOM(2004) 493) kan bevilja stöd till utbildning av offentliga myndigheter på olika nivåer. Även programmet Life+ har en viktig roll.

19

(20)  KOM(2004) 494 och 495.

20

(21)  KOM(2005) 1.

21

(22)  Se fotnot 12.

22

(23)  Europeiska investeringsbankens bidrag på området är omfattande.

23

(24)  Se bilaga F till kommissionens arbetsdokument SEK(2006) 16.

24

(25)  Jfr även: Översyn av EU:s strategi för en hållbar utveckling – ny strategi. Rådets dokument 10117/06 av den 9.6.2006, punkterna 29 och 30.

25

(26)  Jessica (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas – Gemensamt europeiskt stöd till hållbara investeringar i stadsområden) syftar till att lösa problem rörande finansiering av stadsförnyelse och stadsutvecklingsprojekt och sociala bostadsprojekt genom en kombination av anslag och lån.

26

(27)  Utrustade med elmotor.

27

(28)  På inbjudan av Stéphane Buffetaut, Versailles biträdande borgmästare, fick studiegruppen under ledning av dess ordförandeJuan Mendoza Castro möjlighet att på plats ta del av utformnigen och utvecklingen av den lokala stadsutvecklngsplanen förVersailles inom ramen för genomförandet av Agenda 21 och efter ett beslut som fattades av Versailles lokala myndigheter 2003 (se bilaga 3).

28

(29)  EMAS, förordning 1836/93, ändrad genom förordning 761/2001.

29

(30)  De nya normerna ISO 14064: en ny norm avseende västhusgaser och direktiv 2003/87/EG.

30

(31)  ESPON (European Spatial Planning Observation Network) – Observationsorgan i samverkan för europeisk regional utvecklingsplanering.

31

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/93 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/93

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Lantbrukets framtidsutsikter i områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena)”

(2006/C 318/16)

Den 19 januari 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta om ”Lantbrukets framtidsutsikter i områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena)”.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juli 2006. Föredragande var Gilbert Bros och Joan Caball i Subirana.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 173 röster för, 6 röster emot och 16 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att det behövs ett allmänt och politiskt erkännande av att det finns områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, de yttersta randområdena och särskilt öregionerna) för att man därefter skall kunna utforma en specifik och samstämmig politik som överensstämmer med de egentliga behoven i dessa regioner. |
| --- | --- |

1.1

EESK anser att det behövs ett allmänt och politiskt erkännande av att det finns områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, de yttersta randområdena och särskilt öregionerna) för att man därefter skall kunna utforma en specifik och samstämmig politik som överensstämmer med de egentliga behoven i dessa regioner.

| 1.2 | Eftersom programmen för landsbygdsutveckling och de regionala programmen för konkurrenskraft är föremål för förhandlingar mellan medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén understryka jordbrukets betydelse och behov i områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena). |
| --- | --- |

1.2

Eftersom programmen för landsbygdsutveckling och de regionala programmen för konkurrenskraft är föremål för förhandlingar mellan medlemsstaterna och Europeiska kommissionen, vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén understryka jordbrukets betydelse och behov i områden med särskilda naturbetingade handikapp (bergsområden, öregioner och de yttersta randområdena).

| 1.3 | Med hänsyn till förekomsten av dessa handikapp uppmanar EESK kommissionen att lägga fram förslag på en reell politik för dessa områden med samordning av olika berörda politikområden och med utveckling av synergieffekter mellan befintliga insatser. |
| --- | --- |

1.3

Med hänsyn till förekomsten av dessa handikapp uppmanar EESK kommissionen att lägga fram förslag på en reell politik för dessa områden med samordning av olika berörda politikområden och med utveckling av synergieffekter mellan befintliga insatser.

| 1.4 | Den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare, landsbygdsutvecklingen, är ett nödvändigt och därmed högprioriterat politikområde, men ändå måste man konstatera att frågan har använts som en av de främsta buffertarna vid justeringar som möjliggjort budgetöverenskommelser. Eftersom budgetmedlen därmed har minskat begär EESK att kommissionen och rådet i första hand skall styra medlen för landsbygdsutveckling till de mest utsatta regionerna med de största behoven, det vill säga områden med bestående naturbetingade handikapp. |
| --- | --- |

1.4

Den gemensamma jordbrukspolitikens andra pelare, landsbygdsutvecklingen, är ett nödvändigt och därmed högprioriterat politikområde, men ändå måste man konstatera att frågan har använts som en av de främsta buffertarna vid justeringar som möjliggjort budgetöverenskommelser. Eftersom budgetmedlen därmed har minskat begär EESK att kommissionen och rådet i första hand skall styra medlen för landsbygdsutveckling till de mest utsatta regionerna med de största behoven, det vill säga områden med bestående naturbetingade handikapp.

| 1.5 | I fråga om utarbetandet av program för landsbygdsutveckling och regionala program inom strukturfonderna begär EESK att kommissionen och medlemsstaterna försäkrar sig om komplementaritet och samstämmighet i programmen då de genomförs i områden med naturbetingade handikapp. |
| --- | --- |

1.5

I fråga om utarbetandet av program för landsbygdsutveckling och regionala program inom strukturfonderna begär EESK att kommissionen och medlemsstaterna försäkrar sig om komplementaritet och samstämmighet i programmen då de genomförs i områden med naturbetingade handikapp.

| 1.6 | EESK föreslår att öregionerna och de yttersta randområdena skall ges incitament att inleda ett samarbete särskilt i fråga om jordbrukspolitik och det civila samhällets aktiva deltagande med förebild i de Euromontana-plattformar som redan finns för att lyfta fram och sprida kunskap om bergsregioner. |
| --- | --- |

1.6

EESK föreslår att öregionerna och de yttersta randområdena skall ges incitament att inleda ett samarbete särskilt i fråga om jordbrukspolitik och det civila samhällets aktiva deltagande med förebild i de Euromontana-plattformar som redan finns för att lyfta fram och sprida kunskap om bergsregioner.

| 1.7 | Med tanke på jordbrukets sårbarhet och betydelse i dessa regioner anser EESK att det vore ytterst värdefullt att inrätta en europeisk observationsgrupp för dessa regioner (berg, öar och yttersta randområden). Det gäller att ta fram en europeisk vision om jordbruket i dessa regioner. Visionen skall utgöra en referens för uppföljning, analyser och informationsspridning avseende jordbruk i dessa områden. Observationsgruppen skall vara en samlingspunkt för diskussioner och dialog mellan myndigheterna, det civila samhället och olika europeiska organisationer samt lägga fram europeiska initiativ för bibehållande och utveckling av jordbruket i regionerna. |
| --- | --- |

1.7

Med tanke på jordbrukets sårbarhet och betydelse i dessa regioner anser EESK att det vore ytterst värdefullt att inrätta en europeisk observationsgrupp för dessa regioner (berg, öar och yttersta randområden). Det gäller att ta fram en europeisk vision om jordbruket i dessa regioner. Visionen skall utgöra en referens för uppföljning, analyser och informationsspridning avseende jordbruk i dessa områden. Observationsgruppen skall vara en samlingspunkt för diskussioner och dialog mellan myndigheterna, det civila samhället och olika europeiska organisationer samt lägga fram europeiska initiativ för bibehållande och utveckling av jordbruket i regionerna.

| 1.8 | EESK vill dock peka på att det utöver de berg, öar och yttersta randområden som omtalas i detta yttrande också finns många andra områden som är missgynnade i jordbrukshänseende – med jämförbara nackdelar med avseende på lokalisering, produktionskostnader och klimat. Detta gäller framför allt ”andra missgynnade områden” och ”områden med specifika nackdelar”. EESK kommer att ägna sig åt dessa områden i ett annat yttrande. |
| --- | --- |

1.8

EESK vill dock peka på att det utöver de berg, öar och yttersta randområden som omtalas i detta yttrande också finns många andra områden som är missgynnade i jordbrukshänseende – med jämförbara nackdelar med avseende på lokalisering, produktionskostnader och klimat. Detta gäller framför allt ”andra missgynnade områden” och ”områden med specifika nackdelar”. EESK kommer att ägna sig åt dessa områden i ett annat yttrande.

| 1.9 | Objektiva jordbruksrelaterade lokaliseringsnackdelar bör framhävas också vid avgränsningen av övriga missgynnade områden. Specifika regionala särdrag bör dock också erhålla tillräckligt med uppmärksamhet. |
| --- | --- |

1.9

Objektiva jordbruksrelaterade lokaliseringsnackdelar bör framhävas också vid avgränsningen av övriga missgynnade områden. Specifika regionala särdrag bör dock också erhålla tillräckligt med uppmärksamhet.

2.   Motivering

| 2.1 | Tidigare arbeten i frågan:






  — | EESK:s yttrande om framtiden för Europeiska unionens bergsområden (1). |
| --- | --- | --- |

2.1

Tidigare arbeten i frågan:

—

EESK:s yttrande om framtiden för Europeiska unionens bergsområden (1).

| — | EESK:s yttranden om landsbygdsutveckling (2). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttranden om landsbygdsutveckling (2).

| — | Europaparlamentets resolution av den 6 september 2001 om ”Situationen efter 25 års tillämpning av gemenskapsbestämmelserna till förmån för jordbruket i bergsområden” (3). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 6 september 2001 om ”Situationen efter 25 års tillämpning av gemenskapsbestämmelserna till förmån för jordbruket i bergsområden” (3).

| — | EESK:s yttrande om de yttersta randområdena (ECO/176) från 2002 (4). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om de yttersta randområdena (ECO/176) från 2002 (4).

| — | EESK:s yttrande om strategin för de yttersta randområdena (ECO/134) från 2005 (5). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om strategin för de yttersta randområdena (ECO/134) från 2005 (5).

| — | EESK:s yttrande om problem för jordbruket i Europeiska unionens mest avlägsna regioner och öar (6). |
| --- | --- |

—

EESK:s yttrande om problem för jordbruket i Europeiska unionens mest avlägsna regioner och öar (6).

3.   Övergripande frågor: Områden med bestående naturbetingade handikapp

| 3.1 | Bestämmelserna om landsbygdsutveckling och regionalpolitik är numera antagna. Fördelningen av medlen har varit svår eftersom denna politik har tilldelats blygsamma summor. Överenskommelsen om budgetplanen för 2007–2013 innebär en minskning av medlen till landsbygdsutveckling i de gamla medlemsstaterna och en större spridning av fonderna inom regionalpolitiken. |
| --- | --- |

3.1

Bestämmelserna om landsbygdsutveckling och regionalpolitik är numera antagna. Fördelningen av medlen har varit svår eftersom denna politik har tilldelats blygsamma summor. Överenskommelsen om budgetplanen för 2007–2013 innebär en minskning av medlen till landsbygdsutveckling i de gamla medlemsstaterna och en större spridning av fonderna inom regionalpolitiken.

| 3.2 | Sedan många år tillbaka finns det bergsregioner och yttersta randområden med ständiga naturbetingade handikapp som har fått erkänsla inom den gemensamma jordbrukspolitiken och regionalpolitiken, medan denna erkänsla inte har givits till öregionerna. |
| --- | --- |

3.2

Sedan många år tillbaka finns det bergsregioner och yttersta randområden med ständiga naturbetingade handikapp som har fått erkänsla inom den gemensamma jordbrukspolitiken och regionalpolitiken, medan denna erkänsla inte har givits till öregionerna.

| 3.2.1 | Bergsområdena har visat sig ha stor betydelse i ett europeiskt perspektiv eftersom de täcker en tredjedel av territoriet och bebos av ungefär 18 % av befolkningen i EU-25. Rumäniens och Bulgariens anslutning kommer att tillföra EU vidsträckta bergsområden. Bergsområdena i Europa är synnerligen varierande såväl i fråga om sammansättning, topografi och klimat som när det gäller samhällsekonomiska särdrag, exempelvis demografi, tillgänglighet och förbindelser till omgivande områden. Det skiljer sig också i fråga om markanvändning, jordbrukets roll och social sammanhållning samt i högsta grad när det gäller nivån av ekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

3.2.1

Bergsområdena har visat sig ha stor betydelse i ett europeiskt perspektiv eftersom de täcker en tredjedel av territoriet och bebos av ungefär 18 % av befolkningen i EU-25. Rumäniens och Bulgariens anslutning kommer att tillföra EU vidsträckta bergsområden. Bergsområdena i Europa är synnerligen varierande såväl i fråga om sammansättning, topografi och klimat som när det gäller samhällsekonomiska särdrag, exempelvis demografi, tillgänglighet och förbindelser till omgivande områden. Det skiljer sig också i fråga om markanvändning, jordbrukets roll och social sammanhållning samt i högsta grad när det gäller nivån av ekonomisk utveckling.

| 3.2.2 | Eurostat använder fem kriterier för sin definition av en ö. Dessa är följande: ytan skall vara minst 1 km2, avståndet mellan ön och fastlandet skall vara minst 1 km, den fast bosatta befolkningen skall uppgå till minst 50 personer, det får inte förekomma någon fast förbindelse mellan fastlandet och ön, och på ön får det inte finnas en huvudstad i en medlemsstat. |
| --- | --- |

3.2.2

Eurostat använder fem kriterier för sin definition av en ö. Dessa är följande: ytan skall vara minst 1 km2, avståndet mellan ön och fastlandet skall vara minst 1 km, den fast bosatta befolkningen skall uppgå till minst 50 personer, det får inte förekomma någon fast förbindelse mellan fastlandet och ön, och på ön får det inte finnas en huvudstad i en medlemsstat.

| 3.2.3 | Öar med en huvudstad i ett EU-land är uteslutna enligt Eurostats definition. Före utvidgningen uteslöts därmed Storbritannien och Irland, men efter utvidgningen i maj 2004 tillkom de två relativt små öarna Cypern och Malta som medlemsstater i EU. EESK föreslår att definitionen ses över för att den skall inbegripa de två sistnämnda medlemsstaterna. EU har redan gjort detta i förslaget till nya struktur- och sammanhållningsfonder, samt i utkastet till ett konstitutionellt fördrag för Europa, i vilket denna fråga har beaktats. |
| --- | --- |

3.2.3

Öar med en huvudstad i ett EU-land är uteslutna enligt Eurostats definition. Före utvidgningen uteslöts därmed Storbritannien och Irland, men efter utvidgningen i maj 2004 tillkom de två relativt små öarna Cypern och Malta som medlemsstater i EU. EESK föreslår att definitionen ses över för att den skall inbegripa de två sistnämnda medlemsstaterna. EU har redan gjort detta i förslaget till nya struktur- och sammanhållningsfonder, samt i utkastet till ett konstitutionellt fördrag för Europa, i vilket denna fråga har beaktats.

| 3.2.4 | De yttersta randområdena, nämligen Frankrikes utomeuropeiska departement, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna, ingår fullt ut i EU trots sina särdrag. Det är fråga om regioner som alla har liknande förhållanden till följd av en rad geografiska, fysiska och historiska faktorer som till stor del påverkar den ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa områden. |
| --- | --- |

3.2.4

De yttersta randområdena, nämligen Frankrikes utomeuropeiska departement, Azorerna, Madeira och Kanarieöarna, ingår fullt ut i EU trots sina särdrag. Det är fråga om regioner som alla har liknande förhållanden till följd av en rad geografiska, fysiska och historiska faktorer som till stor del påverkar den ekonomiska och sociala utvecklingen i dessa områden.

| 3.2.5 | Även andra särskilda områden av mindre omfattning kan kämpa med vissa handikapp, exempelvis stadsnära områden (7), våtmarker och polderområden. Dessa bör särskilt uppmärksammas inom ramen för ett mer decentraliserat genomförande av EU:s politik. EESK kunde behandla denna fråga i ett kommande yttrande. |
| --- | --- |

3.2.5

Även andra särskilda områden av mindre omfattning kan kämpa med vissa handikapp, exempelvis stadsnära områden (7), våtmarker och polderområden. Dessa bör särskilt uppmärksammas inom ramen för ett mer decentraliserat genomförande av EU:s politik. EESK kunde behandla denna fråga i ett kommande yttrande.

| 3.3 | Dessa områden måste bemöta ständiga naturbetingade handikapp, till exempel isolering som ger upphov till merkostnader när det gäller handeln, försörjning och tjänster samt svårigheter ifråga om tillträde till marknaderna. Dessutom är kostnaderna för infrastrukturen, transporterna och energin högre. |
| --- | --- |

3.3

Dessa områden måste bemöta ständiga naturbetingade handikapp, till exempel isolering som ger upphov till merkostnader när det gäller handeln, försörjning och tjänster samt svårigheter ifråga om tillträde till marknaderna. Dessutom är kostnaderna för infrastrukturen, transporterna och energin högre.

| 3.4 | Detta är orsaken till att det är synnerligen viktigt att upprätthålla jordbruksverksamheten i dessa områden med handikapp, eftersom detta sammanhänger med ekonomisk utveckling, socialt liv, kulturarv (en betydande andel av befolkningen är sysselsatt inom jordbruket på dessa områden) samt med territoriell jämvikt och miljöfrågor. |
| --- | --- |

3.4

Detta är orsaken till att det är synnerligen viktigt att upprätthålla jordbruksverksamheten i dessa områden med handikapp, eftersom detta sammanhänger med ekonomisk utveckling, socialt liv, kulturarv (en betydande andel av befolkningen är sysselsatt inom jordbruket på dessa områden) samt med territoriell jämvikt och miljöfrågor.

| 3.5 | De senaste ingreppen i den gemensamma jordbrukspolitiken är många och djupgående. Därför påverkar de oundvikligen den hållbara utvecklingen i europeiska regioner, särskilt i områden med särskilda naturbetingade handikapp bland annat till följd av att den andra pelaren har urvattnats för de gamla medlemsstaternas del. Denna utveckling är uttryck för två tendenser. Å ena sidan är den ett europeiskt svar på förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen WTO och en strävan efter konkurrenskraft på internationella marknader. Å andra sidan åstadkoms den önskvärda men inte reella förstärkningen av stöden till miljöinsatser för förbättring av djurs välbefinnande och av landsbygdsmiljön. |
| --- | --- |

3.5

De senaste ingreppen i den gemensamma jordbrukspolitiken är många och djupgående. Därför påverkar de oundvikligen den hållbara utvecklingen i europeiska regioner, särskilt i områden med särskilda naturbetingade handikapp bland annat till följd av att den andra pelaren har urvattnats för de gamla medlemsstaternas del. Denna utveckling är uttryck för två tendenser. Å ena sidan är den ett europeiskt svar på förhandlingarna inom Världshandelsorganisationen WTO och en strävan efter konkurrenskraft på internationella marknader. Å andra sidan åstadkoms den önskvärda men inte reella förstärkningen av stöden till miljöinsatser för förbättring av djurs välbefinnande och av landsbygdsmiljön.

| 3.6 | Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 syftar teoretiskt sett till att förbättra konkurrenskraften och till att anpassa jordbruksproduktionen enligt marknaden. Samtidigt skulle marknadskrafterna ensamma kunna leda till att jordbruket försvinner i områden med handikapp. Därför är det nödvändigt att föra en frivillig politik för upprätthållande av jordbruksverksamhet i dessa områden med svårigheter. |
| --- | --- |

3.6

Reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken 2003 syftar teoretiskt sett till att förbättra konkurrenskraften och till att anpassa jordbruksproduktionen enligt marknaden. Samtidigt skulle marknadskrafterna ensamma kunna leda till att jordbruket försvinner i områden med handikapp. Därför är det nödvändigt att föra en frivillig politik för upprätthållande av jordbruksverksamhet i dessa områden med svårigheter.

| 3.7 | Återverkningarna av reformen inom ”första pelaren”, som antogs den 29 september 2003, och som innebar frikoppling, nya villkor och modulering, är svåra att bedöma eftersom medlemsstaterna och regionerna har gjort olika strategiska val. Men det verkar som om reformen innebär risker för nedläggning och/eller utlokalisering av produktionen (eftersom produktion inte är obligatoriskt för att direkta stöd skall kunna utbetalas), till exempel när det gäller animalieproduktion och slutbehandling av djur. |
| --- | --- |

3.7

Återverkningarna av reformen inom ”första pelaren”, som antogs den 29 september 2003, och som innebar frikoppling, nya villkor och modulering, är svåra att bedöma eftersom medlemsstaterna och regionerna har gjort olika strategiska val. Men det verkar som om reformen innebär risker för nedläggning och/eller utlokalisering av produktionen (eftersom produktion inte är obligatoriskt för att direkta stöd skall kunna utbetalas), till exempel när det gäller animalieproduktion och slutbehandling av djur.

| 3.8 | Då kommissionen förhandlar med europeiska regioner och medlemsstater om programmen för landsbygdsutveckling och regionalpolitik, bör områden med naturbetingade handikapp ägnas särskild uppmärksamhet i syfte att uppnå territoriell sammanhållning, vilket är nödvändigt för att Lissabonstrategin skall bli framgångsrik. Att uteslutande bygga upp offentlig politik kring strategier för konkurrenskraft skulle i detta sammanhang leda till motsatt resultat för de eftersträvade målsättningarna. Ändå verkar det som vissa medlemsstater önskar slå in på denna väg. |
| --- | --- |

3.8

Då kommissionen förhandlar med europeiska regioner och medlemsstater om programmen för landsbygdsutveckling och regionalpolitik, bör områden med naturbetingade handikapp ägnas särskild uppmärksamhet i syfte att uppnå territoriell sammanhållning, vilket är nödvändigt för att Lissabonstrategin skall bli framgångsrik. Att uteslutande bygga upp offentlig politik kring strategier för konkurrenskraft skulle i detta sammanhang leda till motsatt resultat för de eftersträvade målsättningarna. Ändå verkar det som vissa medlemsstater önskar slå in på denna väg.

| 3.9 | Jordbruket måste förbli en ekonomisk verksamhet baserad på jordbrukarnas vilja till företagande. Områden med handikapp skall inte förvandlas till museer för förlegade jordbruksmetoder. De får inte heller kopplas till dominerande eller ensamrådande miljöutmaningar. Jordbrukssektorn har utvecklat sig och moderniserats för att svara mot konsumenternas och medborgarnas förväntningar. Denna dynamik bör bibehållas genom att jordbrukarnas innovationsförmåga och företagaranda värdesätts. Jordbruket i områden med handikapp bör fortgå på den inslagna vägen och ge jordbrukssektorn möjlighet att utvecklas utgående från sin produktion, och därmed garantera den ekonomiska livskraften i dessa områden. Statsstödet till regionerna bör i synnerhet bidra till detta. |
| --- | --- |

3.9

Jordbruket måste förbli en ekonomisk verksamhet baserad på jordbrukarnas vilja till företagande. Områden med handikapp skall inte förvandlas till museer för förlegade jordbruksmetoder. De får inte heller kopplas till dominerande eller ensamrådande miljöutmaningar. Jordbrukssektorn har utvecklat sig och moderniserats för att svara mot konsumenternas och medborgarnas förväntningar. Denna dynamik bör bibehållas genom att jordbrukarnas innovationsförmåga och företagaranda värdesätts. Jordbruket i områden med handikapp bör fortgå på den inslagna vägen och ge jordbrukssektorn möjlighet att utvecklas utgående från sin produktion, och därmed garantera den ekonomiska livskraften i dessa områden. Statsstödet till regionerna bör i synnerhet bidra till detta.

4.   Bergsregioner

| 4.1 | Inledning: Särdrag inom jordbruket i bergstrakter och utmaningar för landsbygds-utvecklingen |
| --- | --- |

4.1

Inledning: Särdrag inom jordbruket i bergstrakter och utmaningar för landsbygds-utvecklingen

| 4.1.1 | Jordbruket i bergsområden i Europa kännetecknas av en rad särdrag. Även om bergsområdena inte är likadana över hela Europa, varken när det gäller miljö, markens beskaffenhet och klimat eller i fråga om ekonomiska och sociala aspekter, karakteriseras de ändå av vissa gemensamma begränsningar (eller handikapp) inom jordbruksverksamheten till följd av hög sluttningsgrad, kuperad terräng och oftast även ogynnsamt klimat. Dessa handikapp begränsar produktionsvalet till hö eller animalieproduktion. Därmed är jordbruket mindre anpassningsbart till konkurrensvillkoren och leder till merkostnader som inte ger någon möjlighet till produktion av konkurrenskraftiga produkter till lågt pris. Däremot har jordbruket i dessa områden en lång rad fördelar i fråga om hållbar utveckling av bergsområdena. |
| --- | --- |

4.1.1

Jordbruket i bergsområden i Europa kännetecknas av en rad särdrag. Även om bergsområdena inte är likadana över hela Europa, varken när det gäller miljö, markens beskaffenhet och klimat eller i fråga om ekonomiska och sociala aspekter, karakteriseras de ändå av vissa gemensamma begränsningar (eller handikapp) inom jordbruksverksamheten till följd av hög sluttningsgrad, kuperad terräng och oftast även ogynnsamt klimat. Dessa handikapp begränsar produktionsvalet till hö eller animalieproduktion. Därmed är jordbruket mindre anpassningsbart till konkurrensvillkoren och leder till merkostnader som inte ger någon möjlighet till produktion av konkurrenskraftiga produkter till lågt pris. Däremot har jordbruket i dessa områden en lång rad fördelar i fråga om hållbar utveckling av bergsområdena.

| 4.1.2 | Svårigheterna för landsbygdsutvecklingen i bergsområden sammanhänger framför allt med bristen på användbar mark, konkurrens med andra verksamheter som skogsbruk och urbanisering, nedvärdering av jordbruket, igenvuxna landskap, turismutveckling, tillgänglighet (eller otillgänglighet), tjänster i allmänhetens intresse, vattenhantering, naturresurser och i synnerhet den biologiska mångfaldens bevarande. Vidare kan man nämna säkerhet för varor och personer tack vare den positiva roll som jord- och skogsbruket spelar när det gäller förebyggande av risker för naturkatastrofer såsom jordskred, störtfloder, snöskred och bränder. |
| --- | --- |

4.1.2

Svårigheterna för landsbygdsutvecklingen i bergsområden sammanhänger framför allt med bristen på användbar mark, konkurrens med andra verksamheter som skogsbruk och urbanisering, nedvärdering av jordbruket, igenvuxna landskap, turismutveckling, tillgänglighet (eller otillgänglighet), tjänster i allmänhetens intresse, vattenhantering, naturresurser och i synnerhet den biologiska mångfaldens bevarande. Vidare kan man nämna säkerhet för varor och personer tack vare den positiva roll som jord- och skogsbruket spelar när det gäller förebyggande av risker för naturkatastrofer såsom jordskred, störtfloder, snöskred och bränder.

4.2   Behovet av en harmoniserad definition på EU-nivå

Återblick på EESK:s yttrande om framtiden för Europeiska unionens bergsområden (8):

”Man kan se stora skillnader från en medlemsstat till en annan.” [i fråga om bergsregioner] ”Samtidigt som man i viss mån tar hänsyn till subsidiaritetsprincipen när de berörda regionerna slutligen skall utses, vore det lämpligt att harmonisera uppfattningen om vad som kan klassificeras som bergsregioner genom att anta den nuvarande gemenskapsdefinitionen med angivande av gränser för var och en av de tre kriterierna [sluttningsgrad, höjd och klimat].”

| 4.2.1 | Den rapport som kommissionen hade beställt från revisionsrätten med titeln ”Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries” och som publicerades i januari 2004 på webbplatsen http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/study_en.htm, ger kommissionen instrument för att fastställa en harmoniserad definition av begreppet bergsområde. |
| --- | --- |

4.2.1

Den rapport som kommissionen hade beställt från revisionsrätten med titeln ”Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries” och som publicerades i januari 2004 på webbplatsen http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/study_en.htm, ger kommissionen instrument för att fastställa en harmoniserad definition av begreppet bergsområde.

4.3   Europeiska unionen bör föra en särskild politik till förmån för bergsområden

| 4.3.1 | Jordbruket i bergsområdena är av mycket stor betydelse för miljön och landskapet. Jordbrukarna spelar en positiv roll för den lokala ekonomin, miljön och hela samhället.
  Vad som åsyftas är jordbrukets ”positiva externa effekter” och dess ”mångfunktionella” karaktär. Jordbruket är i själva verket en viktig länk i den fysiska planeringen och förvaltningen av naturresurser, och det utgör en central faktor i landskapsplaneringen. Dessa aspekter är särskilt värdefulla i bergsområdena på grund av de stora vattentillgångarna, den specifika biologiska mångfalden och den turistverksamhet som bedrivs i praktiskt taget alla bergsområden. Jordbruket bidrar till att bevara förekomsten av vissa djur- och växtarter, antingen genom direkt utnyttjande (nötkreatur och får som exporteras till hela världen på grund av rasens härdighet, särskilda växter som exempelvis används vid parfymtillverkning samt olika sädesslag som på nytt har upptäckts av konsumenterna) eller genom jordbrukets sidoeffekter (underhåll av betesmarker osv.). Det medverkar även till att det finns en mångfald av jordbruks- och livsmedelsprodukter på marknaden, eftersom bergsområdenas jordbruk ofta bidrar med originella och välkända produkter, som är mindre konkurrensutsatta och som gör det möjligt att bevara ett traditionellt kunnande. Slutligen bidrar jordbruket i bergsområdena till sysselsättningen på landsbygden, och det har en stark koppling till övrig landsbygdsverksamhet; i många regioner finns det en stor andel ”mångsysslare”. |
| --- | --- |

4.3.1

Jordbruket i bergsområdena är av mycket stor betydelse för miljön och landskapet. Jordbrukarna spelar en positiv roll för den lokala ekonomin, miljön och hela samhället.

Vad som åsyftas är jordbrukets ”positiva externa effekter” och dess ”mångfunktionella” karaktär. Jordbruket är i själva verket en viktig länk i den fysiska planeringen och förvaltningen av naturresurser, och det utgör en central faktor i landskapsplaneringen. Dessa aspekter är särskilt värdefulla i bergsområdena på grund av de stora vattentillgångarna, den specifika biologiska mångfalden och den turistverksamhet som bedrivs i praktiskt taget alla bergsområden. Jordbruket bidrar till att bevara förekomsten av vissa djur- och växtarter, antingen genom direkt utnyttjande (nötkreatur och får som exporteras till hela världen på grund av rasens härdighet, särskilda växter som exempelvis används vid parfymtillverkning samt olika sädesslag som på nytt har upptäckts av konsumenterna) eller genom jordbrukets sidoeffekter (underhåll av betesmarker osv.). Det medverkar även till att det finns en mångfald av jordbruks- och livsmedelsprodukter på marknaden, eftersom bergsområdenas jordbruk ofta bidrar med originella och välkända produkter, som är mindre konkurrensutsatta och som gör det möjligt att bevara ett traditionellt kunnande. Slutligen bidrar jordbruket i bergsområdena till sysselsättningen på landsbygden, och det har en stark koppling till övrig landsbygdsverksamhet; i många regioner finns det en stor andel ”mångsysslare”.

| 4.3.2 | Om vi inte intar ståndpunkten att dessa positiva externa effekter berättigar till ersättning för tillhandahållande av tjänster – vilket i regel inte är fallet i dag – kommer en allmän sänkning av stödet till jordbruk i bergsområden att få direkta konsekvenser för jordbrukarna; jordbruken kommer att avvecklas allt snabbare och därmed kommer de inte heller bidra till att hålla landskapet levande. Detta är en fråga av allmänt intresse som rör samtliga offentliga beslutsfattare och hela samhället. Den kan inte förbises om man verkligen vill gynna en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.3.2

Om vi inte intar ståndpunkten att dessa positiva externa effekter berättigar till ersättning för tillhandahållande av tjänster – vilket i regel inte är fallet i dag – kommer en allmän sänkning av stödet till jordbruk i bergsområden att få direkta konsekvenser för jordbrukarna; jordbruken kommer att avvecklas allt snabbare och därmed kommer de inte heller bidra till att hålla landskapet levande. Detta är en fråga av allmänt intresse som rör samtliga offentliga beslutsfattare och hela samhället. Den kan inte förbises om man verkligen vill gynna en hållbar utveckling.

| 4.3.3 | Att bevara ett produktivt jordbruk i bergsområdena är särskilt viktigt för landsbygdens ekonomi, eftersom omvandling och det mervärde denna skapar i dessa områden innebär sysselsättning, tillväxt m.m. Dessutom är bergsprodukterna ofta en del av ett kulturellt arv som är särskilt rikt i bergsområdena, där man tillverkar lokala produkter för att överleva. Artisouosten från Margeride (9), som gett upphov till Artisoufestivalen, Mahonosten och anisen i Rute är ett par exempel i detta sammanhang. |
| --- | --- |

4.3.3

Att bevara ett produktivt jordbruk i bergsområdena är särskilt viktigt för landsbygdens ekonomi, eftersom omvandling och det mervärde denna skapar i dessa områden innebär sysselsättning, tillväxt m.m. Dessutom är bergsprodukterna ofta en del av ett kulturellt arv som är särskilt rikt i bergsområdena, där man tillverkar lokala produkter för att överleva. Artisouosten från Margeride (9), som gett upphov till Artisoufestivalen, Mahonosten och anisen i Rute är ett par exempel i detta sammanhang.

| 4.3.4 | Jordbruket i bergsområden är befäst med särskilda, bestående begränsningar. Till följd av den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken, som historiskt sett baserades på jordbrukssystemens produktionsnivå, är stödnivån för bergsområden lägre än för slättområden. Stödet under den andra pelaren är i dessa områden jämförbart med stödet under den första pelaren. En särskild politik till förmån för bergsområdena bör göra det möjligt att på ett övergripande och enhetligt sätt ta sig an de specifika problem som jordbruksföretagen i bergsområden ställs inför, antingen det rör sig om jordbruksverksamheten i sig eller extensiv djurhållning. En sådan politik är ett uttryck för att samhället vill främja ett dynamiskt jordbruk i bergsområden med kapacitet att producera jordbruksprodukter och bevara ett öppet landskap, vilket anses vara mycket viktigt med avseende på den fysiska planeringen och dessa områdens framtida utveckling. |
| --- | --- |

4.3.4

Jordbruket i bergsområden är befäst med särskilda, bestående begränsningar. Till följd av den första pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken, som historiskt sett baserades på jordbrukssystemens produktionsnivå, är stödnivån för bergsområden lägre än för slättområden. Stödet under den andra pelaren är i dessa områden jämförbart med stödet under den första pelaren. En särskild politik till förmån för bergsområdena bör göra det möjligt att på ett övergripande och enhetligt sätt ta sig an de specifika problem som jordbruksföretagen i bergsområden ställs inför, antingen det rör sig om jordbruksverksamheten i sig eller extensiv djurhållning. En sådan politik är ett uttryck för att samhället vill främja ett dynamiskt jordbruk i bergsområden med kapacitet att producera jordbruksprodukter och bevara ett öppet landskap, vilket anses vara mycket viktigt med avseende på den fysiska planeringen och dessa områdens framtida utveckling.

| 4.3.5 | Kommittén vill uppmana kommissionen att inom ramen för det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling inrätta en tematisk arbetsgrupp för frågor som rör bergsområden. |
| --- | --- |

4.3.5

Kommittén vill uppmana kommissionen att inom ramen för det europeiska nätverket för landsbygdsutveckling inrätta en tematisk arbetsgrupp för frågor som rör bergsområden.

| 4.3.6 | I bergsområdena i Medelhavsområdet drabbas man både av bergsområdenas nackdelar och klimatproblemen (torka, bränder, oväder osv.). Detta bör man ta hänsyn till på EU-nivå i syfte att möjliggöra en anpassning av politiken på regional nivå. |
| --- | --- |

4.3.6

I bergsområdena i Medelhavsområdet drabbas man både av bergsområdenas nackdelar och klimatproblemen (torka, bränder, oväder osv.). Detta bör man ta hänsyn till på EU-nivå i syfte att möjliggöra en anpassning av politiken på regional nivå.

4.4   Bergsområdena bör gynnas vid anslagsfördelningen under den andra pelaren

| 4.4.1 | Budgeten för landsbygdsutveckling minskar eller ligger kvar på samma nivå i de gamla medlemsstaterna, och de nya medlemsstaterna känner sig frestade att ge anslag till de områden som är mest produktiva på kort sikt. Kommissionen bör därför se till att EU:s anslag i första hand tilldelas områden med permanenta naturliga handikapp där behoven är återkommande. |
| --- | --- |

4.4.1

Budgeten för landsbygdsutveckling minskar eller ligger kvar på samma nivå i de gamla medlemsstaterna, och de nya medlemsstaterna känner sig frestade att ge anslag till de områden som är mest produktiva på kort sikt. Kommissionen bör därför se till att EU:s anslag i första hand tilldelas områden med permanenta naturliga handikapp där behoven är återkommande.

4.5   Betydelsen av att befästa ersättningen till jordbrukare i bergsområden

| 4.5.1 | Kompensationen för naturliga handikapp, och följaktligen för högre produktionskostnader, utgör den viktigaste åtgärden när det gäller stödet till jordbruket i bergsområden. Ingen ifrågasätter i dag denna åtgärd, även om anslagen inte är tillräckligt stora för att målsättningarna skall kunna uppfyllas. |
| --- | --- |

4.5.1

Kompensationen för naturliga handikapp, och följaktligen för högre produktionskostnader, utgör den viktigaste åtgärden när det gäller stödet till jordbruket i bergsområden. Ingen ifrågasätter i dag denna åtgärd, även om anslagen inte är tillräckligt stora för att målsättningarna skall kunna uppfyllas.

| 4.5.2 | Villkoren för jordbruksproduktionen i bergsområdena kännetecknas främst av kraftiga begränsningar på grund av höjd, lutning, snöförhållanden och kommunikationssvårigheter. Dessa begränsningar får två typer av konsekvenser: De innebär ökade kostnader för utrustning (byggnader och material) och transporter, och de leder till att avkastningen av produktionsfaktorerna (mark, kapital och arbete) minskar i större eller mindre utsträckning beroende på vilka produktionssystem det rör sig om och graden av handikapp. |
| --- | --- |

4.5.2

Villkoren för jordbruksproduktionen i bergsområdena kännetecknas främst av kraftiga begränsningar på grund av höjd, lutning, snöförhållanden och kommunikationssvårigheter. Dessa begränsningar får två typer av konsekvenser: De innebär ökade kostnader för utrustning (byggnader och material) och transporter, och de leder till att avkastningen av produktionsfaktorerna (mark, kapital och arbete) minskar i större eller mindre utsträckning beroende på vilka produktionssystem det rör sig om och graden av handikapp.

| 4.5.3 | Att produktionsfaktorerna ger mindre avkastning i bergsområdena beror på en kortare växtperiod (mindre än sex månader på 1 000 meters höjd jämfört med åtta månader på slätterna). Detta innebär att man måste skörda minst en tredjedel mer foderväxter per djur, på marker som uttryckt i foderenheter är mindre produktiva. |
| --- | --- |

4.5.3

Att produktionsfaktorerna ger mindre avkastning i bergsområdena beror på en kortare växtperiod (mindre än sex månader på 1 000 meters höjd jämfört med åtta månader på slätterna). Detta innebär att man måste skörda minst en tredjedel mer foderväxter per djur, på marker som uttryckt i foderenheter är mindre produktiva.

| 4.5.4 | Kompensationsstödet till följd av missgynnande naturförhållanden (ICHN) är den första typen av stöd som tar hänsyn till dessa faktorer. För att begränsa utbyggnaden av medelstora till stora företag i syfte att bevara ett tillräckligt stort antal jordbruksföretag och därmed förhindra avfolkning bör stödet förses med en övre gräns. |
| --- | --- |

4.5.4

Kompensationsstödet till följd av missgynnande naturförhållanden (ICHN) är den första typen av stöd som tar hänsyn till dessa faktorer. För att begränsa utbyggnaden av medelstora till stora företag i syfte att bevara ett tillräckligt stort antal jordbruksföretag och därmed förhindra avfolkning bör stödet förses med en övre gräns.

4.6   Övriga åtgärder till stöd för jordbruksverksamheten i bergsområden bör fullföljas och stärkas

4.6.1   Politiken för ett extensivt betesbruk

| 4.6.1.1 | Genom olika åtgärder för ett miljövänligt jordbruk har det under tidigare programperioder varit möjligt att föra en politik till stöd för betesbruk i områden med extensivt jordbruk. Man bör fortsätta på denna väg med hjälp av enkla åtgärder, tillgängliga för så många jordbrukare som möjligt, och de bör kompletteras med andra åtgärder med särskilt inriktning på områden som kräver särskilda miljöinsatser. |
| --- | --- |

4.6.1.1

Genom olika åtgärder för ett miljövänligt jordbruk har det under tidigare programperioder varit möjligt att föra en politik till stöd för betesbruk i områden med extensivt jordbruk. Man bör fortsätta på denna väg med hjälp av enkla åtgärder, tillgängliga för så många jordbrukare som möjligt, och de bör kompletteras med andra åtgärder med särskilt inriktning på områden som kräver särskilda miljöinsatser.

| 4.6.1.2 | Att begränsa miljöåtgärderna inom jordbruket till de sistnämnda områdena skulle i själva verket strida mot den målsättning som eftersträvas, eftersom det nästan automatiskt skulle leda till att djurhållningen upphör och att man återgår till ett tillstånd där naturen försummas. Detta skulle få negativa effekter när det gäller att förebygga naturrisker samt med avseende på de berörda områdenas mångfunktionalitet och en bevarad biologisk mångfald. Det bör noteras att de miljöåtgärder som träder i kraft 2007 i själva verket är selektivare än tidigare, eftersom de hädanefter inbegriper en obligatorisk ersättningströskel med koppling till tvärvillkoren. |
| --- | --- |

4.6.1.2

Att begränsa miljöåtgärderna inom jordbruket till de sistnämnda områdena skulle i själva verket strida mot den målsättning som eftersträvas, eftersom det nästan automatiskt skulle leda till att djurhållningen upphör och att man återgår till ett tillstånd där naturen försummas. Detta skulle få negativa effekter när det gäller att förebygga naturrisker samt med avseende på de berörda områdenas mångfunktionalitet och en bevarad biologisk mångfald. Det bör noteras att de miljöåtgärder som träder i kraft 2007 i själva verket är selektivare än tidigare, eftersom de hädanefter inbegriper en obligatorisk ersättningströskel med koppling till tvärvillkoren.

4.6.2   Investeringsstöd

| 4.6.2.1 | Merkostnaderna vid uppförande av byggnader i bergsområden förklaras av flera faktorer: byggnaderna måste stå emot stora mängder snö och kraftig vind, det krävs bättre isolering, mer omfattande markarbete, längre stallfodring och därmed också lagring av större mängder foder och avfall. Merkostnaderna för maskiner beror på att det krävs särskild utrustning för att arbeta i sluttande terräng och att utrustningen slits ut fortare på grund av klimatförhållandena. Dessutom tillverkas denna typ av utrustning endast i liten skala. Liksom kompensationen för naturliga handikapp är investeringsstödet en förutsättning för att jordbruksföretagen skall överleva, och därför bör stödet stärkas i bergsområdena. |
| --- | --- |

4.6.2.1

Merkostnaderna vid uppförande av byggnader i bergsområden förklaras av flera faktorer: byggnaderna måste stå emot stora mängder snö och kraftig vind, det krävs bättre isolering, mer omfattande markarbete, längre stallfodring och därmed också lagring av större mängder foder och avfall. Merkostnaderna för maskiner beror på att det krävs särskild utrustning för att arbeta i sluttande terräng och att utrustningen slits ut fortare på grund av klimatförhållandena. Dessutom tillverkas denna typ av utrustning endast i liten skala. Liksom kompensationen för naturliga handikapp är investeringsstödet en förutsättning för att jordbruksföretagen skall överleva, och därför bör stödet stärkas i bergsområdena.

4.6.3   Etableringen av unga jordbrukare och subventionerade lån

| 4.6.3.1 | På grund av avsaknaden av framtidsutsikter, de svåra arbetsförhållandena och det stora kapital som krävs tenderar jordbruksföretagen att försvinna i bergsområdena liksom på andra ställen: Av tre jordbrukare som upphör med sin verksamhet ersätts bara en, såväl i bergsområdena som i övrigt. |
| --- | --- |

4.6.3.1

På grund av avsaknaden av framtidsutsikter, de svåra arbetsförhållandena och det stora kapital som krävs tenderar jordbruksföretagen att försvinna i bergsområdena liksom på andra ställen: Av tre jordbrukare som upphör med sin verksamhet ersätts bara en, såväl i bergsområdena som i övrigt.

| 4.6.3.2 | På grund av svagheterna i bergsområdenas jordbrukssystem och behovet av större investeringar än i slättområden är det ännu viktigare än på andra ställen att se till att det etableras nya generationer jordbrukare. Detta är ett mål som är direkt kopplat till jordbruket, men som även har betydelse för hela samhället, vilket påpekats ovan. |
| --- | --- |

4.6.3.2

På grund av svagheterna i bergsområdenas jordbrukssystem och behovet av större investeringar än i slättområden är det ännu viktigare än på andra ställen att se till att det etableras nya generationer jordbrukare. Detta är ett mål som är direkt kopplat till jordbruket, men som även har betydelse för hela samhället, vilket påpekats ovan.

4.6.4   Kompensation för merkostnaderna för olika tjänster

| 4.6.4.1 | Merkostnaderna för tjänster som artificiell insemination, skördning osv. beror i huvudsak på att jordbruksföretagen inte ligger så tätt i bergsområden, vilket förlänger transporterna, samt på att transportförhållandena är svårare och gör att fordonen slits ut snabbare. För att uppfylla målsättningen att bevara jordbruksföretagen i bergsområdena måste det ges stöd till dessa tjänster, framför allt till mjölkhämtningen, som jordbrukarna för närvarande själva står för. Argumentet att ett sådant stöd skulle snedvrida konkurrensen håller inte, eftersom marknadsreglerna inte tillämpas lika och utan åtskillnad överallt. |
| --- | --- |

4.6.4.1

Merkostnaderna för tjänster som artificiell insemination, skördning osv. beror i huvudsak på att jordbruksföretagen inte ligger så tätt i bergsområden, vilket förlänger transporterna, samt på att transportförhållandena är svårare och gör att fordonen slits ut snabbare. För att uppfylla målsättningen att bevara jordbruksföretagen i bergsområdena måste det ges stöd till dessa tjänster, framför allt till mjölkhämtningen, som jordbrukarna för närvarande själva står för. Argumentet att ett sådant stöd skulle snedvrida konkurrensen håller inte, eftersom marknadsreglerna inte tillämpas lika och utan åtskillnad överallt.

4.6.5   Stöd till livsmedelsindustrin

| 4.6.5.1 | För att ge ökat värde åt bergsområdenas jordbruksprodukter måste man på plats förfoga över instrument för industriell bearbetning och marknadsföring. Livsmedelsindustrin drabbas emellertid också av bergsområdenas begränsningar: avlägsna marknader, ökade transportkostnader och högre byggnads- och underhållskostnader. En sådan insats skulle dock skapa sysselsättning, vilket är särskilt viktigt i landsbygdsområdena. |
| --- | --- |

4.6.5.1

För att ge ökat värde åt bergsområdenas jordbruksprodukter måste man på plats förfoga över instrument för industriell bearbetning och marknadsföring. Livsmedelsindustrin drabbas emellertid också av bergsområdenas begränsningar: avlägsna marknader, ökade transportkostnader och högre byggnads- och underhållskostnader. En sådan insats skulle dock skapa sysselsättning, vilket är särskilt viktigt i landsbygdsområdena.

| 4.6.5.2 | Mot denna bakgrund är det både legitimt och nödvändigt att kräva ett permanent stöd till denna verksamhet. Livsmedelsindustrin bör få större tillgång till regionalt stöd. |
| --- | --- |

4.6.5.2

Mot denna bakgrund är det både legitimt och nödvändigt att kräva ett permanent stöd till denna verksamhet. Livsmedelsindustrin bör få större tillgång till regionalt stöd.

4.6.6   Stöd till investeringar i jordbruksturism

| 4.6.6.1 | Jordbruksturismen är kraftigt utvecklad i vissa europeiska bergsområden, exempelvis i Österrike. Den innebär kompletterande inkomster och är en förutsättning för att jordbruksföretagen skall kunna överleva. Omvänt kan sägas att turismen har utvecklats i dessa områden – inte bara i anslutning till jordbruksverksamheten – på grund av attraktiva landskap och odlingar som skapats tack vare jordbruksverksamheten. |
| --- | --- |

4.6.6.1

Jordbruksturismen är kraftigt utvecklad i vissa europeiska bergsområden, exempelvis i Österrike. Den innebär kompletterande inkomster och är en förutsättning för att jordbruksföretagen skall kunna överleva. Omvänt kan sägas att turismen har utvecklats i dessa områden – inte bara i anslutning till jordbruksverksamheten – på grund av attraktiva landskap och odlingar som skapats tack vare jordbruksverksamheten.

4.6.7   Stöd till europeiska stadgan om livsmedelsprodukter av hög kvalitet

| 4.6.7.1 | De flesta jordbruksföretag i bergsområden kan inte konkurrera med jordbruksföretagen i slättområdena genom att framställa standardiserade massprodukter till samma pris (eller ofta till lägre pris på grund av det isolerade läget). För att öka jordbrukets inkomster är det framför allt i bergsområdena viktigt att sträva efter att ta fram äkta och originella kvalitetsprodukter samt att inrätta metoder för att förbättra produktionen och strukturen inom livsmedelssektorn och på så sätt ge ökat mervärde. Ett stort antal ursprungsbeteckningar hör hemma i bergsområdena. |
| --- | --- |

4.6.7.1

De flesta jordbruksföretag i bergsområden kan inte konkurrera med jordbruksföretagen i slättområdena genom att framställa standardiserade massprodukter till samma pris (eller ofta till lägre pris på grund av det isolerade läget). För att öka jordbrukets inkomster är det framför allt i bergsområdena viktigt att sträva efter att ta fram äkta och originella kvalitetsprodukter samt att inrätta metoder för att förbättra produktionen och strukturen inom livsmedelssektorn och på så sätt ge ökat mervärde. Ett stort antal ursprungsbeteckningar hör hemma i bergsområdena.

| 4.6.7.2 | Ett adekvat skydd av kvalitativa livsmedelsprodukter från bergsområdena, som inger konsumenterna förtroende och gynnar producenterna, är en viktig framtidsutmaning för jordbruket i bergsområdena. Därför har kommittén skrivit under stadgan om kvalitetslivsmedel från bergsområden (10), och vi hoppas att EU-institutionerna stöder detta initiativ. |
| --- | --- |

4.6.7.2

Ett adekvat skydd av kvalitativa livsmedelsprodukter från bergsområdena, som inger konsumenterna förtroende och gynnar producenterna, är en viktig framtidsutmaning för jordbruket i bergsområdena. Därför har kommittén skrivit under stadgan om kvalitetslivsmedel från bergsområden (10), och vi hoppas att EU-institutionerna stöder detta initiativ.

4.7   En integrerad jordbruks- och regionalpolitik för större effekter i bergsområden

| 4.7.1 | Den europeiska regionalpolitiken inbegriper bland annat ett mål om territoriell sammanhållning som nästan inte alls kommer till uttryck i den gemensamma jordbrukspolitiken. Regionalpolitiken har en landsbygdsdimension som skulle kunna stärkas. Om dessa två politikområden samordnas kan de tillsammans påverka den hållbara utvecklingen i bergsområden på ett mycket positivt sätt. |
| --- | --- |

4.7.1

Den europeiska regionalpolitiken inbegriper bland annat ett mål om territoriell sammanhållning som nästan inte alls kommer till uttryck i den gemensamma jordbrukspolitiken. Regionalpolitiken har en landsbygdsdimension som skulle kunna stärkas. Om dessa två politikområden samordnas kan de tillsammans påverka den hållbara utvecklingen i bergsområden på ett mycket positivt sätt.

4.8   Andra frågor som bör uppmärksammas

4.8.1   Förvaltningen av stora rovdjur bör samordnas

| 4.8.1.1 | Uppkomsten och utvecklingen av en extensiv fåravel i de euroepiska bergsområdena har varit möjlig på grund av att de stora rovdjuren är utrotade. Det ökande antalet stora rovdjur (varg i Alperna och björn i Pyrenéerna) leder till att man ifrågasätter denna extensiva djurhållning där djuren inte hålls under konstant uppsikt. |
| --- | --- |

4.8.1.1

Uppkomsten och utvecklingen av en extensiv fåravel i de euroepiska bergsområdena har varit möjlig på grund av att de stora rovdjuren är utrotade. Det ökande antalet stora rovdjur (varg i Alperna och björn i Pyrenéerna) leder till att man ifrågasätter denna extensiva djurhållning där djuren inte hålls under konstant uppsikt.

| 4.8.1.2 | Det finns initiativ som innebär objektiva lösningar där betesbruk i bergsområden förenas med skydd av stora rovdjur, exempelvis i Italien och Spanien (effektiva skyddsåtgärder, ersättning vid förluster, kompensation för det extra arbete som samexistensen med rovdjuren innebär osv.), som bör fullföljas. Dessa erfarenheter bör lyftas fram som exempel i andra europeiska bergsområden. |
| --- | --- |

4.8.1.2

Det finns initiativ som innebär objektiva lösningar där betesbruk i bergsområden förenas med skydd av stora rovdjur, exempelvis i Italien och Spanien (effektiva skyddsåtgärder, ersättning vid förluster, kompensation för det extra arbete som samexistensen med rovdjuren innebär osv.), som bör fullföljas. Dessa erfarenheter bör lyftas fram som exempel i andra europeiska bergsområden.

4.8.2   Skogsbruk är ett viktigt komplement

| 4.8.2.1 | Den totala skogsarealen i bergsområdena beräknas till cirka 28 miljoner hektar i EU-15 och 31 miljoner hektar i EU-25. Bergsskogens areal ökar fortare än skogsarealen i EU generellt sett. Skogsbruk ger ofta jordbrukarna i bergsområden extra inkomster. Mot bakgrund av den aktuella målsättningen att i högre grad utnyttja biomassa, bl.a. som energikälla, kan skogsbruket innebära en extra möjlighet till en hållbar utveckling av bergsområdena, under förutsättningen att planteringen av ny skog sker förnuftigt. Urvalet av lämpliga arter och sorter, bl.a. med utgångspunkt i deras mekaniska egenskaper, innebär också möjligheter för bergsområdena och för trävarumarknaden. Det kan bidra till att begränsa importen från tredjeländer, som kan förorsaka miljökatastrofer. |
| --- | --- |

4.8.2.1

Den totala skogsarealen i bergsområdena beräknas till cirka 28 miljoner hektar i EU-15 och 31 miljoner hektar i EU-25. Bergsskogens areal ökar fortare än skogsarealen i EU generellt sett. Skogsbruk ger ofta jordbrukarna i bergsområden extra inkomster. Mot bakgrund av den aktuella målsättningen att i högre grad utnyttja biomassa, bl.a. som energikälla, kan skogsbruket innebära en extra möjlighet till en hållbar utveckling av bergsområdena, under förutsättningen att planteringen av ny skog sker förnuftigt. Urvalet av lämpliga arter och sorter, bl.a. med utgångspunkt i deras mekaniska egenskaper, innebär också möjligheter för bergsområdena och för trävarumarknaden. Det kan bidra till att begränsa importen från tredjeländer, som kan förorsaka miljökatastrofer.

| 4.8.2.2 | Ur praktisk synpunkt uppvisar skogsekosystemen också vissa särdrag. De spelar en central och grundläggande roll för regleringen av yt- och grundvattnet och är mycket känsliga för yttre påverkan (föroreningar, för stora djurbestånd, oväder, insekter) och bränder, som är svårare att förutse och stävja i svårtillgängliga områden där elden snabbt kan sprida sig. |
| --- | --- |

4.8.2.2

Ur praktisk synpunkt uppvisar skogsekosystemen också vissa särdrag. De spelar en central och grundläggande roll för regleringen av yt- och grundvattnet och är mycket känsliga för yttre påverkan (föroreningar, för stora djurbestånd, oväder, insekter) och bränder, som är svårare att förutse och stävja i svårtillgängliga områden där elden snabbt kan sprida sig.

| 4.8.2.3 | Den ekologiska stabiliteten i bergsekosystemen är inte bara viktig för bergsområdena, utan även för skyddet av lägre liggande områden. |
| --- | --- |

4.8.2.3

Den ekologiska stabiliteten i bergsekosystemen är inte bara viktig för bergsområdena, utan även för skyddet av lägre liggande områden.

| 4.8.3 | Kommittén ser positivt på att EU ställer sig bakom Alpkonventionens jordbruksprotokoll. Inom ramen för detta arbete bör Europeiska kommissionen främja internationellt samarbete av denna sort när det gäller samtliga europeiska bergsområden. |
| --- | --- |

4.8.3

Kommittén ser positivt på att EU ställer sig bakom Alpkonventionens jordbruksprotokoll. Inom ramen för detta arbete bör Europeiska kommissionen främja internationellt samarbete av denna sort när det gäller samtliga europeiska bergsområden.

5.   Öregioner

5.1   Definition

| 5.1.1 | Mer än 10 miljoner européer eller 3 % av den totala befolkningen bor i någon av de 286 regionerna som har en yta på över 100 000 km2, dvs. 3,2 % av Europeiska unionens totala areal. Dessa 286 öar ingår i ögrupper och därför talar man om att antalet öregioner är 30 stycken. Exempelvis Balearerna består av fyra öar enligt EU:s definition och bildar tillsammans en enda öregion. Jordbruket på de 286 öarna släpar vanligen efter i den ekonomiska utvecklingen i förhållande till jordbruket på europeiska fastlandet. Öregionerna svarar för 2,2 % av unionens totala BNP, vilket endast utgör 72 % av genomsnittet i EU. |
| --- | --- |

5.1.1

Mer än 10 miljoner européer eller 3 % av den totala befolkningen bor i någon av de 286 regionerna som har en yta på över 100 000 km2, dvs. 3,2 % av Europeiska unionens totala areal. Dessa 286 öar ingår i ögrupper och därför talar man om att antalet öregioner är 30 stycken. Exempelvis Balearerna består av fyra öar enligt EU:s definition och bildar tillsammans en enda öregion. Jordbruket på de 286 öarna släpar vanligen efter i den ekonomiska utvecklingen i förhållande till jordbruket på europeiska fastlandet. Öregionerna svarar för 2,2 % av unionens totala BNP, vilket endast utgör 72 % av genomsnittet i EU.

| 5.1.1.1 | Här omtalas närmast Medelhavsöar. 95 % av öbefolkningen i EU bor på öar i Medelhavet och endast 5 % på öar i Atlanten eller i norr. På bara fem av Medelhavsöarna (Sicilien, Korsika, Sardinien, Balearerna och Kreta) bor 85 % av Europas öbefolkning. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Här omtalas närmast Medelhavsöar. 95 % av öbefolkningen i EU bor på öar i Medelhavet och endast 5 % på öar i Atlanten eller i norr. På bara fem av Medelhavsöarna (Sicilien, Korsika, Sardinien, Balearerna och Kreta) bor 85 % av Europas öbefolkning.

| 5.1.1.2 | Mycket uppmärksamhet har riktats till merkostnaden på öar, som avser de tilläggsutgifter som det innebär att bo på en ö, men man kan fråga sig om det verkligen finns sådana. Är det dyrare att konsumera och producera på en ö i jämförelse med fastlandet? För att kunna svara jakande på detta måste vi utgå från följande: Om den omgivande naturen påverkar människans verksamhet, och därmed även jordbruket, kan man visserligen tala om en tilläggskostnad på öar. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Mycket uppmärksamhet har riktats till merkostnaden på öar, som avser de tilläggsutgifter som det innebär att bo på en ö, men man kan fråga sig om det verkligen finns sådana. Är det dyrare att konsumera och producera på en ö i jämförelse med fastlandet? För att kunna svara jakande på detta måste vi utgå från följande: Om den omgivande naturen påverkar människans verksamhet, och därmed även jordbruket, kan man visserligen tala om en tilläggskostnad på öar.

5.2   Allmänna kommentarer

| 5.2.1 | Även om det finns skillnader mellan de olika regionerna kan man ändå säga att jordbruket på öarna uppvisar två övergripande likheter, nämligen dualism och avhängighet, samexistens mellan ett modernt ”exportjordbruk” vid sidan av ett traditionellt jordbruk som ligger nära självförsörjningsnivå och med ett starkt beroende av omvärlden, både när det gäller odling och produkternas slutdestination, såväl för den lokala marknaden som för marknader på annat håll. Handelsbalansen visar tydligt att en eller två viktiga produkter vanligen exporteras och att ett stort antal jordbruksprodukter importeras för inhemsk konsumtion. |
| --- | --- |

5.2.1

Även om det finns skillnader mellan de olika regionerna kan man ändå säga att jordbruket på öarna uppvisar två övergripande likheter, nämligen dualism och avhängighet, samexistens mellan ett modernt ”exportjordbruk” vid sidan av ett traditionellt jordbruk som ligger nära självförsörjningsnivå och med ett starkt beroende av omvärlden, både när det gäller odling och produkternas slutdestination, såväl för den lokala marknaden som för marknader på annat håll. Handelsbalansen visar tydligt att en eller två viktiga produkter vanligen exporteras och att ett stort antal jordbruksprodukter importeras för inhemsk konsumtion.

| 5.2.2 | Under alla omständigheter står utvecklingen på landsbygden inför ett antal gemensamma permanenta problem som huvudsakligen beror på regionernas geografiska och ekonomiska isolering. Detta förvärras ytterligare av de andra tidigare nämnda naturliga handikappen. |
| --- | --- |

5.2.2

Under alla omständigheter står utvecklingen på landsbygden inför ett antal gemensamma permanenta problem som huvudsakligen beror på regionernas geografiska och ekonomiska isolering. Detta förvärras ytterligare av de andra tidigare nämnda naturliga handikappen.

5.3   Särskilda kommentarer

Dessa regioner karakteriseras av förekomsten av permanenta handikapp som tydligt skiljer dem från regioner på fastlandet.

| 5.3.1 | Följande handikapp är allmänna eller sammanhänger med jordbruket:






  — | isolering i förhållande till fastlandet, |
| --- | --- | --- |

5.3.1

Följande handikapp är allmänna eller sammanhänger med jordbruket:

—

isolering i förhållande till fastlandet,

| — | begränsad odlingsmark, |
| --- | --- |

—

begränsad odlingsmark,

| — | små vattentillgångar, |
| --- | --- |

—

små vattentillgångar,

| — | begränsade energikällor, |
| --- | --- |

—

begränsade energikällor,

| — | minskning av ursprungsbefolkningen, särskilt unga, |
| --- | --- |

—

minskning av ursprungsbefolkningen, särskilt unga,

| — | brist på kvalificerad arbetskraft, |
| --- | --- |

—

brist på kvalificerad arbetskraft,

| — | avsaknad av ekonomiska förutsättningar för företag, |
| --- | --- |

—

avsaknad av ekonomiska förutsättningar för företag,

| — | svårigheter att få tillgång till utbildning och hälsovård, |
| --- | --- |

—

svårigheter att få tillgång till utbildning och hälsovård,

| — | höga kostnader för kommunikation och infrastruktur (till sjöss eller i luften), |
| --- | --- |

—

höga kostnader för kommunikation och infrastruktur (till sjöss eller i luften),

| — | svårigheter med avfallshanteringen. |
| --- | --- |

—

svårigheter med avfallshanteringen.

| 5.3.2 | Jordbruksrelaterade handikapp:






  — | ensidig och säsongsbetonad odling, |
| --- | --- | --- |

5.3.2

Jordbruksrelaterade handikapp:

—

ensidig och säsongsbetonad odling,

| — | odlingsmarken är fragmenterad vilket försvårar planeringen, hanteringen och utvecklingen av ekonomin i de berörda regionerna, |
| --- | --- |

—

odlingsmarken är fragmenterad vilket försvårar planeringen, hanteringen och utvecklingen av ekonomin i de berörda regionerna,

| — | begränsad marknad, |
| --- | --- |

—

begränsad marknad,

| — | isolering i förhållande till de stora marknaderna, |
| --- | --- |

—

isolering i förhållande till de stora marknaderna,

| — | oligopol för tillhandahållande av råvaror, |
| --- | --- |

—

oligopol för tillhandahållande av råvaror,

| — | bristande infrastruktur för hantering och marknadsföring av produkterna, |
| --- | --- |

—

bristande infrastruktur för hantering och marknadsföring av produkterna,

| — | betydande konkurrens om mark och vatten till följd av ökande turism, |
| --- | --- |

—

betydande konkurrens om mark och vatten till följd av ökande turism,

| — | brist på slakterier och bearbetningsindustri för lokala produkter. |
| --- | --- |

—

brist på slakterier och bearbetningsindustri för lokala produkter.

6.   De yttersta randområdena

6.1   Definition

| 6.1.1 | Europeiska kommissionen har beslutat att anta en gemensam politik för dessa regioner genom de särskilda riktprogrammen för de yttersta randområdena på grund av deras avlägsna geografiska läge och ökaraktär (Posei): Poseidom för de franska utomeuropeiska departementen (Martinique, Guadeloupe, Guyana och Réunion), Poseican för Kanarieöarna och Poseima för Madeira och Azorerna. |
| --- | --- |

6.1.1

Europeiska kommissionen har beslutat att anta en gemensam politik för dessa regioner genom de särskilda riktprogrammen för de yttersta randområdena på grund av deras avlägsna geografiska läge och ökaraktär (Posei): Poseidom för de franska utomeuropeiska departementen (Martinique, Guadeloupe, Guyana och Réunion), Poseican för Kanarieöarna och Poseima för Madeira och Azorerna.

6.2   Allmänna kommentarer

| 6.2.1 | I de mest avlägsna regionerna är jordbruket, bortsett från dess relativa betydelse för regionernas BNP (som i samtliga fall är högre än gemenskapsgenomsnittet), en nyckelsektor för ekonomin (med betydande direkt påverkan på transporter och annan verksamhet med koppling till jordbruket), stabiliteten inom samhällslivet och arbetsmarknaden, den fysiska planeringen, bevarande av natur- och kulturarvet och, av strategiska skäl, för livsmedelsförsörjningen. |
| --- | --- |

6.2.1

I de mest avlägsna regionerna är jordbruket, bortsett från dess relativa betydelse för regionernas BNP (som i samtliga fall är högre än gemenskapsgenomsnittet), en nyckelsektor för ekonomin (med betydande direkt påverkan på transporter och annan verksamhet med koppling till jordbruket), stabiliteten inom samhällslivet och arbetsmarknaden, den fysiska planeringen, bevarande av natur- och kulturarvet och, av strategiska skäl, för livsmedelsförsörjningen.

6.3   Särskilda kommentarer

| 6.3.1 | Naturliga begränsningar och svårigheter att skaffa kapitalvaror och lämplig teknisk utrustning leder till höga produktionskostnader. |
| --- | --- |

6.3.1

Naturliga begränsningar och svårigheter att skaffa kapitalvaror och lämplig teknisk utrustning leder till höga produktionskostnader.

| 6.3.2 | Regionernas produkter är dyrare än de från Europas fastland och har dessutom mycket svårt att konkurrera med importerade produkter på de lokala marknaderna, eftersom områdena ligger utspridda, är fragmenterade och saknar lämpliga strukturer för hantering och marknadsföring efter skördarna. Det stigande antalet stormarknader och större distributionskedjor försvårar problemen ytterligare. |
| --- | --- |

6.3.2

Regionernas produkter är dyrare än de från Europas fastland och har dessutom mycket svårt att konkurrera med importerade produkter på de lokala marknaderna, eftersom områdena ligger utspridda, är fragmenterade och saknar lämpliga strukturer för hantering och marknadsföring efter skördarna. Det stigande antalet stormarknader och större distributionskedjor försvårar problemen ytterligare.

| 6.3.3 | Brist på stordriftsfördelar, med små och dessutom fragmenterade marknader, brist på föreningsstrukturer (kooperativ o.dyl.), få eller inga slakterier eller andra industrier som kan hantera produkterna. |
| --- | --- |

6.3.3

Brist på stordriftsfördelar, med små och dessutom fragmenterade marknader, brist på föreningsstrukturer (kooperativ o.dyl.), få eller inga slakterier eller andra industrier som kan hantera produkterna.

| 6.3.4 | Den lokala bearbetningsindustrin lider av liknande utvecklingshinder och saknar tillfredsställande kundunderlag, vilket innebär mycket begränsade möjligheter att uppnå stordriftsfördelar. |
| --- | --- |

6.3.4

Den lokala bearbetningsindustrin lider av liknande utvecklingshinder och saknar tillfredsställande kundunderlag, vilket innebär mycket begränsade möjligheter att uppnå stordriftsfördelar.

| 6.3.5 | Svårigheterna är likartade på exportsidan: en utspridd och fragmenterad struktur av utbudet, olika marknadsföringssystem och infrastruktur, problem att få tillgång till distributionscentrum i mottagarländerna och när det gäller att tillräckligt snabbt reagera på marknadsförändringar m.m. |
| --- | --- |

6.3.5

Svårigheterna är likartade på exportsidan: en utspridd och fragmenterad struktur av utbudet, olika marknadsföringssystem och infrastruktur, problem att få tillgång till distributionscentrum i mottagarländerna och när det gäller att tillräckligt snabbt reagera på marknadsförändringar m.m.

| 6.3.6 | Den infödda befolkningen minskar i antal, framför allt ungdomarna, och dras till andra sektorer av ekonomin, framför allt turismen, eller flyttar bort från öregionerna. |
| --- | --- |

6.3.6

Den infödda befolkningen minskar i antal, framför allt ungdomarna, och dras till andra sektorer av ekonomin, framför allt turismen, eller flyttar bort från öregionerna.

| 6.3.7 | Jordbruken, där kvinnor spelar en avgörande roll, är i allmänhet små och drivs av familjer och ofta med deltidsarbete. Dessa gårdar har mycket svårt att utöva extensivt jordbruk (alltför uppstyckad mark och mekaniseringssvårigheter). |
| --- | --- |

6.3.7

Jordbruken, där kvinnor spelar en avgörande roll, är i allmänhet små och drivs av familjer och ofta med deltidsarbete. Dessa gårdar har mycket svårt att utöva extensivt jordbruk (alltför uppstyckad mark och mekaniseringssvårigheter).

| 6.3.8 | I brist på betydande industrier vilar den ekonomiska utvecklingen på turistsektorn, vilket ytterligare sliter på naturen och utsätter jordbruket för en ofördelaktig konkurrens om den bästa marken, arbetskraften och det bästa vattnet. Att befolkningen flyttar till kustområdena förvärrar problemen med erosion och ökenspridning i inlandet. |
| --- | --- |

6.3.8

I brist på betydande industrier vilar den ekonomiska utvecklingen på turistsektorn, vilket ytterligare sliter på naturen och utsätter jordbruket för en ofördelaktig konkurrens om den bästa marken, arbetskraften och det bästa vattnet. Att befolkningen flyttar till kustområdena förvärrar problemen med erosion och ökenspridning i inlandet.

6.4   Jordbrukets handikapp

| 6.4.1 | Jordbruksprodukter som tomater, tropisk frukt, prydnadsväxter och blommor borde kunna konkurrera på marknaderna för liknande produkter från andra länder med accociationsavtal med EU, exempelvis AVS-länder och Marocko, eller från länder med tullförmåner. |
| --- | --- |

6.4.1

Jordbruksprodukter som tomater, tropisk frukt, prydnadsväxter och blommor borde kunna konkurrera på marknaderna för liknande produkter från andra länder med accociationsavtal med EU, exempelvis AVS-länder och Marocko, eller från länder med tullförmåner.

| 6.4.2 | Posei-programmen på jordbruksområdet har ännu inte uppnått sin optimala utnyttjandenivå, vilket huvudsakligen beror på att vissa åtgärder är relativt färska. Det gäller således att respektera de fastställda takvärdena och tilldela dessa program tillräckliga ekonomiska resurser för att uppnå de mål som ställts upp. |
| --- | --- |

6.4.2

Posei-programmen på jordbruksområdet har ännu inte uppnått sin optimala utnyttjandenivå, vilket huvudsakligen beror på att vissa åtgärder är relativt färska. Det gäller således att respektera de fastställda takvärdena och tilldela dessa program tillräckliga ekonomiska resurser för att uppnå de mål som ställts upp.

| 6.4.3 | Vid ändringen av systemet inom ramen för den kommande reformen av gemensamma organisationen av marknaden för bananer gäller det att bibehålla producentintäkterna och sysselsättningen inom gemenskapen för att säkerställa att gemenskapsbananen har en framtid. |
| --- | --- |

6.4.3

Vid ändringen av systemet inom ramen för den kommande reformen av gemensamma organisationen av marknaden för bananer gäller det att bibehålla producentintäkterna och sysselsättningen inom gemenskapen för att säkerställa att gemenskapsbananen har en framtid.

| 6.4.4 | Slutresultatet av WTO-förhandlingarna (förslag om ändringar i tullavgifterna). Vid behov måste man vidta adekvata åtgärder för att säkra sysselsättningen och jordbrukarnas inkomster inom de berörda sektorerna. |
| --- | --- |

6.4.4

Slutresultatet av WTO-förhandlingarna (förslag om ändringar i tullavgifterna). Vid behov måste man vidta adekvata åtgärder för att säkra sysselsättningen och jordbrukarnas inkomster inom de berörda sektorerna.

| 6.4.5 | Med tanke på vilken omgivning dessa regioner befinner sig i bör man införa och stärka kontrollerna av hälsan hos växter och djur och härvid tillhandahålla alla de mänskliga och tekniska resurser som krävs. |
| --- | --- |

6.4.5

Med tanke på vilken omgivning dessa regioner befinner sig i bör man införa och stärka kontrollerna av hälsan hos växter och djur och härvid tillhandahålla alla de mänskliga och tekniska resurser som krävs.

7.   Förslag avseende öregioner och regioner i de yttersta randområdena:

| 7.1 | Kommittén konstaterar att jordbruket har en strategisk roll i dessa regioner och utgör en jämviktsfaktor i socialt, kulturellt och territoriellt avseende, liksom när det gäller naturresurserna och landskapsvärdena. |
| --- | --- |

7.1

Kommittén konstaterar att jordbruket har en strategisk roll i dessa regioner och utgör en jämviktsfaktor i socialt, kulturellt och territoriellt avseende, liksom när det gäller naturresurserna och landskapsvärdena.

| 7.2 | Efter att ha studerat de olika texter som nämnts noterar kommittén att det finns strukturella nackdelar för utveckling av jordbruksverksamhet i öregionerna och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

7.2

Efter att ha studerat de olika texter som nämnts noterar kommittén att det finns strukturella nackdelar för utveckling av jordbruksverksamhet i öregionerna och de yttersta randområdena.

| 7.3 | Kommittén betraktar det som nödvändigt att rikta en rad rekommendationer till Europeiska kommissionen, med uppmaningen att vidta specifika åtgärder för att kompensera de handikapp som är kopplade till läget på öar och i avlägset belägna områden. Detta berör 16 miljoner EU-medborgare och särskilt utvecklingen av jordbruk i dessa områden. |
| --- | --- |

7.3

Kommittén betraktar det som nödvändigt att rikta en rad rekommendationer till Europeiska kommissionen, med uppmaningen att vidta specifika åtgärder för att kompensera de handikapp som är kopplade till läget på öar och i avlägset belägna områden. Detta berör 16 miljoner EU-medborgare och särskilt utvecklingen av jordbruk i dessa områden.

| 7.4 | När det gäller öregionerna och de yttersta randområdena vill kommittén uppmana kommissionen att överväga följande: |
| --- | --- |

7.4

När det gäller öregionerna och de yttersta randområdena vill kommittén uppmana kommissionen att överväga följande:

| 7.4.1 | Att ge alla dessa områden status som missgynnad jordbruksregion. De specifika handikappen för jordbruksutvecklingen på öarna Malta och Gozo (11) är ett betydelsefullt exempel när denna åtgärd skall läggas upp för öregionerna och de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

7.4.1

Att ge alla dessa områden status som missgynnad jordbruksregion. De specifika handikappen för jordbruksutvecklingen på öarna Malta och Gozo (11) är ett betydelsefullt exempel när denna åtgärd skall läggas upp för öregionerna och de yttersta randområdena.

| 7.4.2 | Att införa ett stödsystem för transporter av jordbruksprodukter mellan dessa regioner och fastlandet samt för transporter mellan öar. Subventioner av transportkostnaderna bör göra det möjligt för jordbruksprodukter från öar och yttersta randområden att konkurrera med EU:s andra jordbruksprodukter på den europeiska marknaden. |
| --- | --- |

7.4.2

Att införa ett stödsystem för transporter av jordbruksprodukter mellan dessa regioner och fastlandet samt för transporter mellan öar. Subventioner av transportkostnaderna bör göra det möjligt för jordbruksprodukter från öar och yttersta randområden att konkurrera med EU:s andra jordbruksprodukter på den europeiska marknaden.

| 7.4.3 | Att upprätta en plan som garanterar samma priser på grundläggande insatsvaror i jordbruket i dessa regioner (såsom bränsle, utsäde, jordbruksutrustning osv.) för att korrigera merkostnaderna inom jordbruket på öar och i randområden. Det krävs också åtgärder för att stödja import av basvaror för djurfoder. |
| --- | --- |

7.4.3

Att upprätta en plan som garanterar samma priser på grundläggande insatsvaror i jordbruket i dessa regioner (såsom bränsle, utsäde, jordbruksutrustning osv.) för att korrigera merkostnaderna inom jordbruket på öar och i randområden. Det krävs också åtgärder för att stödja import av basvaror för djurfoder.

| 7.4.4 | Det gäller att räkna in och öka procentsatserna för EU:s medfinansiering på jordbruksutvecklingens område. Här innefattas konstruktion av och investeringar i specifik infrastruktur för att kompensera de handikapp som är kopplade till läget på öar eller i periferin. Bland dessa åtgärder märks bevattningsplaner med renat vatten, dräneringssystem, hamn- och lageranläggningar, stöd till marknadsföring osv. |
| --- | --- |

7.4.4

Det gäller att räkna in och öka procentsatserna för EU:s medfinansiering på jordbruksutvecklingens område. Här innefattas konstruktion av och investeringar i specifik infrastruktur för att kompensera de handikapp som är kopplade till läget på öar eller i periferin. Bland dessa åtgärder märks bevattningsplaner med renat vatten, dräneringssystem, hamn- och lageranläggningar, stöd till marknadsföring osv.

| 7.4.5 | Att vidta specialåtgärder för att säkra kontrollen av verksamheter med oligopolkaraktär (särskilt på öarna) där den lokala marknadens begränsade storlek bäddar för att ett litet antal distributionsföretag växer fram med ibland stora vinstmarginaler. Kampen mot dessa företeelser kommer att gynna utvecklingen av frihandeln i dessa områden. |
| --- | --- |

7.4.5

Att vidta specialåtgärder för att säkra kontrollen av verksamheter med oligopolkaraktär (särskilt på öarna) där den lokala marknadens begränsade storlek bäddar för att ett litet antal distributionsföretag växer fram med ibland stora vinstmarginaler. Kampen mot dessa företeelser kommer att gynna utvecklingen av frihandeln i dessa områden.

| 7.5 | Å andra sidan, när det gäller åtgärder som är specifikt riktade till EU:s öregioner (som inte ligger i den yttersta periferin) uppmanar kommittén kommissionen att överväga följande: |
| --- | --- |

7.5

Å andra sidan, när det gäller åtgärder som är specifikt riktade till EU:s öregioner (som inte ligger i den yttersta periferin) uppmanar kommittén kommissionen att överväga följande:

| 7.5.1 | Att anta specifika åtgärdsprogram för de öregioner inom EU som inte ligger i randområdena. I linje med de program som godkänts för regionerna i de yttersta randområdena (12) bör dessa specialprogram göra det möjligt för öregionerna att uppnå ett liknande resultat som de sju ”ultraperifera” regionerna: Under perioderna 1994–1999 och 2000–2006 fick dessa områden, räknat per invånare, 33 % mer strukturfondsfinansiering än övriga invånare i mål 1-regionerna. Detta stöd bidrog till bättre resultat än många andra EU-regioner med avseende på ekonomisk tillväxt och minskad arbetslöshet. |
| --- | --- |

7.5.1

Att anta specifika åtgärdsprogram för de öregioner inom EU som inte ligger i randområdena. I linje med de program som godkänts för regionerna i de yttersta randområdena (12) bör dessa specialprogram göra det möjligt för öregionerna att uppnå ett liknande resultat som de sju ”ultraperifera” regionerna: Under perioderna 1994–1999 och 2000–2006 fick dessa områden, räknat per invånare, 33 % mer strukturfondsfinansiering än övriga invånare i mål 1-regionerna. Detta stöd bidrog till bättre resultat än många andra EU-regioner med avseende på ekonomisk tillväxt och minskad arbetslöshet.

| 7.5.2 | Att höja EU-fondernas bidrag till de totalkostnader som får stödjas under den nya programperioden för regionalpolitiken (2007–2013), så att procentsatsen fastställs till maximalt 85 %, vilket redan är fallet i regionerna i de yttersta randområdena och de mest perifert belägna grekiska öarna (13). Kommissionens nya förslag (14) (för perioden 2007–2013) beträffande öarna ter sig otillräckligt (maximalt 60 %). |
| --- | --- |

7.5.2

Att höja EU-fondernas bidrag till de totalkostnader som får stödjas under den nya programperioden för regionalpolitiken (2007–2013), så att procentsatsen fastställs till maximalt 85 %, vilket redan är fallet i regionerna i de yttersta randområdena och de mest perifert belägna grekiska öarna (13). Kommissionens nya förslag (14) (för perioden 2007–2013) beträffande öarna ter sig otillräckligt (maximalt 60 %).

| 7.5.2.1 | Att göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att genomföra programmet Jeremie (15), i form av en investeringsfond ur vilken man skulle kunna bevilja ekonomiskt stöd åt unga jordbrukare som är villiga att producera livsmedel. |
| --- | --- |

7.5.2.1

Att göra det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att genomföra programmet Jeremie (15), i form av en investeringsfond ur vilken man skulle kunna bevilja ekonomiskt stöd åt unga jordbrukare som är villiga att producera livsmedel.

| 7.5.3 | Kommittén föreslår att öregionerna får särbehandling inom ramen för de nya strukturfonderna. |
| --- | --- |

7.5.3

Kommittén föreslår att öregionerna får särbehandling inom ramen för de nya strukturfonderna.

| 7.6 | Med tanke på att det inte finns någon specifik politik för att kompensera för de kostnader som ett isolerat läge medför uppmanar EESK berörda aktörer, regeringar, det civila samhället osv. att med gemensamma krafter etablera en plattform som kan kanalisera och samordna alla framställningar om att få problem lösta, så att jordbrukare av båda könen kan fortsätta att leva och arbeta i de perifera regionerna. |
| --- | --- |

7.6

Med tanke på att det inte finns någon specifik politik för att kompensera för de kostnader som ett isolerat läge medför uppmanar EESK berörda aktörer, regeringar, det civila samhället osv. att med gemensamma krafter etablera en plattform som kan kanalisera och samordna alla framställningar om att få problem lösta, så att jordbrukare av båda könen kan fortsätta att leva och arbeta i de perifera regionerna.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUT C 302, 14.3.2003, föredragande: Jean-Paul Bastian.

1

(2)  EUT C 302, 7.12.2004 och EESK 251/2005, EUT C 234, 22.9.2005, föredragande: Gilbert Bros.

2

(3)  INI 2000/2222, EUT C 72, 21.3.2001.

3

(4)  EUT C 221, 17.9.2002, föredragande: Philippe Levaux.

4

(5)  EUT C 24, 31.1.2006, föredragande: Margarita López Almendáriz.

5

(6)  EGT C 30, 30.1.1997, föredragande: Leopoldo Quevedo Rojo.

6

(7)  EUT C 74, 23.3.2005.

7

(8)  Ibid 1.

8

(9)  Mer information om osten: http://www.artisoudemargeride.com/.

9

(10)  Se webbsidan http://www.mountainproducts-europe.org/sites/euromontana.

10

(11)  Fördrag om anslutning till EU för: Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien eller Slovakien.

11

(12)  Programmet POSEIDOM för de franska yttersta randområdena, POSEICAN för Kanarieöarna och POSEIMA för Azorerna och Madeira.

12

(13)  Förordning nr 1260/1999.

13

(14)  KOM(2004) 492 slutlig.

14

(15)  EUT C 110, 9.5.2006 (föredragande: Antonello Pezzini).

15

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/102 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/102

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Att bemöta klimatförändringarna – det civila samhällets roll”

(2006/C 318/17)

Den 19 januari 2006 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande på om ”Att bemöta klimatförändringarna – det civila samhällets roll”.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 uli 2006. Föredragande var Ernst Erik Ehnmark.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 59 röster för, 1 röst emot och 2 nedlagda röster:

A.   Slutsatser

| A.1 | Klimatförändringarna är en process som inte kan stoppas, åtminstone inte under de närmaste 15–20 åren. Vi måste därför lära oss att leva med dessa förändringar, och försöka hitta metoder för att minska följderna av dem och för att anpassa oss till dem. |
| --- | --- |

A.1

Klimatförändringarna är en process som inte kan stoppas, åtminstone inte under de närmaste 15–20 åren. Vi måste därför lära oss att leva med dessa förändringar, och försöka hitta metoder för att minska följderna av dem och för att anpassa oss till dem.

| A.2 | Diskussionen om klimatförändringar fokuserar alltför mycket på makronivån och på händelser i en avlägsen framtid. Det finns ett tydligt behov av en debatt om hur klimatförändringarna påverkar – och kommer att påverka – medborgarnas vardag. Klimatförändringsfrågorna måste omstruktureras på ett sätt som gör dem mer konkreta och enklare att förstå. |
| --- | --- |

A.2

Diskussionen om klimatförändringar fokuserar alltför mycket på makronivån och på händelser i en avlägsen framtid. Det finns ett tydligt behov av en debatt om hur klimatförändringarna påverkar – och kommer att påverka – medborgarnas vardag. Klimatförändringsfrågorna måste omstruktureras på ett sätt som gör dem mer konkreta och enklare att förstå.

| A.3 | Arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället har en viktig roll att spela när det gäller att förmedla frågor som rör klimatförändringarna till medborgarna och när det gäller att främja debatt på lokal nivå om hur lokalsamhällen kan utarbeta konkreta åtgärder för att anpassa sig till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

A.3

Arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället har en viktig roll att spela när det gäller att förmedla frågor som rör klimatförändringarna till medborgarna och när det gäller att främja debatt på lokal nivå om hur lokalsamhällen kan utarbeta konkreta åtgärder för att anpassa sig till klimatförändringarna.

| A.4 | Klimatförändringarna kommer att påverka stora delar av samhället. EESK har nämnt ett antal exempel på detta. Den övergripande slutsatsen är att olika lokalsamhällen inom EU, vid sidan om arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället, måsta axla ett större ansvar när det gäller att vidta åtgärder och planera för konsekvenserna av klimat-förändringarna. |
| --- | --- |

A.4

Klimatförändringarna kommer att påverka stora delar av samhället. EESK har nämnt ett antal exempel på detta. Den övergripande slutsatsen är att olika lokalsamhällen inom EU, vid sidan om arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället, måsta axla ett större ansvar när det gäller att vidta åtgärder och planera för konsekvenserna av klimat-förändringarna.

| A.5 | EESK föreslår att det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter lanserar en dialog om klimatförändringar med allmänheten i hela EU. Fokus bör ligga på hur klimatförändringarna kan påverka vår vardag. Det främsta syftet med en sådan dialog är att öka medvetenheten och lägga grunden till olika åtgärder under de kommande 15–20 åren, när klimatet kommer att försämras oavsett vad människan gör i dag. |
| --- | --- |

A.5

EESK föreslår att det organiserade civila samhället och arbetsmarknadens parter lanserar en dialog om klimatförändringar med allmänheten i hela EU. Fokus bör ligga på hur klimatförändringarna kan påverka vår vardag. Det främsta syftet med en sådan dialog är att öka medvetenheten och lägga grunden till olika åtgärder under de kommande 15–20 åren, när klimatet kommer att försämras oavsett vad människan gör i dag.

| A.6 | EESK föreslår att samtliga medlemsstater utser eller inrättar ett informations- och samordningskontor för klimatförändringar i syfte att främja kontakter mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

A.6

EESK föreslår att samtliga medlemsstater utser eller inrättar ett informations- och samordningskontor för klimatförändringar i syfte att främja kontakter mellan aktörer på lokal, regional och nationell nivå.

| A.7 | EESK beklagar att klimatförändringarna oftast diskuteras som ett scenario i en avlägsen framtid. Klimatförändringarna är inte längre rent generellt, eller enbart, en fråga som rör en avlägsen framtid.
  Klimatförändringarna berör oss här och nu. |
| --- | --- |

A.7

EESK beklagar att klimatförändringarna oftast diskuteras som ett scenario i en avlägsen framtid. Klimatförändringarna är inte längre rent generellt, eller enbart, en fråga som rör en avlägsen framtid.

Klimatförändringarna berör oss här och nu.

1.   Inledning

| 1.1 | Klimatförändringarnas existens är allmänt erkänd. Åsikterna går däremot isär när det gäller klimatförändringarnas art och omfattning. En anledning till detta är behovet av mer kunskap från forskning och analyser av olika scenarier. En annan anledning är klimatförändringarnas inre natur: Det handlar framför allt om smygande förändringar som allt oftare avbryts av dramatiska skeenden. En tredje anledning är att klimatförändringarna i den offentliga debatten ofta behandlas som en fråga som endast rör andra men inte oss själva. En fjärde anledning är fokuseringen på makronivån och på scenarier i en avlägsen framtid, vilket tycks överskugga mer konkreta frågor som gäller vår vardag. |
| --- | --- |

1.1

Klimatförändringarnas existens är allmänt erkänd. Åsikterna går däremot isär när det gäller klimatförändringarnas art och omfattning. En anledning till detta är behovet av mer kunskap från forskning och analyser av olika scenarier. En annan anledning är klimatförändringarnas inre natur: Det handlar framför allt om smygande förändringar som allt oftare avbryts av dramatiska skeenden. En tredje anledning är att klimatförändringarna i den offentliga debatten ofta behandlas som en fråga som endast rör andra men inte oss själva. En fjärde anledning är fokuseringen på makronivån och på scenarier i en avlägsen framtid, vilket tycks överskugga mer konkreta frågor som gäller vår vardag.

| 1.2 | Den smältande polarisen kan tas som ett exempel. Under de senaste månaderna har massmedia fascinerats av beräkningar som visar att issmältningen skulle kunna leda till att havsytan stiger med upp till 13 meter (Europeiska miljöbyråns bedömning). Ett annat exempel gäller Golfströmmen. Om de mekanismer som styr Golfströmmen avbryts skulle detta leda till kraftigt fallande temperaturer i norra Europa. Även om detta är intressanta och viktiga nyheter motiverar de inte människor att konfrontera klimatförändringarna på ett mer omedelbart och konkret sätt. |
| --- | --- |

1.2

Den smältande polarisen kan tas som ett exempel. Under de senaste månaderna har massmedia fascinerats av beräkningar som visar att issmältningen skulle kunna leda till att havsytan stiger med upp till 13 meter (Europeiska miljöbyråns bedömning). Ett annat exempel gäller Golfströmmen. Om de mekanismer som styr Golfströmmen avbryts skulle detta leda till kraftigt fallande temperaturer i norra Europa. Även om detta är intressanta och viktiga nyheter motiverar de inte människor att konfrontera klimatförändringarna på ett mer omedelbart och konkret sätt.

| 1.3 | Det är viktigt att betona att de klimatförändringar som vi för närvarande kan observera, och som vi försöker hantera, endast är början på en lång process. Under de kommande 15–20 åren kommer de pågående klimatförändringarna att förvärras av den enkla anledningen att människan har producerat – och fortsätter att producera – tillräckligt mycket skadligt material i form av växthusgaser. Vår uppgift är därför att förbereda och anpassa oss till klimatförändringarna. Händelseutvecklingen efter de kommande 15–20 åren är emellertid också de nuvarande generationernas ansvar, eftersom kraftfulla åtgärder i dag kan minska klimatförändringarna i en avlägsen framtid. Diskussionerna inom ramen för FN:s konvention för klimatförändringar och Kyotoprotokollet utgör en möjlighet till åtgärder efter 2012 som måste tas tillvara. Om vi låter denna möjlighet gå oss ur händerna kommer klimatet även fortsättningsvis att försämras – och det kommer att krävas ännu mer drastiska åtgärder för att vända denna trend. Det är inte förvånande att allt fler regeringar anser att klimatförändringarna är en fråga med mycket hög prioritet. Därmed inte sagt att regeringarna låter prioriteringar övergå till faktisk handling. |
| --- | --- |

1.3

Det är viktigt att betona att de klimatförändringar som vi för närvarande kan observera, och som vi försöker hantera, endast är början på en lång process. Under de kommande 15–20 åren kommer de pågående klimatförändringarna att förvärras av den enkla anledningen att människan har producerat – och fortsätter att producera – tillräckligt mycket skadligt material i form av växthusgaser. Vår uppgift är därför att förbereda och anpassa oss till klimatförändringarna. Händelseutvecklingen efter de kommande 15–20 åren är emellertid också de nuvarande generationernas ansvar, eftersom kraftfulla åtgärder i dag kan minska klimatförändringarna i en avlägsen framtid. Diskussionerna inom ramen för FN:s konvention för klimatförändringar och Kyotoprotokollet utgör en möjlighet till åtgärder efter 2012 som måste tas tillvara. Om vi låter denna möjlighet gå oss ur händerna kommer klimatet även fortsättningsvis att försämras – och det kommer att krävas ännu mer drastiska åtgärder för att vända denna trend. Det är inte förvånande att allt fler regeringar anser att klimatförändringarna är en fråga med mycket hög prioritet. Därmed inte sagt att regeringarna låter prioriteringar övergå till faktisk handling.

| 1.4 | Klimatförändringsdebatten domineras i hög grad av regeringar och forskningsvärlden. Olika miljöorganisationer gör en mycket bra insats, men har ytterst begränsade resurser. Viktiga och stora organisationer, såsom fackförbund och arbetsgivarorganisationer, deltar på det stora hela aktivt i debatten om hur vi kan bekämpa och minska klimatförändringarna. Det organiserade civila samhället bör spela en nyckelroll på detta område, men tycks vara obenäget att ta sig an denna uppgift. |
| --- | --- |

1.4

Klimatförändringsdebatten domineras i hög grad av regeringar och forskningsvärlden. Olika miljöorganisationer gör en mycket bra insats, men har ytterst begränsade resurser. Viktiga och stora organisationer, såsom fackförbund och arbetsgivarorganisationer, deltar på det stora hela aktivt i debatten om hur vi kan bekämpa och minska klimatförändringarna. Det organiserade civila samhället bör spela en nyckelroll på detta område, men tycks vara obenäget att ta sig an denna uppgift.

| 1.5 | Det är EESK:s starka övertygelse att frågan om hur vi förbereder oss inför klimatförändringarna och aktivt påverkar klimatförändringsdebatten måste vidgas, så att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället i stort kan delta aktivt i debatten. Klimatförändringarna är på väg in i ett skede där anpassningsarbetet och satsningarna på att minska effekterna av klimatförändringarna börjar bli en del av vår vardag. Klimatförändringarna är inte längre rent generellt, eller enbart, en fråga som rör en avlägsen framtid. Klimatförändringarna berör oss här och nu. Det är därför av absolut största betydelse att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället visar att de utgör en viktig del av klimatförändringsdebatten och förändringsarbetet. |
| --- | --- |

1.5

Det är EESK:s starka övertygelse att frågan om hur vi förbereder oss inför klimatförändringarna och aktivt påverkar klimatförändringsdebatten måste vidgas, så att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället i stort kan delta aktivt i debatten. Klimatförändringarna är på väg in i ett skede där anpassningsarbetet och satsningarna på att minska effekterna av klimatförändringarna börjar bli en del av vår vardag. Klimatförändringarna är inte längre rent generellt, eller enbart, en fråga som rör en avlägsen framtid. Klimatförändringarna berör oss här och nu. Det är därför av absolut största betydelse att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället visar att de utgör en viktig del av klimatförändringsdebatten och förändringsarbetet.

| 1.6 | Det är viktigt att den nuvarande klimatförändringsdebatten till så stor del som möjligt riktar in sig på ett mikroperspektiv som grundar sig på den enskilda medborgarens och lokalsamhällets situation. Man bör undersöka hur medborgarna kan minska effekterna av dagens klimatförändringar, till exempel när det gäller kostnader (bl.a. energikostnader), försäkringar eller de val som de gör i egenskap av konsumenter. |
| --- | --- |

1.6

Det är viktigt att den nuvarande klimatförändringsdebatten till så stor del som möjligt riktar in sig på ett mikroperspektiv som grundar sig på den enskilda medborgarens och lokalsamhällets situation. Man bör undersöka hur medborgarna kan minska effekterna av dagens klimatförändringar, till exempel när det gäller kostnader (bl.a. energikostnader), försäkringar eller de val som de gör i egenskap av konsumenter.

| 1.7 | Syftet med detta yttrande är i första hand att undersöka arbetsmarknadsparternas och det organiserade civila samhällets roll när det gäller att analysera, planera och genomföra åtgärder för att hantera utmaningarna i samband med klimatförändringarna. Yttrandet behandlar framför allt olika metoder och medel i ekonomiska, sociala och sammanhållningspolitiska termer ur ett nedifrån och upp-perspektiv. |
| --- | --- |

1.7

Syftet med detta yttrande är i första hand att undersöka arbetsmarknadsparternas och det organiserade civila samhällets roll när det gäller att analysera, planera och genomföra åtgärder för att hantera utmaningarna i samband med klimatförändringarna. Yttrandet behandlar framför allt olika metoder och medel i ekonomiska, sociala och sammanhållningspolitiska termer ur ett nedifrån och upp-perspektiv.

| 1.8 | Valet att lägga fokus på de närmaste 15–20 åren motiveras av att det är under denna period som klimatförändringarna kommer att fortsätta med anledning av vad som tidigare gjorts. Det är vidare klart att vi måste anpassa de ursprungliga återverkningarna av processen nu, samtidigt som vi förbereder oss på framtida effekter. |
| --- | --- |

1.8

Valet att lägga fokus på de närmaste 15–20 åren motiveras av att det är under denna period som klimatförändringarna kommer att fortsätta med anledning av vad som tidigare gjorts. Det är vidare klart att vi måste anpassa de ursprungliga återverkningarna av processen nu, samtidigt som vi förbereder oss på framtida effekter.

| 1.9 | Det påpekas ofta att antalet rapporter och mängden information om klimatförändringarna är lika överväldigande som svår att ta till sig för de medborgare som letar svar på frågan om hur klimatförändringarna kan och kommer att påverka deras vardag. Det finns en enorm mängd information om klimatförändringarna och detta är en utmaning för kommunikationen. Det är en situation som kommer att kräva politiskt ledarskap, eftersom vissa oundvikliga åtgärder utan tvekan kommer att vara obekväma i människors vardag. |
| --- | --- |

1.9

Det påpekas ofta att antalet rapporter och mängden information om klimatförändringarna är lika överväldigande som svår att ta till sig för de medborgare som letar svar på frågan om hur klimatförändringarna kan och kommer att påverka deras vardag. Det finns en enorm mängd information om klimatförändringarna och detta är en utmaning för kommunikationen. Det är en situation som kommer att kräva politiskt ledarskap, eftersom vissa oundvikliga åtgärder utan tvekan kommer att vara obekväma i människors vardag.

| 1.10 | Det är viktigt att betona att ett antal mycket givande studier har genomförts. Det europeiska klimatförändringsprogrammet, som nu befinner sig i sitt andra skede, är av särskild betydelse. Inom ramen för detta program har ett antal arbetsgrupper inrättats för att behandla frågor som rör handel med utsläppsrätter, utbudet av och efterfrågan på energi, transport, industri, jordbruk och skogsbruk, bara för att nämna några. Det andra klimatförändringsprogrammet, som inleddes av kommissionen i oktober 2005, har lett till att det skapats nya arbetsgrupper för anpassning, bindning av koldioxid och geologisk lagring, luftfart och ett integrerat förhållningssätt till koldioxidutsläpp från lätta fordon samt ett antal grupper som skall se över genomförandet av tidigare åtgärder. Som helhet bidrar klimatförändringsprogrammen med en uppsjö av analyser och information samt underlag för ett antal rådsbeslut. |
| --- | --- |

1.10

Det är viktigt att betona att ett antal mycket givande studier har genomförts. Det europeiska klimatförändringsprogrammet, som nu befinner sig i sitt andra skede, är av särskild betydelse. Inom ramen för detta program har ett antal arbetsgrupper inrättats för att behandla frågor som rör handel med utsläppsrätter, utbudet av och efterfrågan på energi, transport, industri, jordbruk och skogsbruk, bara för att nämna några. Det andra klimatförändringsprogrammet, som inleddes av kommissionen i oktober 2005, har lett till att det skapats nya arbetsgrupper för anpassning, bindning av koldioxid och geologisk lagring, luftfart och ett integrerat förhållningssätt till koldioxidutsläpp från lätta fordon samt ett antal grupper som skall se över genomförandet av tidigare åtgärder. Som helhet bidrar klimatförändringsprogrammen med en uppsjö av analyser och information samt underlag för ett antal rådsbeslut.

| 1.11 | Behöver man utvidga klimatförändringsprogrammet ytterligare? Svaret är ja, så till vida att det finns ett omfattande behov av mer konkret information och, i synnerhet, fler exempel på framgångsrika initiativ. För att ta itu med klimatförändringarna måste man dessutom aktivt involvera de berörda parterna och sist och slutligen medborgarna själva. Kommissionen har insett detta behov och lanserat en omfattande informationskampanj. Detta initiativ är mycket välkommet. Det är emellertid viktigt att göra ytterligare informationssatsningar som inbegriper samtliga medlemsstater, samordna arbetet på europeisk, nationell och lokal nivå och, viktigast av allt, förmedla dessa frågor till folket. |
| --- | --- |

1.11

Behöver man utvidga klimatförändringsprogrammet ytterligare? Svaret är ja, så till vida att det finns ett omfattande behov av mer konkret information och, i synnerhet, fler exempel på framgångsrika initiativ. För att ta itu med klimatförändringarna måste man dessutom aktivt involvera de berörda parterna och sist och slutligen medborgarna själva. Kommissionen har insett detta behov och lanserat en omfattande informationskampanj. Detta initiativ är mycket välkommet. Det är emellertid viktigt att göra ytterligare informationssatsningar som inbegriper samtliga medlemsstater, samordna arbetet på europeisk, nationell och lokal nivå och, viktigast av allt, förmedla dessa frågor till folket.

2.   Omfattningen av de utmaningar som klimatförändringarna medför

| 2.1 | Klimatförändringarna kommer att få genomgripande konsekvenser för ett antal sektorer i våra moderna samhällen. Dessa effekter begränsas inte till extrema väderförhållanden. En ofullständig förteckning över följderna inbegriper översvämningar, skogsbränder, skador på infrastruktur, omstrukturering av jordbruket, problem med luftkvaliteten (särskilt i storstadsområden), energiförsörjningsproblem, restriktioner för vattenanvändning samt konsekvenser för näringslivet, särskilt tillverkningsindustrin. Till denna lista kan även läggas stadsplanering och införandet av nya arkitektlösningar för energisparande. |
| --- | --- |

2.1

Klimatförändringarna kommer att få genomgripande konsekvenser för ett antal sektorer i våra moderna samhällen. Dessa effekter begränsas inte till extrema väderförhållanden. En ofullständig förteckning över följderna inbegriper översvämningar, skogsbränder, skador på infrastruktur, omstrukturering av jordbruket, problem med luftkvaliteten (särskilt i storstadsområden), energiförsörjningsproblem, restriktioner för vattenanvändning samt konsekvenser för näringslivet, särskilt tillverkningsindustrin. Till denna lista kan även läggas stadsplanering och införandet av nya arkitektlösningar för energisparande.

| 2.2 | Medvetenheten om att klimatförändringarna kommer att påverka så många övergripande sektorer växer fram stegvis. Det stöd från allmänheten som krävs för nödvändiga åtgärder ökar endast långsamt. |
| --- | --- |

2.2

Medvetenheten om att klimatförändringarna kommer att påverka så många övergripande sektorer växer fram stegvis. Det stöd från allmänheten som krävs för nödvändiga åtgärder ökar endast långsamt.

| 2.3 | Att ta itu med klimatförändringarna genom särskilda åtgärder kommer i många fall att få tydliga och ibland oangenäma konsekvenser i medborgarnas dagliga liv. |
| --- | --- |

2.3

Att ta itu med klimatförändringarna genom särskilda åtgärder kommer i många fall att få tydliga och ibland oangenäma konsekvenser i medborgarnas dagliga liv.

| 2.4 | Här finns en tydlig parallell till den pågående debatten om EU:s strategi för hållbar utveckling. Från första början har det i denna diskussion varit uppenbart att allmänheten inte är medveten om vad som verkligen krävs för att öka sannolikheten för en hållbar utveckling, inom EU och globalt. Man har sagt om de framtida utmaningarna när det gäller hållbar utveckling att de kommer att medföra radikala förändringar i fråga om hur våra samhällen är uppbyggda och fungerar (1). |
| --- | --- |

2.4

Här finns en tydlig parallell till den pågående debatten om EU:s strategi för hållbar utveckling. Från första början har det i denna diskussion varit uppenbart att allmänheten inte är medveten om vad som verkligen krävs för att öka sannolikheten för en hållbar utveckling, inom EU och globalt. Man har sagt om de framtida utmaningarna när det gäller hållbar utveckling att de kommer att medföra radikala förändringar i fråga om hur våra samhällen är uppbyggda och fungerar (1).

| 2.5 | Kampen mot klimatförändringar är naturligtvis en självklar del i arbetet för hållbar utveckling. Liksom alla satsningar på hållbar utveckling måste kampen mot klimatförändringar vara konkret och jordnära. |
| --- | --- |

2.5

Kampen mot klimatförändringar är naturligtvis en självklar del i arbetet för hållbar utveckling. Liksom alla satsningar på hållbar utveckling måste kampen mot klimatförändringar vara konkret och jordnära.

| 2.6 | Lissabonstrategin betraktas ibland som den första tioårsfasen av genomförandet av visionen om hållbar utveckling. Denna strategi är inriktad på de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna. Man glömmer ofta att Lissabonstrategin från allra första början också innehöll högtflygande ambitioner i fråga om miljön, klimatförändringar och hållbar utveckling i allmänhet. Åtgärder mot klimatförändringar kan således inte diskuteras som en helt separat fråga. Klimatförändringarna är en central del av en bredare vision, med en stark koppling till det övergripande behovet av åtgärder. |
| --- | --- |

2.6

Lissabonstrategin betraktas ibland som den första tioårsfasen av genomförandet av visionen om hållbar utveckling. Denna strategi är inriktad på de ekonomiska, sociala och miljömässiga pelarna. Man glömmer ofta att Lissabonstrategin från allra första början också innehöll högtflygande ambitioner i fråga om miljön, klimatförändringar och hållbar utveckling i allmänhet. Åtgärder mot klimatförändringar kan således inte diskuteras som en helt separat fråga. Klimatförändringarna är en central del av en bredare vision, med en stark koppling till det övergripande behovet av åtgärder.

| 2.7 | En ofta återkommande kommentar beträffande Lissabonstrategin är att medlemsstaterna och deras regeringar inte prioriterar överenskomna åtgärder och investeringar tillräckligt högt. Det kan hävdas att Lissabonstrategins följder för medborgarna varken är särskilt direkta eller påtagliga. Följderna av klimatförändringarna – t.ex. naturkatastrofer – är dock ofta ytterst påtagliga. Medborgarna blir tvungna att på förhand vidta lämpliga åtgärder för att minska dessa följder. |
| --- | --- |

2.7

En ofta återkommande kommentar beträffande Lissabonstrategin är att medlemsstaterna och deras regeringar inte prioriterar överenskomna åtgärder och investeringar tillräckligt högt. Det kan hävdas att Lissabonstrategins följder för medborgarna varken är särskilt direkta eller påtagliga. Följderna av klimatförändringarna – t.ex. naturkatastrofer – är dock ofta ytterst påtagliga. Medborgarna blir tvungna att på förhand vidta lämpliga åtgärder för att minska dessa följder.

| 2.8 | Klimatförändringarna beskrivs ofta enbart som en fråga om ekonomiska förluster. Detta är inte hela sanningen. Den sociala dimensionen av klimatförändringarna måste erkännas fullt ut. Det handlar inte enbart om människor som förlorar sina hem och arbetsplatser. Det handlar också om högre energikostnader och högre fritids- och semesterkostnader. Det handlar också om att motivera medborgarna att ändra sitt konsumtionsbeteende. Bland många olika aspekter finns det också en risk för att anpassningen till klimatförändringarna kommer att skapa nya socioekonomiska obalanser, med negativa effekter för medborgarna i avsides belägna regioner eller med låg disponibel inkomst. |
| --- | --- |

2.8

Klimatförändringarna beskrivs ofta enbart som en fråga om ekonomiska förluster. Detta är inte hela sanningen. Den sociala dimensionen av klimatförändringarna måste erkännas fullt ut. Det handlar inte enbart om människor som förlorar sina hem och arbetsplatser. Det handlar också om högre energikostnader och högre fritids- och semesterkostnader. Det handlar också om att motivera medborgarna att ändra sitt konsumtionsbeteende. Bland många olika aspekter finns det också en risk för att anpassningen till klimatförändringarna kommer att skapa nya socioekonomiska obalanser, med negativa effekter för medborgarna i avsides belägna regioner eller med låg disponibel inkomst.

| 2.9 | EESK understryker vikten av social sammanhållning i kampen mot klimatförändringar. Ett ökat användande av ekonomiska faktorer för att övertyga medborgarna måste vägas mot eventuella negativa sociala effekter. Andra instrument för att bekämpa klimatförändringar måste också vägas mot effekterna på den sociala sammanhållningen. Detta belyser hur viktigt det är att involvera det organiserade civila samhället i hela processen när det gäller att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

2.9

EESK understryker vikten av social sammanhållning i kampen mot klimatförändringar. Ett ökat användande av ekonomiska faktorer för att övertyga medborgarna måste vägas mot eventuella negativa sociala effekter. Andra instrument för att bekämpa klimatförändringar måste också vägas mot effekterna på den sociala sammanhållningen. Detta belyser hur viktigt det är att involvera det organiserade civila samhället i hela processen när det gäller att bekämpa klimatförändringarna.

| 2.10 | Det är nödvändigt att göra en närmare analys av de konsekvenser som klimatförändringarna kommer att få för arbetslivet. Dessa konsekvenser omfattar inte enbart övergången till energibesparande produktionsmetoder som minskar utnyttjandet av naturresurserna, utan också en omlokalisering av produktionsenheterna utgående från tillgången till billiga förnybara energikällor. För arbetstagarna kommer övergången till nya produktionsmetoder och nya tjänstesektorer att framhäva nya krav på ytterligare kompetenshöjning och livslång utbildning. Den sociala dialogen bör, framför allt på EU-nivå, betona de sociala följderna av klimatförändringarna och i synnerhet deras konsekvenser för arbetslivet. Arbetsmarknadens parter på EU-nivå bör göra klimatförändringarna till en prioriterad fråga. I sammanhanget är det viktigt att understryka att en minskning av klimatförändringarna inte i sig innebär en risk för arbetslöshet. Följderna av klimatförändringarna kan i själva verket skapa nya arbetstillfällen (jfr punkt 2.13). |
| --- | --- |

2.10

Det är nödvändigt att göra en närmare analys av de konsekvenser som klimatförändringarna kommer att få för arbetslivet. Dessa konsekvenser omfattar inte enbart övergången till energibesparande produktionsmetoder som minskar utnyttjandet av naturresurserna, utan också en omlokalisering av produktionsenheterna utgående från tillgången till billiga förnybara energikällor. För arbetstagarna kommer övergången till nya produktionsmetoder och nya tjänstesektorer att framhäva nya krav på ytterligare kompetenshöjning och livslång utbildning. Den sociala dialogen bör, framför allt på EU-nivå, betona de sociala följderna av klimatförändringarna och i synnerhet deras konsekvenser för arbetslivet. Arbetsmarknadens parter på EU-nivå bör göra klimatförändringarna till en prioriterad fråga. I sammanhanget är det viktigt att understryka att en minskning av klimatförändringarna inte i sig innebär en risk för arbetslöshet. Följderna av klimatförändringarna kan i själva verket skapa nya arbetstillfällen (jfr punkt 2.13).

| 2.11 | Konsumenterna kommer snart att känna av följderna av klimatförändringarna, då dessa oundvikligen kommer att leda till förändringar i konsumtionsmönstret, vare sig det gäller livsmedel, transport, boende eller semester. Men konsumenterna kan också fungera som pådrivande kraft när det gäller att minska klimatförändringarnas följder – och tillhandahålla en grund för långsiktiga åtgärder för att stoppa klimatförändringarna. Det bästa sättet att åstadkomma hållbara produktionsmönster är utan tvivel genom en etablerad och livskraftig konsumentrörelse med förmåga att nå ut till medborgarna. Konsumenterna bör ses som de nyckelaktörer de verkligen är – eller skulle kunna vara – när det gäller att minska de följder som klimatförändringarna får för den enskilda medborgaren. |
| --- | --- |

2.11

Konsumenterna kommer snart att känna av följderna av klimatförändringarna, då dessa oundvikligen kommer att leda till förändringar i konsumtionsmönstret, vare sig det gäller livsmedel, transport, boende eller semester. Men konsumenterna kan också fungera som pådrivande kraft när det gäller att minska klimatförändringarnas följder – och tillhandahålla en grund för långsiktiga åtgärder för att stoppa klimatförändringarna. Det bästa sättet att åstadkomma hållbara produktionsmönster är utan tvivel genom en etablerad och livskraftig konsumentrörelse med förmåga att nå ut till medborgarna. Konsumenterna bör ses som de nyckelaktörer de verkligen är – eller skulle kunna vara – när det gäller att minska de följder som klimatförändringarna får för den enskilda medborgaren.

| 2.12 | Den globala dimensionen av klimatförändringarna erkänns när det gäller väderrelaterade katastrofer i andra länder med enorma förluster av människoliv och egendom som följd. Tropiska sjukdomar kan spridas till nya områden som en följd av klimatförändringarna och bli ytterligare en utmaning för framtiden. Klimatförändringarna kommer att sätta solidariteten mellan folk och nationer på prov. Industriländerna måste stärka sin förmåga att ge stöd och hjälp. Man bör komma ihåg att det särskilt i utvecklingsländerna oftast är de fattiga som drabbas i störst utsträckning av klimatförändringarna. Den globala sociala dimensionen av klimatförändringarna är av grundläggande betydelse. Detta är ett område där mycket kan göras för att lösa problem som annars lätt kan förstoras. |
| --- | --- |

2.12

Den globala dimensionen av klimatförändringarna erkänns när det gäller väderrelaterade katastrofer i andra länder med enorma förluster av människoliv och egendom som följd. Tropiska sjukdomar kan spridas till nya områden som en följd av klimatförändringarna och bli ytterligare en utmaning för framtiden. Klimatförändringarna kommer att sätta solidariteten mellan folk och nationer på prov. Industriländerna måste stärka sin förmåga att ge stöd och hjälp. Man bör komma ihåg att det särskilt i utvecklingsländerna oftast är de fattiga som drabbas i störst utsträckning av klimatförändringarna. Den globala sociala dimensionen av klimatförändringarna är av grundläggande betydelse. Detta är ett område där mycket kan göras för att lösa problem som annars lätt kan förstoras.

| 2.13 | Klimatförändringarna diskuteras ofta i termer som hot och svagheter. Åtgärderna för att minska klimatförändringarna innebär emellertid en positiv möjlighet. Genom det snabbt ökande behovet av energisnål produktion och transport har det skapats ett nytt, brett område för forskning, utveckling av ny teknik och marknadsföring av nya produkter. Detta bör utgöra en viktig del av EU:s svar på de utmaningar som klimatförändringarna innebär. Stöd till och incitament för att utveckla miljövänlig teknik bör ha en mycket hög prioritet i kommissionens initiativ för en integrerad näringspolitik. På detta område kan små och medelstora företag spela en ytterst viktig roll. |
| --- | --- |

2.13

Klimatförändringarna diskuteras ofta i termer som hot och svagheter. Åtgärderna för att minska klimatförändringarna innebär emellertid en positiv möjlighet. Genom det snabbt ökande behovet av energisnål produktion och transport har det skapats ett nytt, brett område för forskning, utveckling av ny teknik och marknadsföring av nya produkter. Detta bör utgöra en viktig del av EU:s svar på de utmaningar som klimatförändringarna innebär. Stöd till och incitament för att utveckla miljövänlig teknik bör ha en mycket hög prioritet i kommissionens initiativ för en integrerad näringspolitik. På detta område kan små och medelstora företag spela en ytterst viktig roll.

| 2.14 | Att bekämpa och minska klimatförändringarna kan leda till vissa oförutsedda händelser. Ett exempel är den nya satsningen på att tillverka etanol av jordbruksprodukter, som har blivit en framgång i vissa länder. Som en följd av detta kopplas användningen av vissa grödor, t.ex. majs, i allt högre grad till etanoltillverkningen. Dessa grödor är dock viktiga för livsmedelsbiståndet till svältdrabbade områden i utvecklingsländerna. Exemplet visar på vikten av att undvika ensidiga lösningar. |
| --- | --- |

2.14

Att bekämpa och minska klimatförändringarna kan leda till vissa oförutsedda händelser. Ett exempel är den nya satsningen på att tillverka etanol av jordbruksprodukter, som har blivit en framgång i vissa länder. Som en följd av detta kopplas användningen av vissa grödor, t.ex. majs, i allt högre grad till etanoltillverkningen. Dessa grödor är dock viktiga för livsmedelsbiståndet till svältdrabbade områden i utvecklingsländerna. Exemplet visar på vikten av att undvika ensidiga lösningar.

| 2.15 | Omfattningen av det problem vi står inför framgår av följande citat: ”Enligt vetenskapliga rön skall vi sikta på att begränsa den kommande höjningen av jordens medeltemperatur till 2 °C över den förindustriella nivån för att begränsa skadeverkningarna.” Kommissionen anser att målet om 2 °C innebär att det krävs en politik som samtidigt syftar till att anpassa sig till klimatförändringen och att minska den, och konstaterar följande: ”Trots genomförandet av åtgärder som man redan har enats om, beräknas de globala utsläppen öka under de närmaste 20 åren, och det blir sannolikt nödvändigt att genomföra en minskning av de globala utsläppen med minst 15 % 2050 jämfört med 1990 års nivåer, och en sådan minskning kommer att kräva stora ansträngningar” (kommissionens meddelande ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” (2)). Den sista delen av citatet är minst sagt en underdrift. Den visar dock vikten av att man förankrar processen på lokal och regional nivå och bland medborgarna. |
| --- | --- |

2.15

Omfattningen av det problem vi står inför framgår av följande citat: ”Enligt vetenskapliga rön skall vi sikta på att begränsa den kommande höjningen av jordens medeltemperatur till 2 °C över den förindustriella nivån för att begränsa skadeverkningarna.” Kommissionen anser att målet om 2 °C innebär att det krävs en politik som samtidigt syftar till att anpassa sig till klimatförändringen och att minska den, och konstaterar följande: ”Trots genomförandet av åtgärder som man redan har enats om, beräknas de globala utsläppen öka under de närmaste 20 åren, och det blir sannolikt nödvändigt att genomföra en minskning av de globala utsläppen med minst 15 % 2050 jämfört med 1990 års nivåer, och en sådan minskning kommer att kräva stora ansträngningar” (kommissionens meddelande ”Seger i kampen mot den globala klimatförändringen” (2)). Den sista delen av citatet är minst sagt en underdrift. Den visar dock vikten av att man förankrar processen på lokal och regional nivå och bland medborgarna.

3.   Tio områden där det civila samhällets deltagande behövs

| 3.1 | Stadsplanering och samhällsplanering är en sektor där man kan göra stora vinster när det gäller att minska klimatförändringarna och att spara energi. God stadsplanering bör omfatta klimatvänliga lösningar både i fråga om boende och transport. Studier som gjorts bekräftar att positiva energieffekter är beroende av hur och var byggnader placeras i landskapet eller samhället (3). De arkitektoniska lösningarna är viktiga, både i fråga om maximal användning av solenergi och isoleringen av byggnader. Ytterligare en aspekt är naturligtvis betydelsen av sådana lösningar när det gäller att skapa användarvänliga och socialt välfungerande byar, förorter och storstäder. Det är viktigt att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället involveras i ett tidigt skede i stads- och samhällsplaneringen. |
| --- | --- |

3.1

Stadsplanering och samhällsplanering är en sektor där man kan göra stora vinster när det gäller att minska klimatförändringarna och att spara energi. God stadsplanering bör omfatta klimatvänliga lösningar både i fråga om boende och transport. Studier som gjorts bekräftar att positiva energieffekter är beroende av hur och var byggnader placeras i landskapet eller samhället (3). De arkitektoniska lösningarna är viktiga, både i fråga om maximal användning av solenergi och isoleringen av byggnader. Ytterligare en aspekt är naturligtvis betydelsen av sådana lösningar när det gäller att skapa användarvänliga och socialt välfungerande byar, förorter och storstäder. Det är viktigt att arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället involveras i ett tidigt skede i stads- och samhällsplaneringen.

| 3.1.1 | Kommissionen borde inleda samråd med de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda parter rörande riktlinjer för stadsplaneringen mot bakgrund av de allt snabbare klimatförändringarna. EESK föreslår att kommissionen sammanställer grundläggande informationsmaterial för stadsplaneringen och riktlinjer med information om befintliga framgångsrika lösningar. |
| --- | --- |

3.1.1

Kommissionen borde inleda samråd med de lokala och regionala myndigheterna och andra berörda parter rörande riktlinjer för stadsplaneringen mot bakgrund av de allt snabbare klimatförändringarna. EESK föreslår att kommissionen sammanställer grundläggande informationsmaterial för stadsplaneringen och riktlinjer med information om befintliga framgångsrika lösningar.

| 3.2 | Kampen mot klimatförändringar kommer att accentuera behovet av att modernisera och isolera befintliga och nya byggnader och att använda relevant energibesparande teknik och material. I fråga om byggnadsmaterial, och detta gäller framför allt värmeisolering, krävs det ytterligare initiativ. Det handlar inte bara om att göra värmesystemen effektivare. Det handlar också om att isolera husen bättre mot både höga och låga utomhustemperaturer. Vi får inte glömma erfarenheterna av den varma sommaren i Europa för att antal år sedan. Man bör använda sig av skatteincitament för att få privata ägare att isolera om hus och lägenheter. EESK rekommenderar att man inför ett system med certifikat för energiprestanda, som en metod för att ge konsumenterna relevant information om energikostnaderna i ett visst hus eller en viss lägenhet. |
| --- | --- |

3.2

Kampen mot klimatförändringar kommer att accentuera behovet av att modernisera och isolera befintliga och nya byggnader och att använda relevant energibesparande teknik och material. I fråga om byggnadsmaterial, och detta gäller framför allt värmeisolering, krävs det ytterligare initiativ. Det handlar inte bara om att göra värmesystemen effektivare. Det handlar också om att isolera husen bättre mot både höga och låga utomhustemperaturer. Vi får inte glömma erfarenheterna av den varma sommaren i Europa för att antal år sedan. Man bör använda sig av skatteincitament för att få privata ägare att isolera om hus och lägenheter. EESK rekommenderar att man inför ett system med certifikat för energiprestanda, som en metod för att ge konsumenterna relevant information om energikostnaderna i ett visst hus eller en viss lägenhet.

| 3.3 | Antalet vägtransporter ökar snabbt i EU. Järnvägarna har svårt att mäta sig med vägtransporterna och de fördelar som dessa erbjuder i form av snabba leveranser från dörr till dörr. Denna utveckling är ohållbar, både på grund av koldioxidutsläppen och de allt högre priserna på bränsle. Om vi skall vinna kampen mot klimatförändringarna måste vi se till att en ökad BNP-tillväxt inte automatiskt leder till ökade vägtransporter. Hur detta skall gå till rent praktiskt återstår att lösa. Ett snabbt järnvägssystem för godstransporter torde vara den logiska lösningen, framför allt i den utvidgade unionen. Om järnvägen skall ansvara för ökade godstransporter kommer detta att kräva enorma investeringar. I viss utsträckning kan priset användas som incitament för att varor skall transporteras via järnväg. För konsumenterna är det av avgörande betydelse att distributionen av livsmedelsprodukter är snabb och effektiv. För näringslivet är det viktigt att ha smidiga och effektiva leveranser på utsatt tid. Överbelastade motorvägar är samtidigt viktiga föroreningskällor. Omoderna lastbilar och långtradare bidrar till föroreningarna. Det finns inte någon enkel lösning på transportproblemen i ett vidare klimatförändringsperspektiv. Det som krävs är i stället en strategi för åtgärder på många olika områden, med stödåtgärder som gör järnvägen till ett transportalternativ samt ytterligare forskning och utveckling, bland annat med avseende på effektiva och miljövänliga lastbilsmotorer som fungerar med alternativa bränslen. Det kommer att bli viktigt för konsumenterna att känna till den verkliga transportkostnaden för en enskild vara. |
| --- | --- |

3.3

Antalet vägtransporter ökar snabbt i EU. Järnvägarna har svårt att mäta sig med vägtransporterna och de fördelar som dessa erbjuder i form av snabba leveranser från dörr till dörr. Denna utveckling är ohållbar, både på grund av koldioxidutsläppen och de allt högre priserna på bränsle. Om vi skall vinna kampen mot klimatförändringarna måste vi se till att en ökad BNP-tillväxt inte automatiskt leder till ökade vägtransporter. Hur detta skall gå till rent praktiskt återstår att lösa. Ett snabbt järnvägssystem för godstransporter torde vara den logiska lösningen, framför allt i den utvidgade unionen. Om järnvägen skall ansvara för ökade godstransporter kommer detta att kräva enorma investeringar. I viss utsträckning kan priset användas som incitament för att varor skall transporteras via järnväg. För konsumenterna är det av avgörande betydelse att distributionen av livsmedelsprodukter är snabb och effektiv. För näringslivet är det viktigt att ha smidiga och effektiva leveranser på utsatt tid. Överbelastade motorvägar är samtidigt viktiga föroreningskällor. Omoderna lastbilar och långtradare bidrar till föroreningarna. Det finns inte någon enkel lösning på transportproblemen i ett vidare klimatförändringsperspektiv. Det som krävs är i stället en strategi för åtgärder på många olika områden, med stödåtgärder som gör järnvägen till ett transportalternativ samt ytterligare forskning och utveckling, bland annat med avseende på effektiva och miljövänliga lastbilsmotorer som fungerar med alternativa bränslen. Det kommer att bli viktigt för konsumenterna att känna till den verkliga transportkostnaden för en enskild vara.

| 3.4 | Rese- och fritidssektorn kommer att ställas inför allt högre energipriser, som kommer att påverka både väg- och lufttransporterna. Oljepriset har stigit kraftigt under de senaste åren och utgör nu ett mycket övertygande argument för konsumenterna att välja nya lösningar. Det snabbt ökande intresset för mindre och mer energieffektiva bilar är ett mycket lovande tecken. Detta är i själva verket ett av de tydligaste exemplen på en situation där alla parter vinner i kampen mot klimatförändringarna: mindre bilar som släpper ut mindre föroreningar samt en enorm potentiell världsmarknad för sådana bilar och dylika lösningar. Skatteincitament för att få bilägarna att använda alternativa bränslen ger också lovande resultat, vilket har kunnat konstateras i vissa länder. |
| --- | --- |

3.4

Rese- och fritidssektorn kommer att ställas inför allt högre energipriser, som kommer att påverka både väg- och lufttransporterna. Oljepriset har stigit kraftigt under de senaste åren och utgör nu ett mycket övertygande argument för konsumenterna att välja nya lösningar. Det snabbt ökande intresset för mindre och mer energieffektiva bilar är ett mycket lovande tecken. Detta är i själva verket ett av de tydligaste exemplen på en situation där alla parter vinner i kampen mot klimatförändringarna: mindre bilar som släpper ut mindre föroreningar samt en enorm potentiell världsmarknad för sådana bilar och dylika lösningar. Skatteincitament för att få bilägarna att använda alternativa bränslen ger också lovande resultat, vilket har kunnat konstateras i vissa länder.

| 3.5 | Volymen på pendlandet till och från storstadsområdena måste i samband med detta ägnas särskild uppmärksamhet. Storstadsområdena växer snabbt, både i EU och i övriga delar av världen. Det är därför viktigt att snabbt försöka hitta nya lösningar på problem som gäller pendling och godstransporter. Experiment som gjorts med särskilda avgifter för biltrafik i stadskärnorna har i huvudsak gett positiva resultat då de har kombinerats med stora investeringar i snabb och lättillgänglig kollektivtrafik. Om man vidtar åtgärder mot användningen av bilar utan att i stället erbjuda ett jämförbart alternativ kommer man endast att orsaka ett ramaskri från allmänheten. Medborgarna kommer att slåss för rätten att resa med bil om det inte finns några lämpliga alternativ. Det organiserade civila samhället måste göra sin röst hörd på detta område. |
| --- | --- |

3.5

Volymen på pendlandet till och från storstadsområdena måste i samband med detta ägnas särskild uppmärksamhet. Storstadsområdena växer snabbt, både i EU och i övriga delar av världen. Det är därför viktigt att snabbt försöka hitta nya lösningar på problem som gäller pendling och godstransporter. Experiment som gjorts med särskilda avgifter för biltrafik i stadskärnorna har i huvudsak gett positiva resultat då de har kombinerats med stora investeringar i snabb och lättillgänglig kollektivtrafik. Om man vidtar åtgärder mot användningen av bilar utan att i stället erbjuda ett jämförbart alternativ kommer man endast att orsaka ett ramaskri från allmänheten. Medborgarna kommer att slåss för rätten att resa med bil om det inte finns några lämpliga alternativ. Det organiserade civila samhället måste göra sin röst hörd på detta område.

| 3.6 | Ovanstående utmaningar utgör också en del av den mer övergripande frågan om att minska importen och användningen av fossila bränslen i Europeiska unionen. Osäkerheten kring tryggandet av en säker tillgång på fossila bränslen under vintern 2005–2006 har bidragit till att vi snabbt måste finna nya lösningar. Vissa medlemsstater har satt i gång omfattande program för att drastiskt minska användningen av fossila bränslen och siktar på mer förnybara alternativ och nya åtgärder för att främja användningen av energisnåla lösningar. I vissa länder, t.ex. Sverige, har regeringen tillsatt en utredning som skall studera hur man kan minska importen av fossila bränslen drastiskt. Kommissionen bör inleda samråd med berörda parter och med medlemsstaternas regeringar om nya åtgärder för att drastiskt minska EU:s import av fossila bränslen. I slutet av detta årtionde bör alla medlemsstater ha lanserat initiativ för att fastställa hur man kraftigt skall kunna minska importen och användningen av fossila bränslen. Detta skulle kunna utgöra ett betydande bidrag till nästa Kyotoprogram, och även till att stoppa klimatförändringarna på lång sikt. Det skulle också utgöra en stor möjlighet för tekniken och industrin inom Europeiska unionen. Det organiserade civila samhället skulle ha stor nytta av sådana satsningar. |
| --- | --- |

3.6

Ovanstående utmaningar utgör också en del av den mer övergripande frågan om att minska importen och användningen av fossila bränslen i Europeiska unionen. Osäkerheten kring tryggandet av en säker tillgång på fossila bränslen under vintern 2005–2006 har bidragit till att vi snabbt måste finna nya lösningar. Vissa medlemsstater har satt i gång omfattande program för att drastiskt minska användningen av fossila bränslen och siktar på mer förnybara alternativ och nya åtgärder för att främja användningen av energisnåla lösningar. I vissa länder, t.ex. Sverige, har regeringen tillsatt en utredning som skall studera hur man kan minska importen av fossila bränslen drastiskt. Kommissionen bör inleda samråd med berörda parter och med medlemsstaternas regeringar om nya åtgärder för att drastiskt minska EU:s import av fossila bränslen. I slutet av detta årtionde bör alla medlemsstater ha lanserat initiativ för att fastställa hur man kraftigt skall kunna minska importen och användningen av fossila bränslen. Detta skulle kunna utgöra ett betydande bidrag till nästa Kyotoprogram, och även till att stoppa klimatförändringarna på lång sikt. Det skulle också utgöra en stor möjlighet för tekniken och industrin inom Europeiska unionen. Det organiserade civila samhället skulle ha stor nytta av sådana satsningar.

| 3.7 | Jordbruket, och därmed livsmedelspriserna, kommer att påverkas direkt av klimatförändringarna och de effekter dessa får på energipriserna. I EU kommer det att krävas särskilda stödåtgärder mot ökenbildningen i de sydliga områdena, i överensstämmelse med solidariteten inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen bör inleda studier om effekterna av klimatförändringarna på jordbruket i EU med utgångspunkt i nationella rapporter och analyser. Det är viktigt att lyfta fram forskningens betydelse när det gäller att fortsätta att minska användningen av insatsvaror i jordbruket och att utveckla substitut för petroleumderivat genom att använda råvaror från jordbruket. Jordbruket kan också bli allt viktigare när det gäller att få till stånd en diversifiering av energiutbudet. Slutligen vore det också lämpligt att skapa incitament för jordbrukarna att producera sin egen energi. |
| --- | --- |

3.7

Jordbruket, och därmed livsmedelspriserna, kommer att påverkas direkt av klimatförändringarna och de effekter dessa får på energipriserna. I EU kommer det att krävas särskilda stödåtgärder mot ökenbildningen i de sydliga områdena, i överensstämmelse med solidariteten inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Kommissionen bör inleda studier om effekterna av klimatförändringarna på jordbruket i EU med utgångspunkt i nationella rapporter och analyser. Det är viktigt att lyfta fram forskningens betydelse när det gäller att fortsätta att minska användningen av insatsvaror i jordbruket och att utveckla substitut för petroleumderivat genom att använda råvaror från jordbruket. Jordbruket kan också bli allt viktigare när det gäller att få till stånd en diversifiering av energiutbudet. Slutligen vore det också lämpligt att skapa incitament för jordbrukarna att producera sin egen energi.

| 3.8 | Utmaningarna för industrin utgör ett annat område där det krävs förhandsplanering och anpassning. Detta är inte bara en fråga för industrin i låglandsområden där översvämningar kan eller kommer att bli ett stort problem. För industrin krävs det smidiga och effektiva lösningar för att tillgodose behoven av godstransporter. Det kan hända att utbudet av råmaterial blir mer begränsat av klimatförändringarna. Utbudet av energi – till rimliga priser – är viktigt. För industrin innebär klimatförändringarna också nya möjligheter. Den globala marknaden för energisnål teknik kommer att bli enorm. Företag med tillräcklig kapacitet att investera i utveckling av sådan teknik går en ljus framtid till mötes. |
| --- | --- |

3.8

Utmaningarna för industrin utgör ett annat område där det krävs förhandsplanering och anpassning. Detta är inte bara en fråga för industrin i låglandsområden där översvämningar kan eller kommer att bli ett stort problem. För industrin krävs det smidiga och effektiva lösningar för att tillgodose behoven av godstransporter. Det kan hända att utbudet av råmaterial blir mer begränsat av klimatförändringarna. Utbudet av energi – till rimliga priser – är viktigt. För industrin innebär klimatförändringarna också nya möjligheter. Den globala marknaden för energisnål teknik kommer att bli enorm. Företag med tillräcklig kapacitet att investera i utveckling av sådan teknik går en ljus framtid till mötes.

| 3.9 | Arbetsplatsfrågor är en annan sektor där det är viktigt att i förväg planera inför anpassningen. Med de alltmer energisnåla tekniska lösningar som dyker upp och den varuproduktion där sådana används kommer det att uppstå en efterfrågan på ännu större färdigheter och kompetens. Vissa nya teknikformer för framtida expansion kommer att sätta arbetskraften på hårda prov, till exempel i samband med tillämpningen av nanoteknik. Arbetsplatsproblemen förvärras ytterligare av de stigande energipriserna. Intresset för möjligheterna att arbeta hemifrån kommer att öka och detta kommer att ställa högre krav på informations- och kommunikationstekniken, t.ex. tillgång till bredband. |
| --- | --- |

3.9

Arbetsplatsfrågor är en annan sektor där det är viktigt att i förväg planera inför anpassningen. Med de alltmer energisnåla tekniska lösningar som dyker upp och den varuproduktion där sådana används kommer det att uppstå en efterfrågan på ännu större färdigheter och kompetens. Vissa nya teknikformer för framtida expansion kommer att sätta arbetskraften på hårda prov, till exempel i samband med tillämpningen av nanoteknik. Arbetsplatsproblemen förvärras ytterligare av de stigande energipriserna. Intresset för möjligheterna att arbeta hemifrån kommer att öka och detta kommer att ställa högre krav på informations- och kommunikationstekniken, t.ex. tillgång till bredband.

| 3.10 | Katastrofhantering är ytterligare ett viktigt område när det gäller klimatförändringar. De väderrelaterade katastroferna blir allt vanligare och får allt mer omfattande konsekvenser. Inom EU bör man inrätta ett organ som kan reagera på katastrofer och tillhandahålla hjälp i rätt tid med kort varsel. I ett antal medlemsstater finns det redan sådana enheter. Vad som behövs är att liknande organ inrättas i alla medlemsstater samt viss samordning och visst samarbete. På så sätt skulle EU ha kapacitet att hjälpa offren för väderrelaterade katastrofer inte bara inom själva EU utan också i andra delar av världen. |
| --- | --- |

3.10

Katastrofhantering är ytterligare ett viktigt område när det gäller klimatförändringar. De väderrelaterade katastroferna blir allt vanligare och får allt mer omfattande konsekvenser. Inom EU bör man inrätta ett organ som kan reagera på katastrofer och tillhandahålla hjälp i rätt tid med kort varsel. I ett antal medlemsstater finns det redan sådana enheter. Vad som behövs är att liknande organ inrättas i alla medlemsstater samt viss samordning och visst samarbete. På så sätt skulle EU ha kapacitet att hjälpa offren för väderrelaterade katastrofer inte bara inom själva EU utan också i andra delar av världen.

| 3.11 | Katastrofer som orsakas av extrema väderförhållanden ställer också höga krav på finansiellt stöd, framför allt från försäkringsbolagen. Allt fler väderrelaterade katastrofer på kortare tid kommer att sätta försäkringsbolagen på hårdare prov än tidigare, vilket kommer att få effekter på enskilda människors försäkringskostnader. Kommissionen bör genomföra en studie i dessa frågor för att ett hållbart försäkringssystem skall kunna tryggas. |
| --- | --- |

3.11

Katastrofer som orsakas av extrema väderförhållanden ställer också höga krav på finansiellt stöd, framför allt från försäkringsbolagen. Allt fler väderrelaterade katastrofer på kortare tid kommer att sätta försäkringsbolagen på hårdare prov än tidigare, vilket kommer att få effekter på enskilda människors försäkringskostnader. Kommissionen bör genomföra en studie i dessa frågor för att ett hållbart försäkringssystem skall kunna tryggas.

4.   Anpassning och minskning – men hur och av vem?

| 4.1 | Arbetet med att informera allmänheten om klimatförändringarna och deras konsekvenser kommer att bli en enorm uppgift. Det är viktigt att informationen blir balanserad och praktiskt inriktad för att öka medvetenheten bland allmänheten. Om vi vill kunna upprätthålla livskvaliteten för alla är det viktigt att inte skrämma medborgarna utan i stället fokusera på det praktiska arbete som ligger framför oss,. |
| --- | --- |

4.1

Arbetet med att informera allmänheten om klimatförändringarna och deras konsekvenser kommer att bli en enorm uppgift. Det är viktigt att informationen blir balanserad och praktiskt inriktad för att öka medvetenheten bland allmänheten. Om vi vill kunna upprätthålla livskvaliteten för alla är det viktigt att inte skrämma medborgarna utan i stället fokusera på det praktiska arbete som ligger framför oss,.

| 4.2 | EESK föreslår att samtliga medlemsstater inrättar kontakt-, informations- och samordningskontor med resurser för rådgivningstjänster och för utredningar om hur man skall anpassa sig till och minska klimatförändringar. En viktig del av arbetet bör vara att utbyta erfarenheter med andra medlemsstater och att sprida sådan information till det civila samhället och till kommunerna. Kontakterna med lokalsamhället, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället kommer att vara av särskilt stor betydelse, vilket även gäller kontakterna med industrin och företagsvärlden. |
| --- | --- |

4.2

EESK föreslår att samtliga medlemsstater inrättar kontakt-, informations- och samordningskontor med resurser för rådgivningstjänster och för utredningar om hur man skall anpassa sig till och minska klimatförändringar. En viktig del av arbetet bör vara att utbyta erfarenheter med andra medlemsstater och att sprida sådan information till det civila samhället och till kommunerna. Kontakterna med lokalsamhället, arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället kommer att vara av särskilt stor betydelse, vilket även gäller kontakterna med industrin och företagsvärlden.

| 4.3 | EESK föreslår att en dialog om klimatförändringarna lanseras inom hela EU om medel och möjligheter att motverka ytterligare försämring av klimatet och om att vidta åtgärder för en anpassning till de förändringar som redan äger rum. Denna dialog bör stödjas av EU-institutionerna, men ansvaret för det praktiska arbetet bör ligga på kommuner, utbildningsinrättningar, fackligorganisationer och arbetsgivarorganisationer, lantbrukar- och konsumentorganisationer m.fl. Kommittén är beredd att delta aktivt i dialogen och fungera som ett forum för utbyte och bedömningar. |
| --- | --- |

4.3

EESK föreslår att en dialog om klimatförändringarna lanseras inom hela EU om medel och möjligheter att motverka ytterligare försämring av klimatet och om att vidta åtgärder för en anpassning till de förändringar som redan äger rum. Denna dialog bör stödjas av EU-institutionerna, men ansvaret för det praktiska arbetet bör ligga på kommuner, utbildningsinrättningar, fackligorganisationer och arbetsgivarorganisationer, lantbrukar- och konsumentorganisationer m.fl. Kommittén är beredd att delta aktivt i dialogen och fungera som ett forum för utbyte och bedömningar.

| 4.4 | EESK anser det vara mycket positivt att kommissionen lanserat en övergripande EU-informationskampanj om klimatförändringarna. Detta kommer att vara ett viktigt bidrag när det gäller att öka människors medvetenhet om klimatförändringarna. EESK:s förslag om att starta en dialog om klimatförändringarna är inriktat på lokalsamhället samt den regionala och nationella nivån, med särskilt tonvikt på arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället. De två programmen kommer att komplettera varandra på ett konstruktivt sätt. |
| --- | --- |

4.4

EESK anser det vara mycket positivt att kommissionen lanserat en övergripande EU-informationskampanj om klimatförändringarna. Detta kommer att vara ett viktigt bidrag när det gäller att öka människors medvetenhet om klimatförändringarna. EESK:s förslag om att starta en dialog om klimatförändringarna är inriktat på lokalsamhället samt den regionala och nationella nivån, med särskilt tonvikt på arbetsmarknadens parter och det organiserade civila samhället. De två programmen kommer att komplettera varandra på ett konstruktivt sätt.

| 4.5 | En viktig del av dialogen om klimatförändringar skulle vara att sprida information om exempel på goda metoder, exempelvis från länder som håller på att utarbeta handlingsplaner för att minska beroendet av fossila bränslen. Andra typer av exempel skulle kunna vara lösningar i storstadsområden för minskad bilanvändning i samband med pendling till stadskärnan (London och Stockholm är bara två av många exempel). |
| --- | --- |

4.5

En viktig del av dialogen om klimatförändringar skulle vara att sprida information om exempel på goda metoder, exempelvis från länder som håller på att utarbeta handlingsplaner för att minska beroendet av fossila bränslen. Andra typer av exempel skulle kunna vara lösningar i storstadsområden för minskad bilanvändning i samband med pendling till stadskärnan (London och Stockholm är bara två av många exempel).

| 4.6 | Dialogen bör inledas under vintern 2006–2007. Något slutdatum behövs inte. Dialogen bör vara nära kopplad till satsningarna på att informera om visionen om hållbar utveckling. Klimatförändringsfrågorna innebär naturligtvis en viktig möjlighet att konkretisera frågor som rör hållbar utveckling. |
| --- | --- |

4.6

Dialogen bör inledas under vintern 2006–2007. Något slutdatum behövs inte. Dialogen bör vara nära kopplad till satsningarna på att informera om visionen om hållbar utveckling. Klimatförändringsfrågorna innebär naturligtvis en viktig möjlighet att konkretisera frågor som rör hållbar utveckling.

| 4.7 | Ingen dialog med medborgarna om klimatförändringarna är möjlig utan tydligt och fortlöpande deltagande från aktörerna på lokal och regional nivå. Ekonomiskt stöd bör göras tillgängligt för planering och utbyte. Det krävs naturligtvis viss tid för att bygga upp rätt kompetens i lokalsamhället, i det organiserade civila samhället samt hos arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.7

Ingen dialog med medborgarna om klimatförändringarna är möjlig utan tydligt och fortlöpande deltagande från aktörerna på lokal och regional nivå. Ekonomiskt stöd bör göras tillgängligt för planering och utbyte. Det krävs naturligtvis viss tid för att bygga upp rätt kompetens i lokalsamhället, i det organiserade civila samhället samt hos arbetsmarknadens parter.

| 4.8 | Under 2012 kommer FN att anordna en konferens om hållbar utveckling för att följa upp konferenserna 1992 i Rio och 2002 i Johannesburg. EESK rekommenderar att man vid nästa konferens 2012 fokuserar särskilt på klimatförändringar och de globala konsekvenserna av dessa förändringar. Ett samarbete som inletts mellan EESK och ILO, liksom mellan EESK och FN:s ekonomiska och sociala råd, kommer att skapa möjligheter till gemensamma studier av klimatförändringarnas globala effekter. Samarbetet kommer också att bidra till att belysa hur arbetsmarknadsparterna och det organiserade civila samhället skulle kunna bli medaktörer i kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

4.8

Under 2012 kommer FN att anordna en konferens om hållbar utveckling för att följa upp konferenserna 1992 i Rio och 2002 i Johannesburg. EESK rekommenderar att man vid nästa konferens 2012 fokuserar särskilt på klimatförändringar och de globala konsekvenserna av dessa förändringar. Ett samarbete som inletts mellan EESK och ILO, liksom mellan EESK och FN:s ekonomiska och sociala råd, kommer att skapa möjligheter till gemensamma studier av klimatförändringarnas globala effekter. Samarbetet kommer också att bidra till att belysa hur arbetsmarknadsparterna och det organiserade civila samhället skulle kunna bli medaktörer i kampen mot klimatförändringarna.

5.   Instrument för att främja medvetenhet och stöd

| 5.1 | Ansvaret för att öka allmänhetens medvetenhet om klimatförändringarna och deras följder bör framför allt ligga på lokal, regional och nationell nivå, med stöd av olika initiativ på EU-nivå. Målet bör vara att tillämpa ett nedifrån och upp-perspektiv, som uppmuntrar medborgarna att uppge vilka lösningar de föredrar, och inte att leverera färdiga lösningar. |
| --- | --- |

5.1

Ansvaret för att öka allmänhetens medvetenhet om klimatförändringarna och deras följder bör framför allt ligga på lokal, regional och nationell nivå, med stöd av olika initiativ på EU-nivå. Målet bör vara att tillämpa ett nedifrån och upp-perspektiv, som uppmuntrar medborgarna att uppge vilka lösningar de föredrar, och inte att leverera färdiga lösningar.

| 5.2 | Bland organisationerna i det civila samhället kommer konsumentorganisationerna att spela en särskilt viktig roll när det gäller att mobilisera konsumenterna och främja ett starkt engagemang. Konsumenterna utövar – eller kan utöva – ett avsevärt tryck på marknaden genom de varor och tjänster de köper. För den europeiska konsumentrörelsen kommer detta att utgöra en verklig utmaning. |
| --- | --- |

5.2

Bland organisationerna i det civila samhället kommer konsumentorganisationerna att spela en särskilt viktig roll när det gäller att mobilisera konsumenterna och främja ett starkt engagemang. Konsumenterna utövar – eller kan utöva – ett avsevärt tryck på marknaden genom de varor och tjänster de köper. För den europeiska konsumentrörelsen kommer detta att utgöra en verklig utmaning.

| 5.3 | Arbetsmarknadens parter kommer att ha ett särskilt ansvar när det gäller att analysera klimatförändringarnas följder för arbetslivet och föreslå relevanta anpassningsstrategier och riskreducerande strategier. Den sociala dimensionen av kampen mot klimatförändringar är en central del i den samlade insatsen. |
| --- | --- |

5.3

Arbetsmarknadens parter kommer att ha ett särskilt ansvar när det gäller att analysera klimatförändringarnas följder för arbetslivet och föreslå relevanta anpassningsstrategier och riskreducerande strategier. Den sociala dimensionen av kampen mot klimatförändringar är en central del i den samlade insatsen.

| 5.4 | Utan ett aktivt stöd och samarbete med näringslivet och företagen kommer det inte att vara möjligt att vinna kampen mot klimatförändringarna. Näringslivet kan spela en viktig roll när det gäller att ta hänsyn till klimatförändringarna i företagens planering, produktion, marknadsföring och utvärdering. Industriföretagen skulle kunna stärka sin ställning genom att inkludera mer information om klimatförändringsarbetet i årsredovisningen. Att vara aktiv i klimatförändringshänseende kan visa sig vara ett vinnande marknadsföringskoncept. |
| --- | --- |

5.4

Utan ett aktivt stöd och samarbete med näringslivet och företagen kommer det inte att vara möjligt att vinna kampen mot klimatförändringarna. Näringslivet kan spela en viktig roll när det gäller att ta hänsyn till klimatförändringarna i företagens planering, produktion, marknadsföring och utvärdering. Industriföretagen skulle kunna stärka sin ställning genom att inkludera mer information om klimatförändringsarbetet i årsredovisningen. Att vara aktiv i klimatförändringshänseende kan visa sig vara ett vinnande marknadsföringskoncept.

| 5.5 | I diskussionerna om klimatförändringarnas följder förespråkar många observatörer olika former av skatteincitament eller andra ekonomiska incitament. Det råder ingen tvekan om att sådana drivfjädrar kan åstadkomma mycket tydliga resultat. De bör dock tillämpas med en viss försiktighet. Beskattning av bilbränsle får till exempel negativa sociala följder för personer som bor i glesbygdsområden. Avgifter för biltrafik i stadskärnorna har en positiv inverkan på trafiksituationen allmänt sett, men ett sådant system måste åtföljas av nya investeringar i kollektivtrafiken. I annat fall kommer avgifterna att skapa en ny socioekonomisk obalans: De som har råd kommer att fortsätta att använda sina bilar, medan de som inte har råd blir hänvisade till kollektivtrafiksystem, som kan vara mer eller mindre effektiva. |
| --- | --- |

5.5

I diskussionerna om klimatförändringarnas följder förespråkar många observatörer olika former av skatteincitament eller andra ekonomiska incitament. Det råder ingen tvekan om att sådana drivfjädrar kan åstadkomma mycket tydliga resultat. De bör dock tillämpas med en viss försiktighet. Beskattning av bilbränsle får till exempel negativa sociala följder för personer som bor i glesbygdsområden. Avgifter för biltrafik i stadskärnorna har en positiv inverkan på trafiksituationen allmänt sett, men ett sådant system måste åtföljas av nya investeringar i kollektivtrafiken. I annat fall kommer avgifterna att skapa en ny socioekonomisk obalans: De som har råd kommer att fortsätta att använda sina bilar, medan de som inte har råd blir hänvisade till kollektivtrafiksystem, som kan vara mer eller mindre effektiva.

| 5.6 | Ett annat viktigt styrinstrument för att öka medvetenheten vore införandet av en miljöstyrningsprocess, t.ex. miljölednings- och miljörevisionsordningen (EMAS) som är ett frivilligt system som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001. Syftet med EMAS är att identifiera och belöna organisationer som går längre än vad lagarna kräver och hela tiden förbättrar sina miljöprestanda. |
| --- | --- |

5.6

Ett annat viktigt styrinstrument för att öka medvetenheten vore införandet av en miljöstyrningsprocess, t.ex. miljölednings- och miljörevisionsordningen (EMAS) som är ett frivilligt system som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001. Syftet med EMAS är att identifiera och belöna organisationer som går längre än vad lagarna kräver och hela tiden förbättrar sina miljöprestanda.

| 5.7 | Genom att tillämpa EMAS kan enskilda organisationer och institutioner hitta konkreta sätt att mäta och minska olika aktiviteters miljöinverkan, t.ex. användning av energi och material samt resor med bil, järnväg eller flyg. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén skulle kunna överväga att införa EMAS och särskilt att undersöka möjligheten att beräkna de utsläpp som orsakas av sammanträdesresor – och därefter införa kompensationsåtgärder (jfr bilagan med vissa preliminära beräkningar). |
| --- | --- |

5.7

Genom att tillämpa EMAS kan enskilda organisationer och institutioner hitta konkreta sätt att mäta och minska olika aktiviteters miljöinverkan, t.ex. användning av energi och material samt resor med bil, järnväg eller flyg. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén skulle kunna överväga att införa EMAS och särskilt att undersöka möjligheten att beräkna de utsläpp som orsakas av sammanträdesresor – och därefter införa kompensationsåtgärder (jfr bilagan med vissa preliminära beräkningar).

| 5.8 | Ett annat förslag som diskuteras är att man beräknar transportkostnaderna som en del av det totala priset för en vara. Detta skulle ge konsumenterna mer grundläggande information när de väljer mellan olika produkter. |
| --- | --- |

5.8

Ett annat förslag som diskuteras är att man beräknar transportkostnaderna som en del av det totala priset för en vara. Detta skulle ge konsumenterna mer grundläggande information när de väljer mellan olika produkter.

6.   En utmaning för det civila samhället

| 6.1 | Det organiserade civila samhället på europeisk nivå har arbetat med frågorna kring hållbar utveckling ända sedan världskonferenserna i Rio och Johannesburg. |
| --- | --- |

6.1

Det organiserade civila samhället på europeisk nivå har arbetat med frågorna kring hållbar utveckling ända sedan världskonferenserna i Rio och Johannesburg.

| 6.2 | Det organiserade civila samhället har en unik möjlighet att spela en värdefull roll i den föreslagna europeiska dialogen om klimatförändringar. Det civila samhällets bidrag skulle huvudsakligen kunna inriktas på följande fem områden:






  — | Att aktivt bidra till en ökad medvetenhet om klimatförändringarna och deras följder. |
| --- | --- | --- |

6.2

Det organiserade civila samhället har en unik möjlighet att spela en värdefull roll i den föreslagna europeiska dialogen om klimatförändringar. Det civila samhällets bidrag skulle huvudsakligen kunna inriktas på följande fem områden:

—

Att aktivt bidra till en ökad medvetenhet om klimatförändringarna och deras följder.

| — | Att uppmuntra konsumenterna och andra centrala grupper att tillämpa tydliga konsumtionspreferenser som beaktar klimatförändringarnas följder. |
| --- | --- |

—

Att uppmuntra konsumenterna och andra centrala grupper att tillämpa tydliga konsumtionspreferenser som beaktar klimatförändringarnas följder.

| — | Att ta initiativ till, påverka och stödja nya program för stadsplanering, inklusive boende, transporter och pendling. |
| --- | --- |

—

Att ta initiativ till, påverka och stödja nya program för stadsplanering, inklusive boende, transporter och pendling.

| — | Att fungera som en kanal mellan medborgarna och regeringarna i frågor som gäller en minskning av klimatförändringarna och – i ett längre perspektiv – att stoppa de nuvarande processerna. |
| --- | --- |

—

Att fungera som en kanal mellan medborgarna och regeringarna i frågor som gäller en minskning av klimatförändringarna och – i ett längre perspektiv – att stoppa de nuvarande processerna.

| — | Att samarbeta med det civila samhället i andra länder och regioner för att vidta konstruktiva åtgärder som skall minska följderna av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

—

Att samarbeta med det civila samhället i andra länder och regioner för att vidta konstruktiva åtgärder som skall minska följderna av klimatförändringarna.

| 6.3 | EESK har, i enlighet med Europeiska rådets uttalanden, byggt upp ett interaktivt nätverk med samtliga ekonomiska och sociala råd i medlemsstaterna. Detta nätverk är särskilt inriktat på Lissabonstrategin. |
| --- | --- |

6.3

EESK har, i enlighet med Europeiska rådets uttalanden, byggt upp ett interaktivt nätverk med samtliga ekonomiska och sociala råd i medlemsstaterna. Detta nätverk är särskilt inriktat på Lissabonstrategin.

| 6.4 | Kommittén är öppen för att nätverket utvidgas till att även omfatta frågor som rör klimatförändringarna och Europas svar på följderna av dessa förändringar. |
| --- | --- |

6.4

Kommittén är öppen för att nätverket utvidgas till att även omfatta frågor som rör klimatförändringarna och Europas svar på följderna av dessa förändringar.

Bryssel den 25 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Jfr Rocards uttalande vid EESK:s forum för berörda aktörer i april 2001.

1

(2)  KOM(2005) 35 slutlig, s. 8.

2

(3)  T.ex. husbyggnadsprojektet i Freiburg.

3

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/109 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/109

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Bortskaffande av djurkroppar och användning av animaliska biprodukter”

(2006/C 318/18)

Den 19 januari 2006 beslutade Ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta på eget om ”Bortskaffande av djurkroppar och användning av animaliska biprodukter”.

Sektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juli 2006. Föredragande var Maria Luísa Santiago.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 115 röster för, 32 röster mot och 16 nedlagda röster.

1.   Slutsatser

| 1.1 | Information spelar en viktig roll i samhället, och konsumenten har rätt att få korrekt och snabb information samt klargöranden om kvaliteten på de livsmedel som han eller hon äter. Därför anser EESK att det är nödvändigt att genomföra anpassade informations- och upplysningskampanjer som riktas till konsumenterna. EESK vill åter framhålla att skyddet av folkhälsan och garanterad livsmedelssäkerhet i den europeiska livsmedelsproduktionen ingår bland de grundläggande principer som kommittén ställer sig bakom. |
| --- | --- |

1.1

Information spelar en viktig roll i samhället, och konsumenten har rätt att få korrekt och snabb information samt klargöranden om kvaliteten på de livsmedel som han eller hon äter. Därför anser EESK att det är nödvändigt att genomföra anpassade informations- och upplysningskampanjer som riktas till konsumenterna. EESK vill åter framhålla att skyddet av folkhälsan och garanterad livsmedelssäkerhet i den europeiska livsmedelsproduktionen ingår bland de grundläggande principer som kommittén ställer sig bakom.

| 1.2 | EESK föreslår att Europeiska kommissionen snarast fullföljer och fördjupar de studier som håller på att utarbetas och som utan någon som helst tvekan visar att mjöl från andra djur än idisslare kan användas i foder för svin och fjäderfä utan risk för människors hälsa. |
| --- | --- |

1.2

EESK föreslår att Europeiska kommissionen snarast fullföljer och fördjupar de studier som håller på att utarbetas och som utan någon som helst tvekan visar att mjöl från andra djur än idisslare kan användas i foder för svin och fjäderfä utan risk för människors hälsa.

| 1.2.1 | Identifieringen av proteiner och de metoder som används för att spåra de olika mjölsorterna måste ge konsumenterna fullständiga garantier om att svin utfodras med mjöl som uteslutande härrör från biprodukter av fjäderfä och att fjäderfän utfodras med mjöl som uteslutande kommer från biprodukter av svin. |
| --- | --- |

1.2.1

Identifieringen av proteiner och de metoder som används för att spåra de olika mjölsorterna måste ge konsumenterna fullständiga garantier om att svin utfodras med mjöl som uteslutande härrör från biprodukter av fjäderfä och att fjäderfän utfodras med mjöl som uteslutande kommer från biprodukter av svin.

| 1.2.1.1 | Biprodukterna från sådana djur, som varit vid god hälsa och avlivats på olika slakterier, kommer så snart pågående studier har avslutats att kunna användas vid tillverkningen av mjöl med protein som är tydligt identifierbart och vars ursprung går att spåra. |
| --- | --- |

1.2.1.1

Biprodukterna från sådana djur, som varit vid god hälsa och avlivats på olika slakterier, kommer så snart pågående studier har avslutats att kunna användas vid tillverkningen av mjöl med protein som är tydligt identifierbart och vars ursprung går att spåra.

| 1.3 | Utvecklingen av forskningsprogram som kan leda till att man finner metoder för destruktion av djurkadaver på lantgårdarna är avgörande för att förhindra eventuell smittspridning i samband med transporter. |
| --- | --- |

1.3

Utvecklingen av forskningsprogram som kan leda till att man finner metoder för destruktion av djurkadaver på lantgårdarna är avgörande för att förhindra eventuell smittspridning i samband med transporter.

| 1.4 | EESK rekommenderar att man främjar forskning för att ta fram system, om möjligt även med produktion av energi, som innefattar behandling av samtliga biprodukter och allt avfall som lantgårdarna producerar och harmoniserar produktionen. Syftet måste vara att skydda miljön på kort och medellång sikt, eftersträva ekonomisk jämvikt i jordbruket och garantera ett gott hälsoskydd för djuren och djuruppfödarnas hälsa. |
| --- | --- |

1.4

EESK rekommenderar att man främjar forskning för att ta fram system, om möjligt även med produktion av energi, som innefattar behandling av samtliga biprodukter och allt avfall som lantgårdarna producerar och harmoniserar produktionen. Syftet måste vara att skydda miljön på kort och medellång sikt, eftersträva ekonomisk jämvikt i jordbruket och garantera ett gott hälsoskydd för djuren och djuruppfödarnas hälsa.

2.   Inledning

| 2.1 | Sex år efter BSE-krisen anser kommittén det vara lämpligt att aktualisera frågan om bortskaffning av djurkadaver och användning av animaliska biprodukter, samtidigt som vikten av livsmedelssäkerhet, skydd av folkhälsan och producenternas ekonomiska problem beaktas. |
| --- | --- |

2.1

Sex år efter BSE-krisen anser kommittén det vara lämpligt att aktualisera frågan om bortskaffning av djurkadaver och användning av animaliska biprodukter, samtidigt som vikten av livsmedelssäkerhet, skydd av folkhälsan och producenternas ekonomiska problem beaktas.

| 2.1.1 | De standarder för livsmedelssäkerhet som gäller för produktionen i EU är mycket högre än utanför EU, men de utgör en garanti för att konsumenterna erbjuds säkra livsmedel, att miljön skyddas och att djuren är välmående. Att upprätthålla dessa höga säkerhetsstandarder, med de högre produktionskostnader som detta medför, är endast möjligt om produktionen stannar kvar inom EU. |
| --- | --- |

2.1.1

De standarder för livsmedelssäkerhet som gäller för produktionen i EU är mycket högre än utanför EU, men de utgör en garanti för att konsumenterna erbjuds säkra livsmedel, att miljön skyddas och att djuren är välmående. Att upprätthålla dessa höga säkerhetsstandarder, med de högre produktionskostnader som detta medför, är endast möjligt om produktionen stannar kvar inom EU.

| 2.2 | Före BSE-krisen utgjorde destruktion av döda djurkroppar på svingårdarna inget problem för producenterna, eftersom döda djur kunde användas för att producera köttmjöl som sedan användes till djurfoder. I många länder hämtade därför företag som producerade köttmjöl djurkropparna utan kostnad. |
| --- | --- |

2.2

Före BSE-krisen utgjorde destruktion av döda djurkroppar på svingårdarna inget problem för producenterna, eftersom döda djur kunde användas för att producera köttmjöl som sedan användes till djurfoder. I många länder hämtade därför företag som producerade köttmjöl djurkropparna utan kostnad.

| 2.3 | Till följd av BSE-krisen, och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002, förbjöds inte bara användning av köttmjöl i djurfoder, utan slaktkroppar blev klassade som riskmaterial av kategori 2, vilket innebär att de skall samlas in och brännas och att detta arbete enbart skall utföras av företag som har formellt tillstånd. |
| --- | --- |

2.3

Till följd av BSE-krisen, och i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober 2002, förbjöds inte bara användning av köttmjöl i djurfoder, utan slaktkroppar blev klassade som riskmaterial av kategori 2, vilket innebär att de skall samlas in och brännas och att detta arbete enbart skall utföras av företag som har formellt tillstånd.

| 2.4 | Naturligtvis medförde detta ökade kostnader för producenterna, vilket i sin tur förvärrade snedvridningen av konkurrensen i förhållande till länderna utanför EU. För att rädda ekonomin i sektorn försökte därför producenterna att hitta alternativa lösningar som samtidigt uppfyllde kraven på biosäkerhet och miljöskydd. |
| --- | --- |

2.4

Naturligtvis medförde detta ökade kostnader för producenterna, vilket i sin tur förvärrade snedvridningen av konkurrensen i förhållande till länderna utanför EU. För att rädda ekonomin i sektorn försökte därför producenterna att hitta alternativa lösningar som samtidigt uppfyllde kraven på biosäkerhet och miljöskydd.

| 2.5 | Handeln håller på att utvecklas i riktning mot en öppen världsmarknad, där den enda lag som gäller är den om utbud och efterfrågan. EU drabbas dock av en kraftig konkurrenssnedvridning, i och med att olika tekniska och vetenskapliga bedömningar har lett till politiska ställningstaganden som medför att våra produktionskostnader ökar markant i förhållande till länderna utanför EU. |
| --- | --- |

2.5

Handeln håller på att utvecklas i riktning mot en öppen världsmarknad, där den enda lag som gäller är den om utbud och efterfrågan. EU drabbas dock av en kraftig konkurrenssnedvridning, i och med att olika tekniska och vetenskapliga bedömningar har lett till politiska ställningstaganden som medför att våra produktionskostnader ökar markant i förhållande till länderna utanför EU.

| 2.6 | Detta är fallet med rådets beslut 2000/766/EG av den 4 december 2000, där man i artikel 2.1 förbjuder användning av animaliskt protein i djurfoder i samtliga medlemsstater. Detta beslut kom att gälla alla djurarter. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober befäster detta förbud i artikel 22.1 a samt förlänger dess giltighetstid. |
| --- | --- |

2.6

Detta är fallet med rådets beslut 2000/766/EG av den 4 december 2000, där man i artikel 2.1 förbjuder användning av animaliskt protein i djurfoder i samtliga medlemsstater. Detta beslut kom att gälla alla djurarter. Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1774/2002 av den 3 oktober befäster detta förbud i artikel 22.1 a samt förlänger dess giltighetstid.

| 2.7 | Den kris som utbröt när man upptäckte BSE hos nötkreatur och sambandet med transmissibel spongiform encefalopati påverkade sektorer med intensiv produktion (svinuppfödning och fjäderfäuppfödning) som inte uppbär stöd eller produktionspremier av något slag. Denna verksamhet bedrivs med mycket knappa marginaler och hämmas i sin utveckling av bestämmelser som avser miljöskydd, djurens välbefinnande och hälsorisker. |
| --- | --- |

2.7

Den kris som utbröt när man upptäckte BSE hos nötkreatur och sambandet med transmissibel spongiform encefalopati påverkade sektorer med intensiv produktion (svinuppfödning och fjäderfäuppfödning) som inte uppbär stöd eller produktionspremier av något slag. Denna verksamhet bedrivs med mycket knappa marginaler och hämmas i sin utveckling av bestämmelser som avser miljöskydd, djurens välbefinnande och hälsorisker.

| 2.8 | Förbudet att använda köttmjöl åsamkade sektorn enorm skada, i och med att man inte längre kunde räkna med att använda denna proteinkälla i fodret, och samtidigt steg priset på växtprotein på grund av den ökade efterfrågan. Foderpriserna steg följaktligen kraftigt. Dessutom övergick biprodukter från slakterierna från att utgöra ett mervärde till att vara en kostnad, och detta tillsammans med de ökade foderkostnaderna medförde oundvikligen en höjning av konsumentpriserna. |
| --- | --- |

2.8

Förbudet att använda köttmjöl åsamkade sektorn enorm skada, i och med att man inte längre kunde räkna med att använda denna proteinkälla i fodret, och samtidigt steg priset på växtprotein på grund av den ökade efterfrågan. Foderpriserna steg följaktligen kraftigt. Dessutom övergick biprodukter från slakterierna från att utgöra ett mervärde till att vara en kostnad, och detta tillsammans med de ökade foderkostnaderna medförde oundvikligen en höjning av konsumentpriserna.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Rättsliga aspekter och teknisk-vetenskapliga inkonsekvenser med avseende på bortskaffande av griskroppar

| 3.1.1 | I förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs att djurkroppar skall samlas in och destrueras av godkända företag samt att användning av animaliskt protein är förbjudet. Förutom att detta ledde till ekonomiska svårigheter för producenterna i de länder som redan hade infört detta system blev problemen för övriga länder ännu allvarligare, i och med att de blev tvungna att införa systemet till ännu högre kostnader. Denna situation fick producenterna i dessa länder att undra om syftet med denna bestämmelse är att kompensera företag som bearbetar biprodukter för förbudet att sälja köttmjöl. |
| --- | --- |

3.1.1

I förordning (EG) nr 1774/2002 fastställs att djurkroppar skall samlas in och destrueras av godkända företag samt att användning av animaliskt protein är förbjudet. Förutom att detta ledde till ekonomiska svårigheter för producenterna i de länder som redan hade infört detta system blev problemen för övriga länder ännu allvarligare, i och med att de blev tvungna att införa systemet till ännu högre kostnader. Denna situation fick producenterna i dessa länder att undra om syftet med denna bestämmelse är att kompensera företag som bearbetar biprodukter för förbudet att sälja köttmjöl.

| 3.1.2 | Detta ifrågasättande får ännu större tyngd när man betänker att förordningen innehåller ett undantag för avlägsna områden med låg djurtäthet, där det är tillåtet att även i fortsättningen använda traditionella metoder för destruktion av djurkadaver. Vi kan inte bortse ifrån att kostnaderna för insamling i dessa områden skulle bli oerhört höga. Följande undantag står också att finna i förordningen:






  — | Döda sällskapsdjur får omedelbart bortskaffas som avfall genom nedgrävning. |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Detta ifrågasättande får ännu större tyngd när man betänker att förordningen innehåller ett undantag för avlägsna områden med låg djurtäthet, där det är tillåtet att även i fortsättningen använda traditionella metoder för destruktion av djurkadaver. Vi kan inte bortse ifrån att kostnaderna för insamling i dessa områden skulle bli oerhört höga. Följande undantag står också att finna i förordningen:

—

Döda sällskapsdjur får omedelbart bortskaffas som avfall genom nedgrävning.

| — | Animaliska biprodukter får bortskaffas som avfall genom förbränning eller nedgrävning på platsen vid utbrott av en sjukdom som anges i A-listan från Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE), om den behöriga myndigheten avvisar transport av djurkroppar på grund av risken för smittspridning eller på grund av kapacitetsbrist på närmaste förbrännings- eller bearbetningsanläggning. |
| --- | --- |

—

Animaliska biprodukter får bortskaffas som avfall genom förbränning eller nedgrävning på platsen vid utbrott av en sjukdom som anges i A-listan från Internationella byrån för epizootiska sjukdomar (OIE), om den behöriga myndigheten avvisar transport av djurkroppar på grund av risken för smittspridning eller på grund av kapacitetsbrist på närmaste förbrännings- eller bearbetningsanläggning.

| 3.1.3 | I dag finns det ett växande behov att i möjligaste mån placera anläggningarna så långt bort från bostadsbebyggelse som möjligt och även långt ifrån varandra. Därför väljer man allt oftare avlägsna platser, för att inte besvära grannar och för att skydda boskapens hälsa. |
| --- | --- |

3.1.3

I dag finns det ett växande behov att i möjligaste mån placera anläggningarna så långt bort från bostadsbebyggelse som möjligt och även långt ifrån varandra. Därför väljer man allt oftare avlägsna platser, för att inte besvära grannar och för att skydda boskapens hälsa.

| 3.1.4 | Som redan nämnts är insamlingsproceduren mycket kostsam, och därför försöker man finna lösningar som går utöver förslagen i förordningen och som är anpassade till rådande förhållanden. När vi bedömer dessa alternativ bör vi alltid ta hänsyn till hälsa och säkerhet för människor, hälsa och välbefinnande för djuren samt miljöskydd. |
| --- | --- |

3.1.4

Som redan nämnts är insamlingsproceduren mycket kostsam, och därför försöker man finna lösningar som går utöver förslagen i förordningen och som är anpassade till rådande förhållanden. När vi bedömer dessa alternativ bör vi alltid ta hänsyn till hälsa och säkerhet för människor, hälsa och välbefinnande för djuren samt miljöskydd.

3.2   Rättsliga aspekter och teknisk-vetenskapliga inkonsekvenser i samband med användning av köttmjöl

| 3.2.1 | Det föreligger inga vetenskapliga bevis som påvisar någon risk för att grisar och fåglar kan smittas med BSE. Det finns inget tvivel om att grisar och fåglar i Storbritannien utsattes för smittämnet prion som överför bovin spongiform encefalopati (BSE). Trots att de hade utfodrats med de animaliska proteiner som orsakade BSE hos nötboskap finns det inte något enda fall av smitta bland dessa djurarter. Studier som utförts på kycklingar visar också att de är resistenta mot smittan både parenteralt och oralt (1). |
| --- | --- |

3.2.1

Det föreligger inga vetenskapliga bevis som påvisar någon risk för att grisar och fåglar kan smittas med BSE. Det finns inget tvivel om att grisar och fåglar i Storbritannien utsattes för smittämnet prion som överför bovin spongiform encefalopati (BSE). Trots att de hade utfodrats med de animaliska proteiner som orsakade BSE hos nötboskap finns det inte något enda fall av smitta bland dessa djurarter. Studier som utförts på kycklingar visar också att de är resistenta mot smittan både parenteralt och oralt (1).

| 3.2.2 | När det gäller frågor som är relaterade till konsumenternas hälsa och säkerhet vidtar kommissionen riskbedömningsåtgärder som grundar sig på senast tillgängliga testresultat och gedigen vetenskaplig utvärdering, som de riktlinjer som utfärdas av Vetenskapliga styrkommittén. Styrkommittén bistås av en särskilt tillsatt grupp för transmissibel spongiform encefalopati (TSE)/bovin spongiform encefalopati (BSE) som är sammansatt av europeiska vetenskapsmän. |
| --- | --- |

3.2.2

När det gäller frågor som är relaterade till konsumenternas hälsa och säkerhet vidtar kommissionen riskbedömningsåtgärder som grundar sig på senast tillgängliga testresultat och gedigen vetenskaplig utvärdering, som de riktlinjer som utfärdas av Vetenskapliga styrkommittén. Styrkommittén bistås av en särskilt tillsatt grupp för transmissibel spongiform encefalopati (TSE)/bovin spongiform encefalopati (BSE) som är sammansatt av europeiska vetenskapsmän.

| 3.2.3 | Att kunskaperna om TSE är begränsade framgår av följande arbeten:






  — | Vetenskapligt yttrande om oral exponering för människor av BSE-smittoämnet (infektionsdos, artgräns), antaget av Vetenskapliga styrkommitten vid sammanträdet den 13–14 april 2000. |
| --- | --- | --- |

3.2.3

Att kunskaperna om TSE är begränsade framgår av följande arbeten:

—

Vetenskapligt yttrande om oral exponering för människor av BSE-smittoämnet (infektionsdos, artgräns), antaget av Vetenskapliga styrkommitten vid sammanträdet den 13–14 april 2000.

| — | Vetenskaplig information om säkerheten hos kött- och benmjöl från däggdjur som används som foder till andra djur än idisslare, antaget av Vetenskapliga styrkommitten den 24–25 september 1998. |
| --- | --- |

—

Vetenskaplig information om säkerheten hos kött- och benmjöl från däggdjur som används som foder till andra djur än idisslare, antaget av Vetenskapliga styrkommitten den 24–25 september 1998.

| 3.2.4 | Frågan om TSE hos svin har behandlats av styrkommittén i följande yttranden:






  — | Vetenskapligt yttrande från Vetenskapliga styrkommittén från sammanträdet den 24–25 juni 1999 om självdöda djur. |
| --- | --- | --- |

3.2.4

Frågan om TSE hos svin har behandlats av styrkommittén i följande yttranden:

—

Vetenskapligt yttrande från Vetenskapliga styrkommittén från sammanträdet den 24–25 juni 1999 om självdöda djur.

| — | Vetenskapligt yttrande om risken för smittspridning till andra djur än idisslare vid återanvändning av animaliska biprodukter i foder, Vetenskapliga styrkommittén, 17 september 1999. |
| --- | --- |

—

Vetenskapligt yttrande om risken för smittspridning till andra djur än idisslare vid återanvändning av animaliska biprodukter i foder, Vetenskapliga styrkommittén, 17 september 1999.

| — | Vetenskapligt yttrande om användning av animaliska proteiner i foder för alla djur, antaget av Vetenskapliga styrkommittén vid sammanträdet den 27–28 november 2000. |
| --- | --- |

—

Vetenskapligt yttrande om användning av animaliska proteiner i foder för alla djur, antaget av Vetenskapliga styrkommittén vid sammanträdet den 27–28 november 2000.

| 3.2.5 | Den samlade slutsats man kan dra av dessa vetenskapliga undersökningar är att det inte existerar något epidemiologiskt bevis för att grisar, fåglar och fiskar kan smittas av BSE och för att dessa arter har smittats av BSE. För närvarande existerar inte några vetenskapliga test som visar på utveckling av TSE hos grisar, fåglar eller fiskar. |
| --- | --- |

3.2.5

Den samlade slutsats man kan dra av dessa vetenskapliga undersökningar är att det inte existerar något epidemiologiskt bevis för att grisar, fåglar och fiskar kan smittas av BSE och för att dessa arter har smittats av BSE. För närvarande existerar inte några vetenskapliga test som visar på utveckling av TSE hos grisar, fåglar eller fiskar.

3.3   Analys av problemen och möjligheten att bearbeta biprodukterna på gårdarna

| 3.3.1 | Hanteringen av avfall vid boskapsuppfödning måste betraktas ur ett globalt perspektiv där hänsyn tas till livsmedelssäkerhet, djurens välbefinnande och miljön. |
| --- | --- |

3.3.1

Hanteringen av avfall vid boskapsuppfödning måste betraktas ur ett globalt perspektiv där hänsyn tas till livsmedelssäkerhet, djurens välbefinnande och miljön.

| 3.3.2 | Inom EU produceras i samband med boskapsuppfödning över 170 miljoner ton avfall per år (2). Modern boskapsuppfödning omfattar i dag en mycket komplex verksamhet där en av uppgifterna är att hantera avfallet. När det gäller hanteringen av djurkroppar måste vi hitta metoder som är mycket effektivare och mer kostnadseffektiva. |
| --- | --- |

3.3.2

Inom EU produceras i samband med boskapsuppfödning över 170 miljoner ton avfall per år (2). Modern boskapsuppfödning omfattar i dag en mycket komplex verksamhet där en av uppgifterna är att hantera avfallet. När det gäller hanteringen av djurkroppar måste vi hitta metoder som är mycket effektivare och mer kostnadseffektiva.

| 3.3.3 | Hanteringen av djurkroppar är en mycket komplex fråga i och med att vi måste ta hänsyn dels till vår närmiljö, dels till eventuell risk för smittoöverföring vid transporter samtidigt som vi måste beakta aspekter som hygien, säkerhet och folkhälsa (3). |
| --- | --- |

3.3.3

Hanteringen av djurkroppar är en mycket komplex fråga i och med att vi måste ta hänsyn dels till vår närmiljö, dels till eventuell risk för smittoöverföring vid transporter samtidigt som vi måste beakta aspekter som hygien, säkerhet och folkhälsa (3).

| 3.3.4 | Med detta arbete hoppas vi kunna visa på alternativa lösningar för producenterna och samtidigt upprätthålla grundregeln om skydd av folkhälsan och miljön. Vårt förslag är således hydrolys tillsammans med andra metoder som uppfyller de villkor som nämns ovan och som också måste beaktas (4). |
| --- | --- |

3.3.4

Med detta arbete hoppas vi kunna visa på alternativa lösningar för producenterna och samtidigt upprätthålla grundregeln om skydd av folkhälsan och miljön. Vårt förslag är således hydrolys tillsammans med andra metoder som uppfyller de villkor som nämns ovan och som också måste beaktas (4).

| 3.3.5 | Hydrolys som grundmetod för hantering av djurkadaver skiljer sig inte biologiskt från hydrolys av annat organiskt material som kan brytas ned naturligt under kontrollerade förhållanden. Den biokemiska processen är avhängig av kapaciteten för autolys. Processen innebär i stora drag att proteinerna bryts ned och bildar aminosyror, kolhydraterna bildar socker och fett, och lipiderna bildar fettsyror och alkohol. När det gäller grisar sker en esterifiering av fettdelarna, vilket leder till att slutprodukten efter hydrolysen blir tjock och trögflytande. Den uppför sig hydrauliskt som en trögflytande vätska vilket är en fördel vid vidarebehandling under kontrollerade former och tillåter hydrodynamisk hantering. För att uppnå en effektivare hydrolys bör vissa faktorer kontrolleras, t.ex. partikelstorlek, (preparation av djurkroppar genom finfördelning), temperatur, tid och atmosfäriskt syre, för att undvika att dålig lukt uppstår. Den vätska som produceras genom hydrolysen kan sedan hanteras tillsammans med gårdsavfall, vilket ger följande fördelar:






  — | Biosäkerhet (djurkroppar tas om hand på den egna gården under kontrollerade förhållanden, vilket minskar risken för smittoöverföring till andra gårdar). |
| --- | --- | --- |

3.3.5

Hydrolys som grundmetod för hantering av djurkadaver skiljer sig inte biologiskt från hydrolys av annat organiskt material som kan brytas ned naturligt under kontrollerade förhållanden. Den biokemiska processen är avhängig av kapaciteten för autolys. Processen innebär i stora drag att proteinerna bryts ned och bildar aminosyror, kolhydraterna bildar socker och fett, och lipiderna bildar fettsyror och alkohol. När det gäller grisar sker en esterifiering av fettdelarna, vilket leder till att slutprodukten efter hydrolysen blir tjock och trögflytande. Den uppför sig hydrauliskt som en trögflytande vätska vilket är en fördel vid vidarebehandling under kontrollerade former och tillåter hydrodynamisk hantering. För att uppnå en effektivare hydrolys bör vissa faktorer kontrolleras, t.ex. partikelstorlek, (preparation av djurkroppar genom finfördelning), temperatur, tid och atmosfäriskt syre, för att undvika att dålig lukt uppstår. Den vätska som produceras genom hydrolysen kan sedan hanteras tillsammans med gårdsavfall, vilket ger följande fördelar:

—

Biosäkerhet (djurkroppar tas om hand på den egna gården under kontrollerade förhållanden, vilket minskar risken för smittoöverföring till andra gårdar).

| — | Den traditionella avfallshanteringsprocessens effektivitet ökar. |
| --- | --- |

—

Den traditionella avfallshanteringsprocessens effektivitet ökar.

| — | Sjukdomsalstrande inslag elimineras. |
| --- | --- |

—

Sjukdomsalstrande inslag elimineras.

| — | Driften på lantgården förbättras i och med att djurkroppar och avfall tas om hand på plats och utan väntetider (5). |
| --- | --- |

—

Driften på lantgården förbättras i och med att djurkroppar och avfall tas om hand på plats och utan väntetider (5).

| 3.3.6 | Energiproduktion genom biogas är viktigt, och här kan vi använda kommunicerande kärl, utan risk för återflöde eller kontakt med luften. Vi är dessutom mycket intresserade av att studera enklare processer som är lämpliga för mindre lantgårdar och som samtidigt säkerställer skydd av folkhälsan, hälsoskydd på gårdarna och miljöskydd. |
| --- | --- |

3.3.6

Energiproduktion genom biogas är viktigt, och här kan vi använda kommunicerande kärl, utan risk för återflöde eller kontakt med luften. Vi är dessutom mycket intresserade av att studera enklare processer som är lämpliga för mindre lantgårdar och som samtidigt säkerställer skydd av folkhälsan, hälsoskydd på gårdarna och miljöskydd.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | I dag utgör information ett viktigt inslag i vårt samhälle. Konsumenterna har rätt att få fullständig och korrekt information, vilket sällan är fallet i och med att media alltid lägger störst betoning på katastrofer och olyckor medan det positiva som uträttas får mindre uppmärksamhet. Vi måste därför göra en kraftansträngning för att upplysa om allt det arbete som läggs ner på folkhälsoområdet, så att konsumenterna kan göra medvetna val och hitta det alternativ som de anser vara bäst. |
| --- | --- |

4.1

I dag utgör information ett viktigt inslag i vårt samhälle. Konsumenterna har rätt att få fullständig och korrekt information, vilket sällan är fallet i och med att media alltid lägger störst betoning på katastrofer och olyckor medan det positiva som uträttas får mindre uppmärksamhet. Vi måste därför göra en kraftansträngning för att upplysa om allt det arbete som läggs ner på folkhälsoområdet, så att konsumenterna kan göra medvetna val och hitta det alternativ som de anser vara bäst.

4.2   Ekonomiska konsekvenser i samband med bortskaffande av djurkroppar och animaliska restprodukter

| 4.2.1 | Hanteringen av djurkroppar håller på att orsaka en rad logistiska problem (i de länder som inte hade infört ett system för insamling), och i vissa fall sker inte insamlingen enligt de beprövade metoder som bäst upprätthåller hälsoskyddet på gårdarna. |
| --- | --- |

4.2.1

Hanteringen av djurkroppar håller på att orsaka en rad logistiska problem (i de länder som inte hade infört ett system för insamling), och i vissa fall sker inte insamlingen enligt de beprövade metoder som bäst upprätthåller hälsoskyddet på gårdarna.

| 4.2.2 | De ekonomiska konsekvenserna av gemenskapsdirektivet bör analyseras på följande två punkter: |
| --- | --- |

4.2.2

De ekonomiska konsekvenserna av gemenskapsdirektivet bör analyseras på följande två punkter:

| 4.2.2.1 | I de länder som saknar organiserad insamling av djurkroppar kommer investeringar att behöva göras av olika aktörer: av jordbruksföretagen (t.ex. kylanläggningar och säkra insamlingsplatser för djurkroppar), av transportföretagen, som kommer att behöva anskaffa lastfordon som är utrustade för ändamålet samt av de företag som bearbetar biprodukter, som måste genomföra förändringar för att kunna hantera hela djur (6). |
| --- | --- |

4.2.2.1

I de länder som saknar organiserad insamling av djurkroppar kommer investeringar att behöva göras av olika aktörer: av jordbruksföretagen (t.ex. kylanläggningar och säkra insamlingsplatser för djurkroppar), av transportföretagen, som kommer att behöva anskaffa lastfordon som är utrustade för ändamålet samt av de företag som bearbetar biprodukter, som måste genomföra förändringar för att kunna hantera hela djur (6).

| 4.2.2.2 | De länder som redan har system för insamling av djurkroppar behöver inte göra några ytterligare investeringar. Eftersom köttmjöl inte får användas uppstår dock kostnader för insamling och destruktion av sådant mjöl (7). |
| --- | --- |

4.2.2.2

De länder som redan har system för insamling av djurkroppar behöver inte göra några ytterligare investeringar. Eftersom köttmjöl inte får användas uppstår dock kostnader för insamling och destruktion av sådant mjöl (7).

4.3   Ekonomiska konsekvenser med avseende på användning av animaliska biprodukter

Förbudet mot att använda animaliskt protein i foder för svin, fjäderfä och fisk medförde en markant ökning av produktionskostnaderna i EU, och på så sätt förvärrades problemen med snedvridning av konkurrensen gentemot andra länder, t.ex. Brasilien, Argentina och USA där detta bruk är tillåtet. Det förekom kostnadsökningar på olika nivåer, då biprodukter från slakt inte längre genererade inkomster utan blev en kostnad – för destruktion – och när den ökade efterfrågan på växtprotein medförde en prishöjning och följaktligen en ökning av foderpriserna (8).

| 4.3.1 | I reella tal har produktionskostnaderna i förhållande till länderna utanför EU ökat enligt följande:







  Destruktion av biprodukter: | : | 6 euro per 100 kg slaktkropp av gris (9) |
| --- | --- | --- | --- |
| Förbud att använda kött- och benmjöl: | : | 0,75 euro per 100 kg (10) |
| Ökning av priset på soja: | : | 1,5 euro per 100 kg (11) |

4.3.1

I reella tal har produktionskostnaderna i förhållande till länderna utanför EU ökat enligt följande:

Destruktion av biprodukter:

:

6 euro per 100 kg slaktkropp av gris (9)

Förbud att använda kött- och benmjöl:

:

0,75 euro per 100 kg (10)

Ökning av priset på soja:

:

1,5 euro per 100 kg (11)

Om man multiplicerar dessa värden med årsproduktionen av svin uppgår merkostnaden för gemenskapen till 173 miljoner euro. Till dessa kostnadsökningar kommer en rad produktionsfaktorer, som foder, energi, arbetskraft, normer för djurens välbefinnande och för miljöskydd, vilket leder till att kostnaden för ett kilo slaktkropp från svin är 0,648 euro per kilo i Brasilien (12) mot 1,25 euro per kilo i EU (13).

| 4.3.2 | Denna konkurrenssnedvridning kan aldrig tas upp vid WTO-förhandlingar utan skulle genast möta motstånd på grund av att den inte bygger på något vetenskapligt underlag. Om denna situation fortsätter bör vi ge kompensation åt den europeiska produktionen, annars riskerar vi att äventyra dess fortsatta existens. |
| --- | --- |

4.3.2

Denna konkurrenssnedvridning kan aldrig tas upp vid WTO-förhandlingar utan skulle genast möta motstånd på grund av att den inte bygger på något vetenskapligt underlag. Om denna situation fortsätter bör vi ge kompensation åt den europeiska produktionen, annars riskerar vi att äventyra dess fortsatta existens.

4.4   Aspekter som bör beaktas vid ett eventuellt hävande av förbudet mot användning av köttmjöl från andra djur än idisslare i foder för svin och fjäderfä

| 4.4.1 | De grundläggande aspekterna omfattar garantier för att det inte förekommer korskontamination med avseende på köttmjöl. Därför fick en grupp forskare från olika belgiska organ i uppgift att studera och praktiskt genomföra tekniska lösningar i syfte att identifiera animaliskt protein från idisslare i foder. Gruppen avslutade framgångsrikt sitt arbete under första hälften av 2004, varpå GD Hälsa och konsumentskydd publicerade en slutrapport den 24 september 2004 med titeln ”Determination of Processed Animal Proteins Including Meat and Bone Meal in Feed”, där man presenterar metoder som gör det möjligt att identifiera dessa proteiner i foder. Vi kan alltså redan inrätta system som producerar köttmjöl från andra djur än idisslare (dvs. vars ursprung skulle vara lätt att fastställa) som är fullständigt spårbara och kan kontrolleras. Sedan skulle man introducera ett produktionssystem där denna beståndsdel åter används med fullkomliga garantier för att köttmjöl från idisslare inte ingår (14). |
| --- | --- |

4.4.1

De grundläggande aspekterna omfattar garantier för att det inte förekommer korskontamination med avseende på köttmjöl. Därför fick en grupp forskare från olika belgiska organ i uppgift att studera och praktiskt genomföra tekniska lösningar i syfte att identifiera animaliskt protein från idisslare i foder. Gruppen avslutade framgångsrikt sitt arbete under första hälften av 2004, varpå GD Hälsa och konsumentskydd publicerade en slutrapport den 24 september 2004 med titeln ”Determination of Processed Animal Proteins Including Meat and Bone Meal in Feed”, där man presenterar metoder som gör det möjligt att identifiera dessa proteiner i foder. Vi kan alltså redan inrätta system som producerar köttmjöl från andra djur än idisslare (dvs. vars ursprung skulle vara lätt att fastställa) som är fullständigt spårbara och kan kontrolleras. Sedan skulle man introducera ett produktionssystem där denna beståndsdel åter används med fullkomliga garantier för att köttmjöl från idisslare inte ingår (14).

4.5   Ett sista hinder för att återinföra användning av köttmjöl från djur som inte är idisslare i foder till grisar och fjäderfä

| 4.5.1 | För närvarande är det enda som saknas tekniska metoder med vilkas hjälp man kan särskilja proteiner som härstammar från svin från proteiner som härstammar från fjäderfä, vilket skulle tillmötesgå en annan begäran från Europaparlamentet, nämligen att garantera att det inte förekommer kannibalism. Att tala om kannibalism när det handlar om köttmjöl är inte korrekt. Kannibalism betecknar direkt konsumtion och kan bara förekomma på vissa gårdar i enstaka fall av misstag. Det är ändå inte berättigat att tala om kannibalism när det handlar om aminosyror och fettsyror. |
| --- | --- |

4.5.1

För närvarande är det enda som saknas tekniska metoder med vilkas hjälp man kan särskilja proteiner som härstammar från svin från proteiner som härstammar från fjäderfä, vilket skulle tillmötesgå en annan begäran från Europaparlamentet, nämligen att garantera att det inte förekommer kannibalism. Att tala om kannibalism när det handlar om köttmjöl är inte korrekt. Kannibalism betecknar direkt konsumtion och kan bara förekomma på vissa gårdar i enstaka fall av misstag. Det är ändå inte berättigat att tala om kannibalism när det handlar om aminosyror och fettsyror.

| 4.5.2 | I alla händelser, oberoende av kommentarerna ovan, finns det i dag konkreta möjligheter att införa metoder för att övervaka produktionssystemen så att de uteslutande levererar protein som härstammar från svin till foder för fjäderfä och vice versa. Följande fakta talar för detta:






  — | Köttmjöl som härstammar från svin och från fjäderfä produceras aldrig i samma slakteri eftersom dessa arter kräver skilda anläggningar. |
| --- | --- | --- |

4.5.2

I alla händelser, oberoende av kommentarerna ovan, finns det i dag konkreta möjligheter att införa metoder för att övervaka produktionssystemen så att de uteslutande levererar protein som härstammar från svin till foder för fjäderfä och vice versa. Följande fakta talar för detta:

—

Köttmjöl som härstammar från svin och från fjäderfä produceras aldrig i samma slakteri eftersom dessa arter kräver skilda anläggningar.

| — | Eftersom fabrikerna enbart producerar foder till antingen fjäderfä eller till grisar finns det ingen som helst risk att fodersorterna blandas. |
| --- | --- |

—

Eftersom fabrikerna enbart producerar foder till antingen fjäderfä eller till grisar finns det ingen som helst risk att fodersorterna blandas.

| — | Detsamma gäller för fabriker som har separata produktionslinjer för olika arter. |
| --- | --- |

—

Detsamma gäller för fabriker som har separata produktionslinjer för olika arter.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Se D. Mattews e B. C. Cooke, Rev. Sci. Tecl. Int. Eprit. 2003, 22(1), 283–296. En annan viktig studie är Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France – a spatial analysis. D. Abrial, D. Calavas, N. Jarrige, C. Ducrot; Vet. Res. 36 (2005) s. 615–628.

1

Poultry, pig and the risk of BSE following the feed ban in France – a spatial analysis

(2)  Tabell nr 1 – Lista över avfall från djurhållning (EU 15) – Källa: Eurostat/MAPYA 2003.

2

(3)  Tabell nr 2 – Sammanställning över avfall och biprodukter från boskapsfarmar (Källa: Eurostat/MAPYA).

3

(4)

4

| — | Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat (slutrapport från ministeriet för miljö, livsmedelsfrågor och landsbygdsfrågor). P. Gale (2002). Se http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/ |
| --- | --- |

—

Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat (slutrapport från ministeriet för miljö, livsmedelsfrågor och landsbygdsfrågor). P. Gale (2002). Se http://www.defra.gov.uk/animalh/by-prods/publicat/

Risk assessment: use of composting and biogas treatment to dispose of catering waste containing meat

| — | Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres [slutrapport om resultaten av forskningsprojekt om alternativ till djurkroppsbaserade system]. Antonio Muñoz Luna, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Francisco Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006). |
| --- | --- |

—

Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres [slutrapport om resultaten av forskningsprojekt om alternativ till djurkroppsbaserade system]. Antonio Muñoz Luna, Guillermo Ramis Vidal, Francisco José Pallarés Martínez, Antonio Rouco Yáñez, Francisco Tristán Lozano, Jesús Martínez Almela, Jorge Barrera, Miriam Lorenzo Navarro, Juan José Quereda Torres. (2006).

Informe final relativo a los resultados obtenidos en los proyectos de estudio de alternativas a sistemas de cadáveres

(5)  Se följande studier på detta område:

5

| — | Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino [slutrapport om resultat från försök med hydrolys av djurkroppar från icke idisslande djur: försök med svin]. J.B. Lobera, M. González, J Sáez, A. Montes, P. Clemente, A. Quiles, F. Crespo, F. Alonso, J.A. Carrizosa, M. Andujar, D. Martínez, C. Gutiérrez. |
| --- | --- |

—

Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino [slutrapport om resultat från försök med hydrolys av djurkroppar från icke idisslande djur: försök med svin]. J.B. Lobera, M. González, J Sáez, A. Montes, P. Clemente, A. Quiles, F. Crespo, F. Alonso, J.A. Carrizosa, M. Andujar, D. Martínez, C. Gutiérrez.

Informe final de resultados sobre la hidrolización de cadáveres animales no ruminantes: experiencia en ganado porcino

| — | Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores [fysisk-kemiska och bakteorologiska parametrar vid hydrolys med bioaktiva ämnen av icke idisslande djur]. C. Gutiérres, F. Fernández, M. Andujar, J. Martín, P. Clemente, J.B. Lobera, CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf. |
| --- | --- |

—

Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con bioactivadores [fysisk-kemiska och bakteorologiska parametrar vid hydrolys med bioaktiva ämnen av icke idisslande djur]. C. Gutiérres, F. Fernández, M. Andujar, J. Martín, P. Clemente, J.B. Lobera, CARM-IMIDA. http://wsiam.carm.es/imida/publicaciones%20pdf/Ganader%EDa/Gesti%F3n%20de%20Residuos%20Ganaderos/Hidrolizaci%F3n%20de%20Cad%E1veres/Resultados%20del%20Estudio%20Preliminar.pdf.

Parámetros Físico-químicos y bacteriológicos de la hidrolización de cadáveres de animales no ruminantes con

(6)  Beräkningar visar på en ökning av produktionskostnaden med mellan 0,36 och 0,96 euro per djur, beroende på lantgårdens plats och storlek, men helt säkert blir det de minsta gårdarna som drabbas hårdast.

6

(7)  Detta tillägg till produktionskostnaden ligger på mellan 0,3 och 0,5 euro per djur.

7

(8)  Studier som genomförts av en arbetsgrupp vid universitetet i Múrcia ledd av professor António Muñoz Luna, DMV, PhD, MBA.

8

(9)  Källa: INRA (nationella institutet för jordbruksforskning).

9

(10)  Beräkning efter genomsnittskostnad av råvaror före och efter förbudet vid normal fodergiva till gödsvin.

10

(11)  Se fotnot 10.

11

(12)  Produktionskostnad för en besättning av 1 200 grisar i slutet kretslopp med en produktivitet på 20,3 kultingar per sugga per år, i delstaten Paranà.

12

(13)  Besättning med 500 grisar i slutet kretslopp med en produktion av 23 kultingar per sugga per år, belägen i Portugal.

13

(14)  Andra studier som behandlar detta ämne:

14

| — | Effective PCR detection of animal species in highly processed animal by-products and compound feeds. O. Fumière, M. Dubois, V. Baeten, C. von Holst, G. Berben. Anal Bioanal Chem (2006) 385: 1045–1054. |
| --- | --- |

—

Effective PCR detection of animal species in highly processed animal by-products and compound feeds. O. Fumière, M. Dubois, V. Baeten, C. von Holst, G. Berben. Anal Bioanal Chem (2006) 385: 1045–1054.

Effective PCR detection of animal species in highly processed animal by-products and compound feeds.

| — | Identification of Species-specific DNA in feedstuffs. P. Krcmar, E. Rencova.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, 7655–7658. |
| --- | --- |

—

Identification of Species-specific DNA in feedstuffs. P. Krcmar, E. Rencova.; J. Agric. Food Chem. 2003, 51, 7655–7658.

Identification of Species-specific DNA in feedstuffs.

| — | Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and bone meal (MBM). S. Lahiff, M. Glennon, L. O'Brien, J. Lyng, T. Smith, M. Maher, N. Shilton. Molecular and Cellular Probes (2001) 15, 27–35. |
| --- | --- |

—

Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and bone meal (MBM). S. Lahiff, M. Glennon, L. O'Brien, J. Lyng, T. Smith, M. Maher, N. Shilton. Molecular and Cellular Probes (2001) 15, 27–35.

Species-specific PCR for the identification of ovine, porcine and chicken species in meat and bone meal (MBM).

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/114 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/114

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om särskilda åtgärder för att främja silkesodling”

(kodifierad version)

KOM(2006) 4 slutlig – 2006/0003 (CNS)

(2006/C 318/19)

Den 8 februari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 37 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juli 2006. Föredragande var An Le Nouail-Marlière.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 168 röster för, 7 röster emot och 17 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Kommissionens förslag innebär en kodifiering av förordning nr 845/72/EEG om särskilda åtgärder för att främja odling av silkesmaskar eller mullbärsspinnare (Bombyx mori (Linné, 1758)), enligt det påskyndade förfarande som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994. |
| --- | --- |

1.1

Kommissionens förslag innebär en kodifiering av förordning nr 845/72/EEG om särskilda åtgärder för att främja odling av silkesmaskar eller mullbärsspinnare (Bombyx mori (Linné, 1758)), enligt det påskyndade förfarande som föreskrivs i det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994.

| 1.2 | Kodifiering används för rättsakter som ofta har ändrats under åren och som därför har blivit oöverskådliga. |
| --- | --- |

1.2

Kodifiering används för rättsakter som ofta har ändrats under åren och som därför har blivit oöverskådliga.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Den ovannämnda förordningen trädde i kraft för över trettio år sedan. Den har omarbetats genomgripande vid ett flertal tillfällen och det har blivit svårt för dem som rättsakten riktar sig till att förstå dess innehåll och räckvidd utan att utföra ett juridiskt forskningsarbete eller rekonstruera den text som verkligen gäller. |
| --- | --- |

2.1

Den ovannämnda förordningen trädde i kraft för över trettio år sedan. Den har omarbetats genomgripande vid ett flertal tillfällen och det har blivit svårt för dem som rättsakten riktar sig till att förstå dess innehåll och räckvidd utan att utföra ett juridiskt forskningsarbete eller rekonstruera den text som verkligen gäller.

| 2.2 | Kommittén ställer sig därför positiv till detta förslag till kodifiering som kommer att förbättra EU-medborgarnas insyn i lagstiftningen och bidra till en bättre lagstiftning, vilket kommittén önskar och redan har framfört i sina tidigare yttranden (1). |
| --- | --- |

2.2

Kommittén ställer sig därför positiv till detta förslag till kodifiering som kommer att förbättra EU-medborgarnas insyn i lagstiftningen och bidra till en bättre lagstiftning, vilket kommittén önskar och redan har framfört i sina tidigare yttranden (1).

3.   Särskilda kommentarer

| 3.1 | Man bör även fundera över vilka andra förfaranden för förenkling som kan användas, till exempel upphävande eller uppdatering av den berörda lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.1

Man bör även fundera över vilka andra förfaranden för förenkling som kan användas, till exempel upphävande eller uppdatering av den berörda lagstiftningen.

| 3.2 | Silkesodlingen, som har varit föremål för en omfattande utveckling i Sydeuropa alltsedan 1200-talet och upplevde sin glansperiod under 1800-talet, kollapsade till följd av en epidemi som drabbade Bombyx mori, en insekt, vars kokong under förpuppningsstadiet består av en enda silkestråd. Silkestråden används i textilindustrin. Trots att man återinförde friska ”ägg” (2) var det inte möjligt att få igång odlingen av silkesmaskar på nytt, eftersom den kräver stora arbetsinsatser och produktion av mullbärsträd vars löv utgör larvens enda föda. Larven sätter i sig mycket stora mängder löv och man måste dagligen plocka dem. För närvarande är industrin nästan helt beroende av import, främst från Kina och Vietnam. |
| --- | --- |

3.2

Silkesodlingen, som har varit föremål för en omfattande utveckling i Sydeuropa alltsedan 1200-talet och upplevde sin glansperiod under 1800-talet, kollapsade till följd av en epidemi som drabbade Bombyx mori, en insekt, vars kokong under förpuppningsstadiet består av en enda silkestråd. Silkestråden används i textilindustrin. Trots att man återinförde friska ”ägg” (2) var det inte möjligt att få igång odlingen av silkesmaskar på nytt, eftersom den kräver stora arbetsinsatser och produktion av mullbärsträd vars löv utgör larvens enda föda. Larven sätter i sig mycket stora mängder löv och man måste dagligen plocka dem. För närvarande är industrin nästan helt beroende av import, främst från Kina och Vietnam.

| 3.3 | Kommittén anser att man bör bibehålla en grundläggande silkesodling i Europa, med tanke på att silke har många användningsområden som kräver olika kvaliteter samt att forskningen gör det möjligt att tänka sig nya tillämpningar i framtiden. Denna verksamhet gör det dessutom möjligt att bevara arbetsplatser i missgynnade eller avlägsna områden (3). Ett stöd per låda i enlighet med bestämmelserna i förordningen är ofrånkomligt för att denna verksamhet som utsätts för ett starkt konkurrenstryck till följd av massiv import från tredje länder med mycket billig arbetskraft skall kunna leva vidare. Europeiskt silke lämpar sig dessutom för vissa nuvarande tillämpningar och kan passa för eventuella tillämpningar i framtiden, vilket motiverar ett bibehållande av en gemenskapsproduktion. |
| --- | --- |

3.3

Kommittén anser att man bör bibehålla en grundläggande silkesodling i Europa, med tanke på att silke har många användningsområden som kräver olika kvaliteter samt att forskningen gör det möjligt att tänka sig nya tillämpningar i framtiden. Denna verksamhet gör det dessutom möjligt att bevara arbetsplatser i missgynnade eller avlägsna områden (3). Ett stöd per låda i enlighet med bestämmelserna i förordningen är ofrånkomligt för att denna verksamhet som utsätts för ett starkt konkurrenstryck till följd av massiv import från tredje länder med mycket billig arbetskraft skall kunna leva vidare. Europeiskt silke lämpar sig dessutom för vissa nuvarande tillämpningar och kan passa för eventuella tillämpningar i framtiden, vilket motiverar ett bibehållande av en gemenskapsproduktion.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Se bl.a. EESK:s förberedande yttrande ”Bättre lagstiftning”, 2005 (föredragande: Daniel Retureau) INT/265 – EUT C 24, 31.1.2006, s. 39.

1

(2)  Ägg från fjärilen Bombyx mori.

2

Bombyx mori.

(3)  Hälften av den europeiska produktionen kommer från Kanarieöarna.

3

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/115 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/115

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 76/769/EEG när det gäller begränsning av utsläppandet på marknaden av vissa mätinstrument som innehåller kvicksilver”

KOM(2006) 69 slutlig – 2006/0018 (COD)

(2006/C 318/20)

Den 8 mars 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 95 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juli 2006. Föredragande var Giacomina Cassina.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 181 röster för, 5 röster emot och 8 nedlagda röster:

1.   Slutsatser

| 1.1 | På grundval av synpunkterna i punkterna 2 och 3 vill EESK framföra följande:






  a) | Vi stöder kommissionens förslag och valet av rättslig grund (artikel 95 i fördraget) och ställer oss bakom målet att uppnå ett totalt avlägsnande av kvicksilver i de mätinstrument som nämns i punkt 2.2. |
| --- | --- | --- |

1.1

På grundval av synpunkterna i punkterna 2 och 3 vill EESK framföra följande:

a)

Vi stöder kommissionens förslag och valet av rättslig grund (artikel 95 i fördraget) och ställer oss bakom målet att uppnå ett totalt avlägsnande av kvicksilver i de mätinstrument som nämns i punkt 2.2.

| b) | EESK anser att förslaget i fråga ligger i linje med andra gemenskapsbestämmelser och politikinsatser på miljö- och folkhälsoområdet. |
| --- | --- |

b)

EESK anser att förslaget i fråga ligger i linje med andra gemenskapsbestämmelser och politikinsatser på miljö- och folkhälsoområdet.

| c) | Kommittén hoppas att ersättningen med alternativa produkter utan kvicksilver påskyndas (med eventuella incitament och informations- och upplysningskampanjer för att förhindra att potentiellt farliga apparater innehållande kvicksilver blir kvar i omlopp) och att den kostnad som ersättningen innebär för konsumenterna också beaktas. |
| --- | --- |

c)

Kommittén hoppas att ersättningen med alternativa produkter utan kvicksilver påskyndas (med eventuella incitament och informations- och upplysningskampanjer för att förhindra att potentiellt farliga apparater innehållande kvicksilver blir kvar i omlopp) och att den kostnad som ersättningen innebär för konsumenterna också beaktas.

| d) | EESK efterlyser differentierad insamling och hoppas att säljarna åtar sig att samla in utrangerad apparatur (som i fallet med elektrisk och elektronisk utrustning). |
| --- | --- |

d)

EESK efterlyser differentierad insamling och hoppas att säljarna åtar sig att samla in utrangerad apparatur (som i fallet med elektrisk och elektronisk utrustning).

| e) | EESK uppmanar kommissionen att precisera vilka garantier som finns för att de undantagna sektorerna (användning för yrkesbruk eller industriellt bruk) skall tvingas respektera målet att kvicksilver inte får spridas i miljön. |
| --- | --- |

e)

EESK uppmanar kommissionen att precisera vilka garantier som finns för att de undantagna sektorerna (användning för yrkesbruk eller industriellt bruk) skall tvingas respektera målet att kvicksilver inte får spridas i miljön.

| f) | EESK uppmanar myndigheterna i gemenskapen och i medlemsstaterna att noggrant kontrollera att importerade produkter lever upp till EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

f)

EESK uppmanar myndigheterna i gemenskapen och i medlemsstaterna att noggrant kontrollera att importerade produkter lever upp till EU-lagstiftningen.

2.   Inledning och förslagets innehåll

| 2.1 | Det aktuella förslaget till direktiv ansluter sig till handlingslinjerna i meddelandet från den 28 januari 2005 om Gemenskapens kvicksilverstrategi
   (1). Där utgår man från den numera allmänt vedertagna uppfattningen att kvicksilver är skadligt och innebär en allvarlig risk för människor, ekosystem och vilda djur och växter. I meddelandet föreslås en rad åtgärder för att skydda människors hälsa och miljön. Det handlar om att avlägsna kvicksilvret från alla verksamheter där det i dag är möjligt att ersätta det med alternativa ämnen och produkter som inte har de skadliga effekter som i dag kan påvisas på den neurologiska utvecklingen, immunförsvaret och fortplantningssystemet. |
| --- | --- |

2.1

Det aktuella förslaget till direktiv ansluter sig till handlingslinjerna i meddelandet från den 28 januari 2005 om Gemenskapens kvicksilverstrategi
   (1). Där utgår man från den numera allmänt vedertagna uppfattningen att kvicksilver är skadligt och innebär en allvarlig risk för människor, ekosystem och vilda djur och växter. I meddelandet föreslås en rad åtgärder för att skydda människors hälsa och miljön. Det handlar om att avlägsna kvicksilvret från alla verksamheter där det i dag är möjligt att ersätta det med alternativa ämnen och produkter som inte har de skadliga effekter som i dag kan påvisas på den neurologiska utvecklingen, immunförsvaret och fortplantningssystemet.

| 2.2 | I ljuset av detta föreslår kommissionen ändring (2) av direktiv 76/769 som ett steg i tillämpningen av den allmänna strategin. Där föreskrivs ett försäljningsförbud för följande instrument som innehåller kvicksilver:






  a) | Febertermometrar. |
| --- | --- | --- |

2.2

I ljuset av detta föreslår kommissionen ändring (2) av direktiv 76/769 som ett steg i tillämpningen av den allmänna strategin. Där föreskrivs ett försäljningsförbud för följande instrument som innehåller kvicksilver:

a)

Febertermometrar.

| b) | Andra mätinstrument för försäljning till allmänheten (t.ex. manometrar, barometrar, blodtrycksmätare m.m.). |
| --- | --- |

b)

Andra mätinstrument för försäljning till allmänheten (t.ex. manometrar, barometrar, blodtrycksmätare m.m.).

| 2.3 | På grundval av förbud eller begränsningar som redan införts i några medlemsstater, och således utifrån redan gjorda erfarenheter, skall emellertid förbud mot instrument och utrustning som används inom forskning och industri undantas eftersom sådan utrustning är tämligen begränsad till antalet och används i högt specialiserade miljöer som redan omfattas av bestämmelser och kontrollrutiner för säkerhet i arbetet och hantering av farligt avfall eller som täcks av Reach-förordningen. |
| --- | --- |

2.3

På grundval av förbud eller begränsningar som redan införts i några medlemsstater, och således utifrån redan gjorda erfarenheter, skall emellertid förbud mot instrument och utrustning som används inom forskning och industri undantas eftersom sådan utrustning är tämligen begränsad till antalet och används i högt specialiserade miljöer som redan omfattas av bestämmelser och kontrollrutiner för säkerhet i arbetet och hantering av farligt avfall eller som täcks av Reach-förordningen.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Även om kvicksilver i vissa medlemsstater redan har börjat fasas ut och ersättas av andra produkter, används enligt uppskattning (3) än i dag i Europa ca 33 ton kvicksilver per år i mät- och kontrollinstrument. Av dessa kommer ca 25–30 ton ut på marknaden via termometrar. |
| --- | --- |

3.1

Även om kvicksilver i vissa medlemsstater redan har börjat fasas ut och ersättas av andra produkter, används enligt uppskattning (3) än i dag i Europa ca 33 ton kvicksilver per år i mät- och kontrollinstrument. Av dessa kommer ca 25–30 ton ut på marknaden via termometrar.

| 3.2 | Kvicksilver och dess giftigaste biprodukter återfinns i hushållsavfallsflödet eftersom termometrar och övriga mätinstrument mestadels kastas i soporna när de kasseras eller går sönder. Överföring till avfallsdeponier eller reningssystem som inte håller måttet gör att kvicksilverrester sipprar ut i avloppsvattnet och sprids i miljön. Därför noteras förekomst av kvicksilver i livsmedel, vilket är särskilt farligt för den marina näringskedjan, och därför är människor som äter fisk och skaldjur extra sårbara (särskilt i området runt Medelhavet). |
| --- | --- |

3.2

Kvicksilver och dess giftigaste biprodukter återfinns i hushållsavfallsflödet eftersom termometrar och övriga mätinstrument mestadels kastas i soporna när de kasseras eller går sönder. Överföring till avfallsdeponier eller reningssystem som inte håller måttet gör att kvicksilverrester sipprar ut i avloppsvattnet och sprids i miljön. Därför noteras förekomst av kvicksilver i livsmedel, vilket är särskilt farligt för den marina näringskedjan, och därför är människor som äter fisk och skaldjur extra sårbara (särskilt i området runt Medelhavet).

| 3.3 | EESK noterar att det finns instrument som redan är ute på marknaden som fyller samma funktion som instrumenten i förslaget till direktiv och som innehåller ämnen som utgör alternativ till kvicksilver. Att ersätta kvicksilvret är således redan nu möjligt och uppenbarligen utan att det medför extra kostnader (se dock punkt 4.1 b, c, och e). Konsekvensanalysen ger över huvud taget ingen antydan om de kostnader som ersättningen skulle innebära för konsumenterna. EESK kräver att dessa specificeras och att stödåtgärder integreras i mekanismen för direktivets genomförande. |
| --- | --- |

3.3

EESK noterar att det finns instrument som redan är ute på marknaden som fyller samma funktion som instrumenten i förslaget till direktiv och som innehåller ämnen som utgör alternativ till kvicksilver. Att ersätta kvicksilvret är således redan nu möjligt och uppenbarligen utan att det medför extra kostnader (se dock punkt 4.1 b, c, och e). Konsekvensanalysen ger över huvud taget ingen antydan om de kostnader som ersättningen skulle innebära för konsumenterna. EESK kräver att dessa specificeras och att stödåtgärder integreras i mekanismen för direktivets genomförande.

| 3.4 | EESK stöder helhjärtat kommissionens mål att förbjuda saluföring av de kvicksilverinstrument som anges i förslaget. De risker som kvicksilvret innebär och dess varaktighet kräver ingen bevisning och förbudet mot instrument som innehåller kvicksilver bidrar till att bibehålla en hög nivå på skyddet av miljön och människors hälsa, vilket anges i den rättsliga grunden till förslaget (artikel 95 i EG-fördraget) som EESK anser vara helt korrekt och rimlig. |
| --- | --- |

3.4

EESK stöder helhjärtat kommissionens mål att förbjuda saluföring av de kvicksilverinstrument som anges i förslaget. De risker som kvicksilvret innebär och dess varaktighet kräver ingen bevisning och förbudet mot instrument som innehåller kvicksilver bidrar till att bibehålla en hög nivå på skyddet av miljön och människors hälsa, vilket anges i den rättsliga grunden till förslaget (artikel 95 i EG-fördraget) som EESK anser vara helt korrekt och rimlig.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK vill emellertid påpeka följande:






  a) | Om instrument för yrkesbruk eller industriellt bruk som innehåller kvicksilver skall undantas måste det ges garantier för att man i samband med bortskaffande och återvinning sedan instrumenten kasserats behandlar kvicksilvret för att förhindra att det sprids och skadar miljön och människors hälsa. Det är viktigt att det görs ordentliga kontroller, ges stöd i form av utbildning och rådgivning särskilt inom hantverksmässiga och småskaliga guldsmedsföretag, där användningen av kvicksilver i särskilda moment fortfarande är utbredd. |
| --- | --- | --- |

4.1

EESK vill emellertid påpeka följande:

a)

Om instrument för yrkesbruk eller industriellt bruk som innehåller kvicksilver skall undantas måste det ges garantier för att man i samband med bortskaffande och återvinning sedan instrumenten kasserats behandlar kvicksilvret för att förhindra att det sprids och skadar miljön och människors hälsa. Det är viktigt att det görs ordentliga kontroller, ges stöd i form av utbildning och rådgivning särskilt inom hantverksmässiga och småskaliga guldsmedsföretag, där användningen av kvicksilver i särskilda moment fortfarande är utbredd.

| b) | Såväl i konsekvensanalysen som i själva förslaget tycks man ha undervärderat problemet med att instrument som fortfarande är i bruk och som innehåller kvicksilver hamnar i det kommunala avfallet. Man borde upplysa medlemsstaterna om behovet av och nyttan med incitament (t.ex. ”skrotning”) så att utfasningen av de instrument som avses i detta direktiv sker så snabbt som möjligt. |
| --- | --- |

b)

Såväl i konsekvensanalysen som i själva förslaget tycks man ha undervärderat problemet med att instrument som fortfarande är i bruk och som innehåller kvicksilver hamnar i det kommunala avfallet. Man borde upplysa medlemsstaterna om behovet av och nyttan med incitament (t.ex. ”skrotning”) så att utfasningen av de instrument som avses i detta direktiv sker så snabbt som möjligt.

| c) | Tillbakadragandet av kvicksilverinstrument som alltjämt är i omlopp kan stimuleras genom finansiella stödåtgärder, men framför allt genom lämpliga informationskampanjer som riktas till användarna och som syftar till att göra dem medvetna om de risker som föreligger och bli mer ansvarstagande. De bör också uppmanas att inte låta kvicksilver hamna i det kommunala avfallet och framför allt att inte låta det komma i händerna på barn. De konsumenter som snabbt ersätter sina instrument skall i alla händelser uppmuntras på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

c)

Tillbakadragandet av kvicksilverinstrument som alltjämt är i omlopp kan stimuleras genom finansiella stödåtgärder, men framför allt genom lämpliga informationskampanjer som riktas till användarna och som syftar till att göra dem medvetna om de risker som föreligger och bli mer ansvarstagande. De bör också uppmanas att inte låta kvicksilver hamna i det kommunala avfallet och framför allt att inte låta det komma i händerna på barn. De konsumenter som snabbt ersätter sina instrument skall i alla händelser uppmuntras på lämpligt sätt.

| d) | Tillbakadragandet av de berörda instrumenten bör ske genom en selektiv insamling som sköts av säljarna enligt en modell från direktivet om elektriska eller elektroniska produkter (WEEE). |
| --- | --- |

d)

Tillbakadragandet av de berörda instrumenten bör ske genom en selektiv insamling som sköts av säljarna enligt en modell från direktivet om elektriska eller elektroniska produkter (WEEE).

| e) | Man bör särskilt uppmärksamma importerade produkter, så att nyttan med den nya restriktiva EU-lagstiftningen inte äventyras av produkter från tredjeländer som inte beaktar riskerna med ett olämpligt bruk av kvicksilver. |
| --- | --- |

e)

Man bör särskilt uppmärksamma importerade produkter, så att nyttan med den nya restriktiva EU-lagstiftningen inte äventyras av produkter från tredjeländer som inte beaktar riskerna med ett olämpligt bruk av kvicksilver.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2005) 20 slutlig.

1

(2)  Genom tillägg av en särskild punkt 19a i bilaga I till direktiv 76/769 EEG.

2

(3)  Enligt uppgifter från kommissionen.

3

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/117 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/117

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet om förbättring av fiskerinäringens ekonomiska läge”

KOM(2006) 103 slutlig

(2006/C 318/21)

Den 9 mars 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juli 2006. Föredragande var Gabriel Sarró Iparraguirre.

Mot bakgrund av ovanstående antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) följande yttrande med 120 röster för, 16 röster emot och 9 nedlagda röster:

1.   Sammandrag och rekommendationer

| 1.1 | Med tanke på den ekonomiska och sociala betydelse som fiskerisektorn har i Europeiska unionen, och som vida överskrider dess direkta bidrag till BNP (1), ställer sig EESK bakom kommissionens meddelande (2) när det gäller bedömningen av den kritiska situationen inom gemenskapens fiskesektor. EESK anser att det krävs snabba insatser och att de föreslagna åtgärderna som syftar till att rädda sektorn ur krisen varken är realistiska eller tillräckliga. Kommittén anser att förslagen inte är realistiska eftersom det i huvudsak handlar om familjeföretag som bara äger en båt och som arbetar i fiskelag med begränsade resurser och med en minimal bemanning, samtidigt som dessa företag underkastas stränga förvaltningsregler för fiske och har ytterst lite handlingsutrymme för att kunna vidta åtgärder för omstrukturering och säkerställa sin överlevnad på kort sikt. |
| --- | --- |

1.1

Med tanke på den ekonomiska och sociala betydelse som fiskerisektorn har i Europeiska unionen, och som vida överskrider dess direkta bidrag till BNP (1), ställer sig EESK bakom kommissionens meddelande (2) när det gäller bedömningen av den kritiska situationen inom gemenskapens fiskesektor. EESK anser att det krävs snabba insatser och att de föreslagna åtgärderna som syftar till att rädda sektorn ur krisen varken är realistiska eller tillräckliga. Kommittén anser att förslagen inte är realistiska eftersom det i huvudsak handlar om familjeföretag som bara äger en båt och som arbetar i fiskelag med begränsade resurser och med en minimal bemanning, samtidigt som dessa företag underkastas stränga förvaltningsregler för fiske och har ytterst lite handlingsutrymme för att kunna vidta åtgärder för omstrukturering och säkerställa sin överlevnad på kort sikt.

| 1.2 | I avsaknad av en ny gemenskapsbudget vid sidan av den som öronmärkts för FFU/EFF (3) är möjligheterna till nya insatser praktiskt taget obefintliga. EESK anser därför att det aktuella meddelandet i praktiken kommer att få ytterst marginella återverkningar på de flesta företag. |
| --- | --- |

1.2

I avsaknad av en ny gemenskapsbudget vid sidan av den som öronmärkts för FFU/EFF (3) är möjligheterna till nya insatser praktiskt taget obefintliga. EESK anser därför att det aktuella meddelandet i praktiken kommer att få ytterst marginella återverkningar på de flesta företag.

| 1.3 | När det gäller företag som mot bakgrund av sin storlek söker undsättningsstöd och stöd till omstrukturering anser EESK att meddelandet bland annat bör innehålla följande:






  — | En gemenskapsbudget som är klart avgränsad i förhållande till budgeten för Fonden för fiskets utveckling (FFU) och Europeiska fiskerifonden (EFF). |
| --- | --- | --- |

1.3

När det gäller företag som mot bakgrund av sin storlek söker undsättningsstöd och stöd till omstrukturering anser EESK att meddelandet bland annat bör innehålla följande:

—

En gemenskapsbudget som är klart avgränsad i förhållande till budgeten för Fonden för fiskets utveckling (FFU) och Europeiska fiskerifonden (EFF).

| — | Undsättningsstödet bör vara återbetalningsfritt med en tillämpningstid som överskrider sex månader. |
| --- | --- |

—

Undsättningsstödet bör vara återbetalningsfritt med en tillämpningstid som överskrider sex månader.

| — | Mer flexibilitet i de nationella program som medlemsstaterna skall lägga fram så att de företag som gör framställningar snabbt kan få tillgång till det stöd som erbjuds. |
| --- | --- |

—

Mer flexibilitet i de nationella program som medlemsstaterna skall lägga fram så att de företag som gör framställningar snabbt kan få tillgång till det stöd som erbjuds.

| 1.4 | Utöver undsättningsstöd och stöd till omstrukturering för företag i kris bedömer EESK att ytterligare en rad andra åtgärder bör vidtas för att motverka de svåra återverkningar som det dyra bränslet har på företagen i fiskesektorn och på bemanningen. Kommittén föreslår i synnerhet att kommissionen och/eller rådet tar ställning till följande:






  a) | En höjning av tröskeln för mindre stödbelopp till 100 000 euro per företag. |
| --- | --- | --- |

1.4

Utöver undsättningsstöd och stöd till omstrukturering för företag i kris bedömer EESK att ytterligare en rad andra åtgärder bör vidtas för att motverka de svåra återverkningar som det dyra bränslet har på företagen i fiskesektorn och på bemanningen. Kommittén föreslår i synnerhet att kommissionen och/eller rådet tar ställning till följande:

a)

En höjning av tröskeln för mindre stödbelopp till 100 000 euro per företag.

| b) | Tillfälligt avbrott för fiskeflottan i fall av ”oförutsedda händelser”, till exempel den kris som uppstått till följd av förhöjda priser på dieselolja. |
| --- | --- |

b)

Tillfälligt avbrott för fiskeflottan i fall av ”oförutsedda händelser”, till exempel den kris som uppstått till följd av förhöjda priser på dieselolja.

| c) | Tillstånd att utbetala stöd för att täcka försäkringsavgifter på motsvarande sätt som inom jordbruksförsäkringarna. |
| --- | --- |

c)

Tillstånd att utbetala stöd för att täcka försäkringsavgifter på motsvarande sätt som inom jordbruksförsäkringarna.

| d) | Inrätta en särskild avvecklingsfond på EU-nivå, sammankopplat med en tilläggsbudget som i första hand riktas till den delen av flottan som har de största problemen och som ger fartygsägarna möjlighet att på ett värdigt sätt frivilligt lägga ned sin verksamhet. |
| --- | --- |

d)

Inrätta en särskild avvecklingsfond på EU-nivå, sammankopplat med en tilläggsbudget som i första hand riktas till den delen av flottan som har de största problemen och som ger fartygsägarna möjlighet att på ett värdigt sätt frivilligt lägga ned sin verksamhet.

| e) | Så omfattande stöd som möjligt till offentliga förvaltningar såväl på nationell nivå som på EU-nivå via stöden till FoU (4) och innovation för att främja projekt som fiskesektorn föreslår i syfte att höja energieffektiviteten inom branschen och finna alternativa eller kompletterande bränslen till dieselolja samt för uppbyggnad av teknikplattformar för fisket. |
| --- | --- |

e)

Så omfattande stöd som möjligt till offentliga förvaltningar såväl på nationell nivå som på EU-nivå via stöden till FoU (4) och innovation för att främja projekt som fiskesektorn föreslår i syfte att höja energieffektiviteten inom branschen och finna alternativa eller kompletterande bränslen till dieselolja samt för uppbyggnad av teknikplattformar för fisket.

| f) | Göra ansträngningar för att åstadkomma förändrade attityder bland fiskare i syfte att involvera dem i marknadsföringen av fiskprodukter, för att på detta sätt öka mervärdet för fiskeprodukter. |
| --- | --- |

f)

Göra ansträngningar för att åstadkomma förändrade attityder bland fiskare i syfte att involvera dem i marknadsföringen av fiskprodukter, för att på detta sätt öka mervärdet för fiskeprodukter.

| g) | Se över skattebestämmelserna för kustflottan, särskilt genom att överväga regler för skattebefrielse för företag i fråga om återförsäljarnas intäkter vid auktioner för direktförsäljning samt en minskning av momsen när det gäller återförsäljarnas förmedlingsverksamhet. |
| --- | --- |

g)

Se över skattebestämmelserna för kustflottan, särskilt genom att överväga regler för skattebefrielse för företag i fråga om återförsäljarnas intäkter vid auktioner för direktförsäljning samt en minskning av momsen när det gäller återförsäljarnas förmedlingsverksamhet.

| h) | Att föra in den högsjöflotta som idkar fiske utanför gemenskapens vattenområde i det andraregister som finns för handelsflottan i olika medlemsstater genom att ändra EU:s riktlinjer gällande statligt stöd till fiskesektorn. |
| --- | --- |

h)

Att föra in den högsjöflotta som idkar fiske utanför gemenskapens vattenområde i det andraregister som finns för handelsflottan i olika medlemsstater genom att ändra EU:s riktlinjer gällande statligt stöd till fiskesektorn.

2.   Motivering

| 2.1 | Fiskesektorn förser oss inte bara med en betydande del av det protein vi behöver för vår överlevnad, utan den spelar dessutom en viktig roll i de ekonomiska och sociala strukturer som ligger till grund för många kustsamhällen över hela EU. Enligt uppgifter från kommissionen (5) svarar den utvidgade unionen (EU-25) för 5 % av den totala produktionen av fisk i världen med sina 7 293 101 ton fisk (fångst och fiskodling) och är därmed den näst största fiskeproducenten i världen efter Kina. Unionen har en flotta på knappt 90 000 fiskefartyg och sysselsätter 229 702 personer. |
| --- | --- |

2.1

Fiskesektorn förser oss inte bara med en betydande del av det protein vi behöver för vår överlevnad, utan den spelar dessutom en viktig roll i de ekonomiska och sociala strukturer som ligger till grund för många kustsamhällen över hela EU. Enligt uppgifter från kommissionen (5) svarar den utvidgade unionen (EU-25) för 5 % av den totala produktionen av fisk i världen med sina 7 293 101 ton fisk (fångst och fiskodling) och är därmed den näst största fiskeproducenten i världen efter Kina. Unionen har en flotta på knappt 90 000 fiskefartyg och sysselsätter 229 702 personer.

| 2.2 | Sektorn har anpassningsproblem eftersom fiskstammen har minskat i de flesta fiskeområden, och till och med uttömts i vissa av dem. Därtill är marknadsvillkoren dåliga. Enligt det aktuella kommissionsdokumentet har kvoterna till fartyg som fiskar efter de viktigaste djuphavsarterna (torsk, kolja, vitling, sej och kummel) och bottenlevande arterna (rödspätta, tunga, marulk och havskräfta) i västra Europa minskat sedan mitten av 90-talet. |
| --- | --- |

2.2

Sektorn har anpassningsproblem eftersom fiskstammen har minskat i de flesta fiskeområden, och till och med uttömts i vissa av dem. Därtill är marknadsvillkoren dåliga. Enligt det aktuella kommissionsdokumentet har kvoterna till fartyg som fiskar efter de viktigaste djuphavsarterna (torsk, kolja, vitling, sej och kummel) och bottenlevande arterna (rödspätta, tunga, marulk och havskräfta) i västra Europa minskat sedan mitten av 90-talet.

| 2.3 | Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken 2002 gav möjlighet till modernisering av metoderna för fiske i EU i syfte att garantera hållbarhet, men den har även inneburit åtgärder som till exempel planer för återskapande av fiskstammar som begränsat fångsten och minskat fiskarnas inkomster avsevärt. Denna situation kommer inte att ändras framöver. |
| --- | --- |

2.3

Reformen av den gemensamma fiskeripolitiken 2002 gav möjlighet till modernisering av metoderna för fiske i EU i syfte att garantera hållbarhet, men den har även inneburit åtgärder som till exempel planer för återskapande av fiskstammar som begränsat fångsten och minskat fiskarnas inkomster avsevärt. Denna situation kommer inte att ändras framöver.

| 2.4 | Denna situation i kombination med en normal och kontinuerlig ökning av driftskostnaderna och med en drastisk höjning av bränslekostnaderna har lett till att många fiskefartyg går med förlust. |
| --- | --- |

2.4

Denna situation i kombination med en normal och kontinuerlig ökning av driftskostnaderna och med en drastisk höjning av bränslekostnaderna har lett till att många fiskefartyg går med förlust.

| 2.5 | I kommissionens meddelande uppräknas en rad orsaker som tillsammans har drivit en stor del av gemenskapens fiskeflotta in i detta ekonomiska läge. En rad förslag till lösningar läggs fram. |
| --- | --- |

2.5

I kommissionens meddelande uppräknas en rad orsaker som tillsammans har drivit en stor del av gemenskapens fiskeflotta in i detta ekonomiska läge. En rad förslag till lösningar läggs fram.

3.   Bakgrund

| 3.1 | Bland dessa orsaker nämns i kommissionens meddelande två lättförståeliga omständigheter:






  — | sjunkande inkomster, och |
| --- | --- | --- |

3.1

Bland dessa orsaker nämns i kommissionens meddelande två lättförståeliga omständigheter:

—

sjunkande inkomster, och

| — | ökande kostnader. |
| --- | --- |

—

ökande kostnader.

| 3.1.1 | Inkomstsänkningen är en följd av






  — | Stagnerande marknadspriser:






  — | importfiskens andel ökar, |
| --- | --- | --- | --- |

3.1.1

Inkomstsänkningen är en följd av

—

Stagnerande marknadspriser:

—

importfiskens andel ökar,

| — | fiskodlingarna är under utveckling, |
| --- | --- |

—

fiskodlingarna är under utveckling,

| — | försäljningen koncentreras till större distributionskedjor. |
| --- | --- |

—

försäljningen koncentreras till större distributionskedjor.

| — | Minskade fångster:






  — | intensivfiske på vissa fiskpopulationer, |
| --- | --- | --- |

—

Minskade fångster:

—

intensivfiske på vissa fiskpopulationer,

| — | minskningen av fiskerikapaciteten har varit otillräcklig. |
| --- | --- |

—

minskningen av fiskerikapaciteten har varit otillräcklig.

| 3.1.2 | Fartygens driftskostnader som vanligen ökar något från år till år har sedan 2003 varit föremål för en drastisk ökning till följd av bränslepriserna, vilket har drabbat fiskeflottan i olika grad, men särskilt trålare som utgör merparten av gemenskapens fiskeflotta och som för närvarande uppvisar nettoförluster av verksamheten. |
| --- | --- |

3.1.2

Fartygens driftskostnader som vanligen ökar något från år till år har sedan 2003 varit föremål för en drastisk ökning till följd av bränslepriserna, vilket har drabbat fiskeflottan i olika grad, men särskilt trålare som utgör merparten av gemenskapens fiskeflotta och som för närvarande uppvisar nettoförluster av verksamheten.

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Bland de åtgärder som kommissionen föreslår bli antagna för att komma ur det nuvarande svåra ekonomiska läget inom fiskesektorn kan man nämna följande:






  — | åtgärder på kort sikt för undsättning och omstrukturering av fiskeföretag som kan bli lönsamma genom strukturella ändringar, |
| --- | --- | --- |

4.1

Bland de åtgärder som kommissionen föreslår bli antagna för att komma ur det nuvarande svåra ekonomiska läget inom fiskesektorn kan man nämna följande:

—

åtgärder på kort sikt för undsättning och omstrukturering av fiskeföretag som kan bli lönsamma genom strukturella ändringar,

| — | åtgärder på lång sikt för att fiskesektorn skall kunna anpassa sig till den nya situationen med höjda bränslepriser. |
| --- | --- |

—

åtgärder på lång sikt för att fiskesektorn skall kunna anpassa sig till den nya situationen med höjda bränslepriser.

4.1.1   Undsättning och omstrukturering på kort sikt

| 4.1.1.1 | För att undsätta och omstrukturera fiskeriföretag som riskerar konkurs eller som är på kraftig tillbakagång avser kommissionen i meddelandet att eventuellt tillgripa befintliga instrument inom ramen för nuvarande system för statligt stöd utgående från gemenskapens riktlinjer om statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (6) samt riktlinjerna om prövning av statliga stöd till fiskeri- och fiskodlingssektorerna (7). Vidare övervägs vissa undantag som faller utanför riktlinjernas ramar (se punkt 4.1.1.5 och 4.1.1.6). |
| --- | --- |

4.1.1.1

För att undsätta och omstrukturera fiskeriföretag som riskerar konkurs eller som är på kraftig tillbakagång avser kommissionen i meddelandet att eventuellt tillgripa befintliga instrument inom ramen för nuvarande system för statligt stöd utgående från gemenskapens riktlinjer om statligt stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (6) samt riktlinjerna om prövning av statliga stöd till fiskeri- och fiskodlingssektorerna (7). Vidare övervägs vissa undantag som faller utanför riktlinjernas ramar (se punkt 4.1.1.5 och 4.1.1.6).

| 4.1.1.2 | Undsättningsstödet, som högst får betalas ut i sex månader, skall utgöras av lån med återbetalningsskyldighet eller garantier. Målet är att hjälpa företagen att anpassa sig till den nya situationen till följd av höjda bränslepriser, i synnerhet när det gäller fartyg som använder släpredskap och bedriver riktat fiske efter djuphavs arter. Om räddningsstödet följs av en godkänd omstruktureringsplan kan stödet betalas tillbaka med medel som företaget får som omstruktureringsstöd. |
| --- | --- |

4.1.1.2

Undsättningsstödet, som högst får betalas ut i sex månader, skall utgöras av lån med återbetalningsskyldighet eller garantier. Målet är att hjälpa företagen att anpassa sig till den nya situationen till följd av höjda bränslepriser, i synnerhet när det gäller fartyg som använder släpredskap och bedriver riktat fiske efter djuphavs arter. Om räddningsstödet följs av en godkänd omstruktureringsplan kan stödet betalas tillbaka med medel som företaget får som omstruktureringsstöd.

| 4.1.1.3 | För att undsättningsstödet skall vara effektivt i praktiken anser EESK att det bör vara kostnadsfritt och inte vara ett lån med återbetalningsskyldighet eftersom ett kostnadsfritt stöd innebär ett mervärde som gör det mer attraktivt för företagen. I motsatt fall kan lån med återbetalningsskyldighet fås vid vilken finansinrättning som helst utan att kommissionens tillstånd behövs. |
| --- | --- |

4.1.1.3

För att undsättningsstödet skall vara effektivt i praktiken anser EESK att det bör vara kostnadsfritt och inte vara ett lån med återbetalningsskyldighet eftersom ett kostnadsfritt stöd innebär ett mervärde som gör det mer attraktivt för företagen. I motsatt fall kan lån med återbetalningsskyldighet fås vid vilken finansinrättning som helst utan att kommissionens tillstånd behövs.

| 4.1.1.4 | Stödet till en ny omstrukturering av fiskeriföretagen för att dessa åter skall bli lönsamma innebär ofta investeringar och anpassningar av fartygen. Riktlinjerna för statsstöd till fiskerisektorn fastställer bland annat regler för beviljande av stöd till modernisering och utrustning av fiskefartyg utgående från bestämmelserna i det finansiella riktinstrumentet för fisket (FFU (8)). Villkoren för beviljande av statligt stöd i detta syfte är alltså desamma som villkoren för gemenskapsstöd med stöd av FFU-förordningen. (9) |
| --- | --- |

4.1.1.4

Stödet till en ny omstrukturering av fiskeriföretagen för att dessa åter skall bli lönsamma innebär ofta investeringar och anpassningar av fartygen. Riktlinjerna för statsstöd till fiskerisektorn fastställer bland annat regler för beviljande av stöd till modernisering och utrustning av fiskefartyg utgående från bestämmelserna i det finansiella riktinstrumentet för fisket (FFU (8)). Villkoren för beviljande av statligt stöd i detta syfte är alltså desamma som villkoren för gemenskapsstöd med stöd av FFU-förordningen. (9)

| 4.1.1.5 | Kommissionen planerar en undantagsåtgärd genom att tillåta beviljande av statligt stöd för vissa moderniseringsinsatser som faller utanför FFU-förordningen på villkor att dessa inte är riktade till omstrukturering av fiskeföretag inom ramen för nationella program för undsättning och omstrukturering. För att undantagstillstånden skall kunna beviljas kommer kommissionen att granska de nationella programmen i ljuset av gemenskapens riktlinjer på villkor att omstruktureringen av företagen grundar sig på realistiska ekonomiska beräkningar i nuläget och att man beaktar det nuvarande och förväntade läget för de fiskpopulationer som är föremål för fiske. Omstruktureringen skall även garantera företaget lönsamhet genom att bevilja nedsatta driftskostnader utan att nuvarande arbetsmängd eller kapacitet inom fisket ökar. |
| --- | --- |

4.1.1.5

Kommissionen planerar en undantagsåtgärd genom att tillåta beviljande av statligt stöd för vissa moderniseringsinsatser som faller utanför FFU-förordningen på villkor att dessa inte är riktade till omstrukturering av fiskeföretag inom ramen för nationella program för undsättning och omstrukturering. För att undantagstillstånden skall kunna beviljas kommer kommissionen att granska de nationella programmen i ljuset av gemenskapens riktlinjer på villkor att omstruktureringen av företagen grundar sig på realistiska ekonomiska beräkningar i nuläget och att man beaktar det nuvarande och förväntade läget för de fiskpopulationer som är föremål för fiske. Omstruktureringen skall även garantera företaget lönsamhet genom att bevilja nedsatta driftskostnader utan att nuvarande arbetsmängd eller kapacitet inom fisket ökar.

| 4.1.1.6 | Kommissionens undantagstillstånd för beviljande av statligt stöd inom ramen för de nationella programmen för stöd och undsättning samt till omstrukturering skall inbegripa följande investeringar:






  a) | Ett första byte av fiskeredskap för att införa en mindre bränslekrävande fiskemetod. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.6

Kommissionens undantagstillstånd för beviljande av statligt stöd inom ramen för de nationella programmen för stöd och undsättning samt till omstrukturering skall inbegripa följande investeringar:

a)

Ett första byte av fiskeredskap för att införa en mindre bränslekrävande fiskemetod.

| b) | Köp av utrustning för att öka bränsleeffektiviteten, t.ex. ekonometer. |
| --- | --- |

b)

Köp av utrustning för att öka bränsleeffektiviteten, t.ex. ekonometer.

| c) | Ett motorbyte, under förutsättning att






  1. | den nya motorn för fartyg under en största längd av 12 meter som inte använder släpdon har samma effekt som, eller lägre än, den gamla motorn, |
| --- | --- | --- |

c)

Ett motorbyte, under förutsättning att

1.

den nya motorn för fartyg under en största längd av 12 meter som inte använder släpdon har samma effekt som, eller lägre än, den gamla motorn,

| 2. | den nya motorn för alla fartyg med en största längd av upp till 24 meter har minst 20 % lägre effekt än den gamla, |
| --- | --- |

2.

den nya motorn för alla fartyg med en största längd av upp till 24 meter har minst 20 % lägre effekt än den gamla,

| 3. | den nya motorn för trålare över en största längd av 24 meter har minst 20 % lägre effekt än den gamla och fartyget byter till en mindre bränslekrävande fiskemetod. |
| --- | --- |

3.

den nya motorn för trålare över en största längd av 24 meter har minst 20 % lägre effekt än den gamla och fartyget byter till en mindre bränslekrävande fiskemetod.

| 4.1.1.7 | Inom ramen för de nationella system som tillåter en omstruktureringsplan med avseende på fiskeföretag med flera fartyg över en största längd av 12 meter, kan kommissionen godta att den minskning av motoreffekten som avses i punkt 4.1.1.6 c 2 och 3 ovan tillämpas för ”hela” företaget. Om ett fartyg avvecklas utan offentligt stöd skall det också räknas med i den minskning som krävs. |
| --- | --- |

4.1.1.7

Inom ramen för de nationella system som tillåter en omstruktureringsplan med avseende på fiskeföretag med flera fartyg över en största längd av 12 meter, kan kommissionen godta att den minskning av motoreffekten som avses i punkt 4.1.1.6 c 2 och 3 ovan tillämpas för ”hela” företaget. Om ett fartyg avvecklas utan offentligt stöd skall det också räknas med i den minskning som krävs.

| 4.1.1.8 | Denna princip kan även godtas när det gäller nationella system som tillåter grupper av små och medelstora företag att tillsammans lägga fram en omstruktureringsplan. I sådana fall kan vissa gruppmedlemmars (eller vissa av fartygens) lönsamhet förbättras genom de övrigas insatser, till exempel genom avveckling. |
| --- | --- |

4.1.1.8

Denna princip kan även godtas när det gäller nationella system som tillåter grupper av små och medelstora företag att tillsammans lägga fram en omstruktureringsplan. I sådana fall kan vissa gruppmedlemmars (eller vissa av fartygens) lönsamhet förbättras genom de övrigas insatser, till exempel genom avveckling.

| 4.1.1.9 | Vid en tillfällig nedläggning av fiskeriverksamheten under den tid som behövs för att genomföra godkända investeringar ombord på fiskefartygen kan företagen begära statligt stöd under förutsättning att det sker inom ramen för programmen för räddning och omstrukturering. |
| --- | --- |

4.1.1.9

Vid en tillfällig nedläggning av fiskeriverksamheten under den tid som behövs för att genomföra godkända investeringar ombord på fiskefartygen kan företagen begära statligt stöd under förutsättning att det sker inom ramen för programmen för räddning och omstrukturering.

| 4.1.1.10 | Alla andra offentliga stöd, inbegripet gemenskapsstöd, som betalas till företag i svårigheter måste tas med i den allmänna bedömningen av omstruktureringsplaner och långsiktig lönsamhet. |
| --- | --- |

4.1.1.10

Alla andra offentliga stöd, inbegripet gemenskapsstöd, som betalas till företag i svårigheter måste tas med i den allmänna bedömningen av omstruktureringsplaner och långsiktig lönsamhet.

| 4.1.1.11 | Medlemsstaterna måste inom två år efter det att detta meddelande offentliggjorts anmäla sina nationella planer för räddning och omstrukturering till kommissionen, och i vissa fall även enskilda planer för större företag. Inom två år efter det att den anmälda planen har godkänts av kommissionen skall medlemsstaten utfärda de administrativa besluten om omstruktureringsplanerna. |
| --- | --- |

4.1.1.11

Medlemsstaterna måste inom två år efter det att detta meddelande offentliggjorts anmäla sina nationella planer för räddning och omstrukturering till kommissionen, och i vissa fall även enskilda planer för större företag. Inom två år efter det att den anmälda planen har godkänts av kommissionen skall medlemsstaten utfärda de administrativa besluten om omstruktureringsplanerna.

| 4.1.1.12 | Eftersom de nuvarande ekonomiska svårigheterna i synnerhet drabbar fartyg som använder släpredskap anser kommissionen att sådant omstruktureringsstöd i första hand bör inriktas på trålare. |
| --- | --- |

4.1.1.12

Eftersom de nuvarande ekonomiska svårigheterna i synnerhet drabbar fartyg som använder släpredskap anser kommissionen att sådant omstruktureringsstöd i första hand bör inriktas på trålare.

| 4.1.1.13 | När det gäller direkt driftsstöd avvisar kommissionen i föreliggande meddelande varje form av offentliga insatser för att kompensera för kostnadsökningarna till följd av de höga bränslepriserna, eftersom det skulle vara oförenligt med EG-fördraget. |
| --- | --- |

4.1.1.13

När det gäller direkt driftsstöd avvisar kommissionen i föreliggande meddelande varje form av offentliga insatser för att kompensera för kostnadsökningarna till följd av de höga bränslepriserna, eftersom det skulle vara oförenligt med EG-fördraget.

| 4.1.1.14 | Däremot skulle kommissionen kunna acceptera det garantisystem som fiskerinäringen efterlyser. I enlighet med detta skulle de medel som näringen betalar in under gynnsamma perioder betalas tillbaka som kompensation om driftskostnaderna plötsligt ökar kraftigt. Kommissionen skulle kunna godkänna ett sådant system om det innehöll garantier för att allt statligt stöd betalas tillbaka på marknadsvillkor. |
| --- | --- |

4.1.1.14

Däremot skulle kommissionen kunna acceptera det garantisystem som fiskerinäringen efterlyser. I enlighet med detta skulle de medel som näringen betalar in under gynnsamma perioder betalas tillbaka som kompensation om driftskostnaderna plötsligt ökar kraftigt. Kommissionen skulle kunna godkänna ett sådant system om det innehöll garantier för att allt statligt stöd betalas tillbaka på marknadsvillkor.

| 4.1.1.15 | EESK ställer sig bakom kommissionens meddelande när det gäller bedömningen av den kritiska situationen inom gemenskapens fiskesektor, men anser att de föreslagna åtgärderna som syftar till att rädda sektorn ur krisen varken är realistiska eller tillräckliga. Kommittén anser att förslagen är orealistiska, eftersom det i huvudsak handlar om familjeföretag som bara äger en båt och som arbetar i fiskelag med begränsade resurser och en kraftigt begränsad personalstyrka, samtidigt som dessa företag underkastas stränga förvaltningsregler för fiske och har ytterst lite handlingsutrymme för att kunna vidta åtgärder för omstrukturering och garantier för överlevnad på kort sikt. Utan en ny budget som är klart avgränsad i förhållande till budgeten för FFU/EFF är möjligheterna att praktiskt omsätta dessa nya åtgärder mycket begränsade. Därför anser EESK att detta meddelande kommer att få mycket få konkreta effekter för flertalet företag. |
| --- | --- |

4.1.1.15

EESK ställer sig bakom kommissionens meddelande när det gäller bedömningen av den kritiska situationen inom gemenskapens fiskesektor, men anser att de föreslagna åtgärderna som syftar till att rädda sektorn ur krisen varken är realistiska eller tillräckliga. Kommittén anser att förslagen är orealistiska, eftersom det i huvudsak handlar om familjeföretag som bara äger en båt och som arbetar i fiskelag med begränsade resurser och en kraftigt begränsad personalstyrka, samtidigt som dessa företag underkastas stränga förvaltningsregler för fiske och har ytterst lite handlingsutrymme för att kunna vidta åtgärder för omstrukturering och garantier för överlevnad på kort sikt. Utan en ny budget som är klart avgränsad i förhållande till budgeten för FFU/EFF är möjligheterna att praktiskt omsätta dessa nya åtgärder mycket begränsade. Därför anser EESK att detta meddelande kommer att få mycket få konkreta effekter för flertalet företag.

| 4.1.1.16 | När det gäller företag som mot bakgrund av sin storlek söker stöd till undsättning och omstrukturering anser EESK att meddelandet bland annat bör innehålla följande:






  — | En budget som är klart avgränsad i förhållande till budgeten för FFU och EFF. |
| --- | --- | --- |

4.1.1.16

När det gäller företag som mot bakgrund av sin storlek söker stöd till undsättning och omstrukturering anser EESK att meddelandet bland annat bör innehålla följande:

—

En budget som är klart avgränsad i förhållande till budgeten för FFU och EFF.

| — | Ett kostnadsfritt stöd till undsättning med en tillämpningstid på sex månader. |
| --- | --- |

—

Ett kostnadsfritt stöd till undsättning med en tillämpningstid på sex månader.

| — | Flexibilitet och anpassbarhet hos de nationella program som medlemsstaterna skall lägga fram så att de företag som gör framställningar snabbt kan få tillgång till stödet. |
| --- | --- |

—

Flexibilitet och anpassbarhet hos de nationella program som medlemsstaterna skall lägga fram så att de företag som gör framställningar snabbt kan få tillgång till stödet.

| 4.1.1.17 | EESK vill påpeka för kommissionen att tillämpningen av stöd med mindre belopp kan vara en effektiv åtgärd på kort sikt. EESK menar emellertid att det stöd som avsatts inom ramen för nuvarande lagstiftning (3 000 euro per företag under en treårsperiod) är alltför lågt och att det inte motsvarar verkliga förhållanden, framför allt om man tar hänsyn till att gränsbeloppet för EU:s övriga sektorer, förutom jordbruket, ligger på 100 000 euro. Därför anser kommittén att man omedelbart bör se över bestämmelserna avseende begränsade stödbelopp till fiske och höja gränsbeloppet till 100 000 euro i överensstämmelse med övriga sektorer. EESK gav uttryck för denna synpunkt redan i sitt yttrande ”Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009” (10). |
| --- | --- |

4.1.1.17

EESK vill påpeka för kommissionen att tillämpningen av stöd med mindre belopp kan vara en effektiv åtgärd på kort sikt. EESK menar emellertid att det stöd som avsatts inom ramen för nuvarande lagstiftning (3 000 euro per företag under en treårsperiod) är alltför lågt och att det inte motsvarar verkliga förhållanden, framför allt om man tar hänsyn till att gränsbeloppet för EU:s övriga sektorer, förutom jordbruket, ligger på 100 000 euro. Därför anser kommittén att man omedelbart bör se över bestämmelserna avseende begränsade stödbelopp till fiske och höja gränsbeloppet till 100 000 euro i överensstämmelse med övriga sektorer. EESK gav uttryck för denna synpunkt redan i sitt yttrande ”Handlingsplan för statligt stöd – Mindre men bättre riktat statligt stöd: en plan för reform av det statliga stödet 2005–2009” (10).

| 4.1.1.18 | En annan möjlig åtgärd som skulle kunna vara till mycket stor nytta för fiskeföretagen och fartygsbesättningarna vore att betrakta fiskerisektorns allvarliga ekonomiska situation som en oväntad händelse i enlighet med FFU-förordningens artikel 16, som möjliggör ersättning till fiskarna och fartygsägarna på grund av ett tillfälligt uppehåll i verksamheten under sådana förhållanden. |
| --- | --- |

4.1.1.18

En annan möjlig åtgärd som skulle kunna vara till mycket stor nytta för fiskeföretagen och fartygsbesättningarna vore att betrakta fiskerisektorns allvarliga ekonomiska situation som en oväntad händelse i enlighet med FFU-förordningens artikel 16, som möjliggör ersättning till fiskarna och fartygsägarna på grund av ett tillfälligt uppehåll i verksamheten under sådana förhållanden.

| 4.1.1.19 | Om man snabbare vill anpassa fiskefartygens kapacitet till fiskbestånden föreslår kommittén att kommissionen på kort sikt inrättar en gemenskapsfond för avveckling av fartyg med en särskild budget som medlemsstaterna ovillkorligen och enbart skall utnyttja när företag begär att deras fartyg skall avvecklas. Inom ramen för denna fond skulle man kunna prioritera de delar av fartygsflottan som drabbats av flest svårigheter. |
| --- | --- |

4.1.1.19

Om man snabbare vill anpassa fiskefartygens kapacitet till fiskbestånden föreslår kommittén att kommissionen på kort sikt inrättar en gemenskapsfond för avveckling av fartyg med en särskild budget som medlemsstaterna ovillkorligen och enbart skall utnyttja när företag begär att deras fartyg skall avvecklas. Inom ramen för denna fond skulle man kunna prioritera de delar av fartygsflottan som drabbats av flest svårigheter.

| 4.1.1.20 | Kommittén anser vidare att kommissionen på kort sikt bör se över riktlinjerna för statligt stöd till fiskerisektorn för att göra det möjligt att i medlemsstaterna upprätta särskilda register över fiskerifartygen i syfte att förbättra konkurrenskraften hos den högsjöflotta som bedriver verksamhet utanför gemenskapens vatten, i likhet med de åtgärder som vidtogs inom handelsflottan under 90-talet. |
| --- | --- |

4.1.1.20

Kommittén anser vidare att kommissionen på kort sikt bör se över riktlinjerna för statligt stöd till fiskerisektorn för att göra det möjligt att i medlemsstaterna upprätta särskilda register över fiskerifartygen i syfte att förbättra konkurrenskraften hos den högsjöflotta som bedriver verksamhet utanför gemenskapens vatten, i likhet med de åtgärder som vidtogs inom handelsflottan under 90-talet.

| 4.1.1.21 | När det gäller garantisystemet för plötsliga höjningar av bränslepriserna anser kommittén att det rör sig om en annan typ av stöd som i den nuvarande svåra situationen kan bidra till att bevara arbetstillfällen ombord på fiskefartygen. Det är anledningen till att kommittén stöder detta system, även om det mot bakgrund av den nuvarande ekonomiska konjunkturen är föga sannolikt att det kommer att tillämpas under de förhållanden som kommissionen beskriver. Kommittén anser att kommissionen borde ge medlemsstaterna möjlighet att helt eller delvis stå för de försäkringspremier som sektorns organisationer tecknar i syfte att säkerställa ett högsta pris på dieseloljan under en viss period i likhet med jordbruksförsäkringarna. |
| --- | --- |

4.1.1.21

När det gäller garantisystemet för plötsliga höjningar av bränslepriserna anser kommittén att det rör sig om en annan typ av stöd som i den nuvarande svåra situationen kan bidra till att bevara arbetstillfällen ombord på fiskefartygen. Det är anledningen till att kommittén stöder detta system, även om det mot bakgrund av den nuvarande ekonomiska konjunkturen är föga sannolikt att det kommer att tillämpas under de förhållanden som kommissionen beskriver. Kommittén anser att kommissionen borde ge medlemsstaterna möjlighet att helt eller delvis stå för de försäkringspremier som sektorns organisationer tecknar i syfte att säkerställa ett högsta pris på dieseloljan under en viss period i likhet med jordbruksförsäkringarna.

| 4.1.1.22 | Kommittén anser för övrigt att det vore lämpligt att se över skattesystemet med avseende på kustflottan. I praktiken anser vi att man skulle kunna bevilja skattebefrielse för företag när det gäller återförsäljarnas intäkter vid auktioner för direktförsäljning samt en minskning av momsen när det gäller återförsäljarnas förmedlingsverksamhet. |
| --- | --- |

4.1.1.22

Kommittén anser för övrigt att det vore lämpligt att se över skattesystemet med avseende på kustflottan. I praktiken anser vi att man skulle kunna bevilja skattebefrielse för företag när det gäller återförsäljarnas intäkter vid auktioner för direktförsäljning samt en minskning av momsen när det gäller återförsäljarnas förmedlingsverksamhet.

4.1.2   Åtgärder och initiativ på längre sikt

| 4.1.2.1 | På lång sikt är förutsättningen för att fiskerinäringen skall gå mot ljusare tider att fiskbestånden återhämtar sig och att det införs hållbara fiskemetoder. I meddelandet föreslås följande åtgärder:






  a) | Bättre fiskeförvaltning. |
| --- | --- | --- |

4.1.2.1

På lång sikt är förutsättningen för att fiskerinäringen skall gå mot ljusare tider att fiskbestånden återhämtar sig och att det införs hållbara fiskemetoder. I meddelandet föreslås följande åtgärder:

a)

Bättre fiskeförvaltning.

| b) | Bättre efterlevnad av reglerna för fiskeförvaltning. |
| --- | --- |

b)

Bättre efterlevnad av reglerna för fiskeförvaltning.

| c) | Organisation och drift av fiskmarknader. |
| --- | --- |

c)

Organisation och drift av fiskmarknader.

| d) | Främjande av forskning om bränsleeffektiva och miljövänligare fiskemetoder. |
| --- | --- |

d)

Främjande av forskning om bränsleeffektiva och miljövänligare fiskemetoder.

| 4.1.2.2 | Enligt kommitténs uppfattning ingår alla dessa långsiktiga åtgärder i den gemensamma fiskeripolitiken. Vi vill dock påpeka för kommissionen att för att uppnå ett fiskeförvaltningssystem som möjliggör en maximal hållbar avkastning krävs det nya idéer efter det att man genomfört planerna för återhämtning och förvaltning av de mest hotade bestånden. |
| --- | --- |

4.1.2.2

Enligt kommitténs uppfattning ingår alla dessa långsiktiga åtgärder i den gemensamma fiskeripolitiken. Vi vill dock påpeka för kommissionen att för att uppnå ett fiskeförvaltningssystem som möjliggör en maximal hållbar avkastning krävs det nya idéer efter det att man genomfört planerna för återhämtning och förvaltning av de mest hotade bestånden.

| 4.1.2.3 | EESK stöder till fullo kommissionens insatser för att säkerställa att den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser tillämpas korrekt i hela EU. Vi vill dock än en gång framhålla att kommissionen fullt ut bör samarbeta med gemenskapens kontrollorgan för fiske, något som kommissionen själv påpekar i sitt meddelande, och att detta organ bör tilldelas tillräckligt med personal och ekonomiska resurser för att kunna utföra det mycket viktiga uppdrag den tilldelats. |
| --- | --- |

4.1.2.3

EESK stöder till fullo kommissionens insatser för att säkerställa att den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser tillämpas korrekt i hela EU. Vi vill dock än en gång framhålla att kommissionen fullt ut bör samarbeta med gemenskapens kontrollorgan för fiske, något som kommissionen själv påpekar i sitt meddelande, och att detta organ bör tilldelas tillräckligt med personal och ekonomiska resurser för att kunna utföra det mycket viktiga uppdrag den tilldelats.

| 4.1.2.4 | EESK uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att stoppa illegalt, icke rapporterat och oreglerat fiske. Att stänga gemenskapsmarknaden för denna typ av fångster vore ett avgörande steg, eftersom det är på denna marknad som den största delen av produkterna från detta olagliga fiske hamnar. Vidare anser kommittén att ett förbud mot omlastning på öppet hav skulle kunna vara en effektiv åtgärd mot denna typ av fiske. |
| --- | --- |

4.1.2.4

EESK uppmanar kommissionen att öka sina insatser för att stoppa illegalt, icke rapporterat och oreglerat fiske. Att stänga gemenskapsmarknaden för denna typ av fångster vore ett avgörande steg, eftersom det är på denna marknad som den största delen av produkterna från detta olagliga fiske hamnar. Vidare anser kommittén att ett förbud mot omlastning på öppet hav skulle kunna vara en effektiv åtgärd mot denna typ av fiske.

| 4.1.2.5 | Kommittén anser att den utvärdering av marknadsorganisationen för fiske som kommissionen föreslår är nödvändig. Nya instrument bör användas för att öka företagens ekonomiska avkastning samt för att förbättra saluföringen av fisk och fiskeriprodukter. Därmed skulle producenterna kunna ge dessa varor ett mervärde i grossistledet och delta i saluförandet. Kommittén anser att producentorganisationerna kan spela en viktig roll i detta sammanhang, och därför bör de stödjas. För att möjliggöra detta anser EESK att kommissionen och medlemsstaterna bör fokusera sina insatser på en attitydförändring hos fiskarna när det gäller dessa frågor. |
| --- | --- |

4.1.2.5

Kommittén anser att den utvärdering av marknadsorganisationen för fiske som kommissionen föreslår är nödvändig. Nya instrument bör användas för att öka företagens ekonomiska avkastning samt för att förbättra saluföringen av fisk och fiskeriprodukter. Därmed skulle producenterna kunna ge dessa varor ett mervärde i grossistledet och delta i saluförandet. Kommittén anser att producentorganisationerna kan spela en viktig roll i detta sammanhang, och därför bör de stödjas. För att möjliggöra detta anser EESK att kommissionen och medlemsstaterna bör fokusera sina insatser på en attitydförändring hos fiskarna när det gäller dessa frågor.

| 4.1.2.6 | EESK stöder kommissionens förslag att utarbeta en uppförandekod för fiskhandel i EU och att främja en miljömärkning när debatten i denna fråga – som kommittén nyligen yttrade sig om – väl avslutats. |
| --- | --- |

4.1.2.6

EESK stöder kommissionens förslag att utarbeta en uppförandekod för fiskhandel i EU och att främja en miljömärkning när debatten i denna fråga – som kommittén nyligen yttrade sig om – väl avslutats.

| 4.1.2.7 | Kommittén anser att den långsiktiga åtgärd som kommissionen nämner sist i sitt meddelande, nämligen att främja forskningen om bränsleeffektiva och miljövänligare fiskemetoder, är av grundläggande betydelse. Vi hoppas följaktligen att de finansieringsgarantier som kommissionen nämner i sitt meddelande kommer att genomföras och att de projekt som fiskerinäringens branschorganisationer presenterar – liksom utvecklingen av olika teknikplattformar för fiske – kommer att få största möjliga stöd. |
| --- | --- |

4.1.2.7

Kommittén anser att den långsiktiga åtgärd som kommissionen nämner sist i sitt meddelande, nämligen att främja forskningen om bränsleeffektiva och miljövänligare fiskemetoder, är av grundläggande betydelse. Vi hoppas följaktligen att de finansieringsgarantier som kommissionen nämner i sitt meddelande kommer att genomföras och att de projekt som fiskerinäringens branschorganisationer presenterar – liksom utvecklingen av olika teknikplattformar för fiske – kommer att få största möjliga stöd.

| 4.1.2.8 | Eftersom den nuvarande situationen när det gäller bränslepriset i EU förefaller oåterkallelig, anser EESK att det är mycket viktigt att bedriva forskning på samtliga de områden som anges i meddelandet. Framför allt anser kommittén att det är nödvändigt när det gäller produktionen av förnybar energi och utvecklingen av en praktisk tillämpning av nya biobränslen samt en förbättring av energieffektiviteten. Därför efterlyser vi ekonomiskt stöd från kommissionen och medlemsstaterna till de projekt som presenteras av fiskerinäringens organisationer. |
| --- | --- |

4.1.2.8

Eftersom den nuvarande situationen när det gäller bränslepriset i EU förefaller oåterkallelig, anser EESK att det är mycket viktigt att bedriva forskning på samtliga de områden som anges i meddelandet. Framför allt anser kommittén att det är nödvändigt när det gäller produktionen av förnybar energi och utvecklingen av en praktisk tillämpning av nya biobränslen samt en förbättring av energieffektiviteten. Därför efterlyser vi ekonomiskt stöd från kommissionen och medlemsstaterna till de projekt som presenteras av fiskerinäringens organisationer.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Bruttonationalprodukt.

1

(2)  KOM(2006) 103 slutlig, 9.3.2006.

2

(3)  Fonden för fiskets utveckling/Europeiska fiskerifonden.

3

(4)  Forskning, teknik, utveckling och innovation.

4

(5)  Fakta och siffror om GFP. Grundläggande information om den gemensamma fiskeripolitiken. 2006 års utgåva, Europeiska kommissionen.

5

(6)  EUT C 244, 1.10.2004.

6

(7)  EUT C 229, 14.9.2004.

7

(8)  Förordning (EG) nr 1263/1999, 12.6.1999.

8

(9)  Förordning (EG) nr 2792/1999, 17.12.1999.

9

(10)  EUT C 65, 17.3.2006.

10

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/122 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/122

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning om glukos och laktos (kodifierad version)”

KOM(2006) 116 slutlig – 2006/0038 (CNS)

(2006/C 318/22)

Den 2 maj 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 308 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 11 juli 2006. Föredragande var John Donnelly.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 187 röster för, 1 röst emot och 7 nedlagda röster:

1.   Inledning

| 1.1 | Detta förslag avser en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 2730/75 av den 29 oktober 1975 om glukos och laktos. Den nya förordningen ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen. Förslaget följer de kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär. |
| --- | --- |

1.1

Detta förslag avser en kodifiering av rådets förordning (EEG) nr 2730/75 av den 29 oktober 1975 om glukos och laktos. Den nya förordningen ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen. Förslaget följer de kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär.

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Inom ramen för ”Medborgarnas Europa” fäster kommittén i likhet med kommissionen stor vikt vid att gemenskapsrätten förenklas och förtydligas så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya möjligheter att utöva de särskilda rättigheter som de kan åberopa. |
| --- | --- |

2.1

Inom ramen för ”Medborgarnas Europa” fäster kommittén i likhet med kommissionen stor vikt vid att gemenskapsrätten förenklas och förtydligas så att den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya möjligheter att utöva de särskilda rättigheter som de kan åberopa.

| 2.2 | Kommittén anser att kodifieringen skall genomföras i enlighet med gemenskapens normala lagstiftningsförfarande. |
| --- | --- |

2.2

Kommittén anser att kodifieringen skall genomföras i enlighet med gemenskapens normala lagstiftningsförfarande.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/123 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/123

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Det civila samhället i Vitryssland”

(2006/C 318/23)

Den 14 juli 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta om ”Det civila samhället i Vitryssland”.

Facksektionen för yttre förbindelser, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 19 juli 2006. Föredragande var David Stulík.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 146 röster för, 2 röster emot och 5 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning av yttrandet

| 1.1 | Med detta initiativyttrande vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uttrycka sitt stöd, sin solidaritet och sympati för alla de organisationer i det civila samhället i Vitryssland som arbetar för att införa demokrati, mänskliga rättigheter, en rättsstat, föreningsfrihet och yttrandefrihet, dvs. Europeiska unionens grundläggande värderingar, i sitt land. |
| --- | --- |

1.1

Med detta initiativyttrande vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uttrycka sitt stöd, sin solidaritet och sympati för alla de organisationer i det civila samhället i Vitryssland som arbetar för att införa demokrati, mänskliga rättigheter, en rättsstat, föreningsfrihet och yttrandefrihet, dvs. Europeiska unionens grundläggande värderingar, i sitt land.

| 1.2 | EESK vill uttrycka sitt moraliska stöd framför allt till de organisationer inom det civila samhället, t. ex. de icke-statliga, som ägnar sig åt de mänskliga rättigheterna och övervakar situationen i fråga om demokrati och rättsstat, oberoende ungdomsorganisationer, oberoende stiftelser, oberoende sammanslutningar av arbetsgivare och företagare och oberoende fackföreningar, som verkar för att främja demokratin, de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och de europeiska värderingarna i Vitryssland. |
| --- | --- |

1.2

EESK vill uttrycka sitt moraliska stöd framför allt till de organisationer inom det civila samhället, t. ex. de icke-statliga, som ägnar sig åt de mänskliga rättigheterna och övervakar situationen i fråga om demokrati och rättsstat, oberoende ungdomsorganisationer, oberoende stiftelser, oberoende sammanslutningar av arbetsgivare och företagare och oberoende fackföreningar, som verkar för att främja demokratin, de mänskliga rättigheterna, rättsstaten och de europeiska värderingarna i Vitryssland.

| 1.3 | Viktigt för kontakterna med det vitryska civila samhället är de direkta kontakterna människor emellan, till exempel i form av utbyten, framför allt ungdomar emellan. För att stödja och intensifiera dessa måste EU och EU:s medlemsstater föra en välvillig viseringspolitik gentemot de vitryska medborgarna. |
| --- | --- |

1.3

Viktigt för kontakterna med det vitryska civila samhället är de direkta kontakterna människor emellan, till exempel i form av utbyten, framför allt ungdomar emellan. För att stödja och intensifiera dessa måste EU och EU:s medlemsstater föra en välvillig viseringspolitik gentemot de vitryska medborgarna.

| 1.4 | EU bör som helhet vinnlägga sig om en adekvat, begriplig och målinriktad informationspolitik och en strategi för att för de vitryska medborgarna förklara EU:s grundläggande värderingar och funktionsmekanismer. |
| --- | --- |

1.4

EU bör som helhet vinnlägga sig om en adekvat, begriplig och målinriktad informationspolitik och en strategi för att för de vitryska medborgarna förklara EU:s grundläggande värderingar och funktionsmekanismer.

| 1.5 | En absolut förutsättning för finansiellt stöd till det civila samhället i Vitryssland från EU:s sida är att man hittar lämpliga och flexibla former för detta, så att denna hjälp och detta stöd verkligen kommer fram till dem som de är avsedda för. |
| --- | --- |

1.5

En absolut förutsättning för finansiellt stöd till det civila samhället i Vitryssland från EU:s sida är att man hittar lämpliga och flexibla former för detta, så att denna hjälp och detta stöd verkligen kommer fram till dem som de är avsedda för.

| 1.6 | EESK anser att EU-institutionerna, när de fastställer strategier för stöd till det civila samhällets organisationer i Vitryssland, bör använda sig av de erfarenheter av övergång och know-how som det civila samhällets organisationer i de nya medlemsländerna har. |
| --- | --- |

1.6

EESK anser att EU-institutionerna, när de fastställer strategier för stöd till det civila samhällets organisationer i Vitryssland, bör använda sig av de erfarenheter av övergång och know-how som det civila samhällets organisationer i de nya medlemsländerna har.

2.   Inledning

| 2.1 | Med detta initiativyttrande vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uttrycka sitt stöd, sin solidaritet och sympati för alla de organisationer i det civila samhället i Vitryssland som arbetar för att införa demokrati, mänskliga rättigheter, en rättsstat, föreningsfrihet och yttrandefrihet, dvs. Europeiska unionens grundläggande värderingar, i sitt land. |
| --- | --- |

2.1

Med detta initiativyttrande vill Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) uttrycka sitt stöd, sin solidaritet och sympati för alla de organisationer i det civila samhället i Vitryssland som arbetar för att införa demokrati, mänskliga rättigheter, en rättsstat, föreningsfrihet och yttrandefrihet, dvs. Europeiska unionens grundläggande värderingar, i sitt land.

| 2.2 | EESK tillmäter förekomsten av ett äkta och helt fritt civilt samhälle i Vitryssland stor betydelse, eftersom detta är en förutsättning för långsiktig stabilitet och demokratisk utveckling i landet. |
| --- | --- |

2.2

EESK tillmäter förekomsten av ett äkta och helt fritt civilt samhälle i Vitryssland stor betydelse, eftersom detta är en förutsättning för långsiktig stabilitet och demokratisk utveckling i landet.

| 2.3 | EESK motsätter sig de metoder som Vitrysslands myndigheter, statliga och offentliga förvaltning använder sig av och som den 19 mars 2006 utmynnade i ett insynsmässigt mycket bristfälligt och inkorrekt presidentval. På samma sätt fördömer EESK de politiska rättegångar som genomförts mot demokratiska aktivister och medlemmar av icke-statliga organisationer, som bara velat använda sig av sina medborgerliga rättigheter och övervaka presidentvalet men som man under den senaste tiden dömt till orättvisa straff för att statuera exempel (fallet med medlemmarna av den icke-statliga organisationen Partnerstvo). |
| --- | --- |

2.3

EESK motsätter sig de metoder som Vitrysslands myndigheter, statliga och offentliga förvaltning använder sig av och som den 19 mars 2006 utmynnade i ett insynsmässigt mycket bristfälligt och inkorrekt presidentval. På samma sätt fördömer EESK de politiska rättegångar som genomförts mot demokratiska aktivister och medlemmar av icke-statliga organisationer, som bara velat använda sig av sina medborgerliga rättigheter och övervaka presidentvalet men som man under den senaste tiden dömt till orättvisa straff för att statuera exempel (fallet med medlemmarna av den icke-statliga organisationen Partnerstvo).

| 2.4 | EESK noterar att man i Vitryssland, som är ett land som direkt gränsar till EU, utövar politiskt motiverat våld mot landets egna medborgare, kränker de grundläggande mänskliga rättigheterna och bryter mot gällande internationella fördrag och konventioner om de mänskliga rättigheterna. De organiserade civila samhällena i EU:s 25 medlemsstater finner detta oacceptabelt. |
| --- | --- |

2.4

EESK noterar att man i Vitryssland, som är ett land som direkt gränsar till EU, utövar politiskt motiverat våld mot landets egna medborgare, kränker de grundläggande mänskliga rättigheterna och bryter mot gällande internationella fördrag och konventioner om de mänskliga rättigheterna. De organiserade civila samhällena i EU:s 25 medlemsstater finner detta oacceptabelt.

| 2.5 | EESK motsätter sig förföljelsen och kriminaliseringen av de organisationer i det civila samhället som tar ställning mot de statliga organens envälde i Vitryssland. |
| --- | --- |

2.5

EESK motsätter sig förföljelsen och kriminaliseringen av de organisationer i det civila samhället som tar ställning mot de statliga organens envälde i Vitryssland.

| 2.6 | Detta EESK-yttrande på eget initiativ syftar till att ge EU:s institutioner förslag om nya sätt att tackla problemen med Vitryssland och att stödja det civila samhället i detta land. EU:s strategi för att stödja det vitryska civila samhället måste vara konkret, genomförbar och hållbar på medellång sikt, särskilt som den internationella uppmärksamheten nu börjar vända sig bort från Vitryssland efter presidentvalet. |
| --- | --- |

2.6

Detta EESK-yttrande på eget initiativ syftar till att ge EU:s institutioner förslag om nya sätt att tackla problemen med Vitryssland och att stödja det civila samhället i detta land. EU:s strategi för att stödja det vitryska civila samhället måste vara konkret, genomförbar och hållbar på medellång sikt, särskilt som den internationella uppmärksamheten nu börjar vända sig bort från Vitryssland efter presidentvalet.

| 2.7 | Föreliggande yttrande syftar samtidigt till att ge organisationer i det europeiska civila samhället en bättre insyn i situationen i Vitryssland, uppmuntra dem till att i högre grad intressera sig för sina vitryska partners situation och för de problem som de konfronteras med och på så sätt sporra till att bana väg för ett ömsesidigt samarbete. |
| --- | --- |

2.7

Föreliggande yttrande syftar samtidigt till att ge organisationer i det europeiska civila samhället en bättre insyn i situationen i Vitryssland, uppmuntra dem till att i högre grad intressera sig för sina vitryska partners situation och för de problem som de konfronteras med och på så sätt sporra till att bana väg för ett ömsesidigt samarbete.

3.   Det civila samhällets situation i Vitryssland

| 3.1 | Den gällande rättsliga ramen för att ge organisationer i det civila samhället formell status kan vid första anblick verka tillräcklig och uppfylla ett modernt samhälles normer. Problemet med den vitryska rättsliga ramen ligger i sättet att tolka detaljerna i den och i de konstgjorda hindren för att organisationer i det civila samhället skall kunna fungera och registreras. I praktiken ger den rättsliga ramen möjlighet att under olika förevändningar vägra registrera organisationer i det civila samhället som är ”störande” för landets regim. |
| --- | --- |

3.1

Den gällande rättsliga ramen för att ge organisationer i det civila samhället formell status kan vid första anblick verka tillräcklig och uppfylla ett modernt samhälles normer. Problemet med den vitryska rättsliga ramen ligger i sättet att tolka detaljerna i den och i de konstgjorda hindren för att organisationer i det civila samhället skall kunna fungera och registreras. I praktiken ger den rättsliga ramen möjlighet att under olika förevändningar vägra registrera organisationer i det civila samhället som är ”störande” för landets regim.

| 3.2 | Det civila samhället i Vitryssland karaktäriseras, som i alla länder med en auktoritär eller totalitär regering, av en uppdelning mellan officiella organisationer och organisationer som åtminstone arbetar legalt men stöter på problem, halvlegala eller till och med illegala organisationer. De vitryska myndigheterna betraktar dessa organisationer som politiska organisationer och som en del av den politiska oppositionen. I detta sammanhang måste man emellertid påpeka att medborgarnas rätt till föreningsfrihet för att försvara sina särskilda och allmänna intressen är en grundläggande rättighet och en europeisk värdering. Även i EU:s medlemsstater är det vanligt, och normalt, att ”konflikter” uppstår mellan det civila samhället och den officiella politiska makten. I normala demokratier leder sådana ”konflikter” inte till en försvagad legitimitet för dessa organisationer, utan de är snarare ett medel för den allmänna opinionen att utöva kontroll och engagera sig i offentliga angelägenheter. |
| --- | --- |

3.2

Det civila samhället i Vitryssland karaktäriseras, som i alla länder med en auktoritär eller totalitär regering, av en uppdelning mellan officiella organisationer och organisationer som åtminstone arbetar legalt men stöter på problem, halvlegala eller till och med illegala organisationer. De vitryska myndigheterna betraktar dessa organisationer som politiska organisationer och som en del av den politiska oppositionen. I detta sammanhang måste man emellertid påpeka att medborgarnas rätt till föreningsfrihet för att försvara sina särskilda och allmänna intressen är en grundläggande rättighet och en europeisk värdering. Även i EU:s medlemsstater är det vanligt, och normalt, att ”konflikter” uppstår mellan det civila samhället och den officiella politiska makten. I normala demokratier leder sådana ”konflikter” inte till en försvagad legitimitet för dessa organisationer, utan de är snarare ett medel för den allmänna opinionen att utöva kontroll och engagera sig i offentliga angelägenheter.

| 3.3 | I Vitryssland finns det en rad officiella organisationer som är lojala gentemot regimen eller som direkt kontrolleras eller styrs av statliga organ. Dessa organisationer utgör, enligt statsmakten, ”det vitryska civila samhället” (1). Det finns å andra sidan också organisationer i det civila samhället som är kritiska mot regimen. Dessa kriminaliseras och anses ofta vara illegala på grund av sin kritik. |
| --- | --- |

3.3

I Vitryssland finns det en rad officiella organisationer som är lojala gentemot regimen eller som direkt kontrolleras eller styrs av statliga organ. Dessa organisationer utgör, enligt statsmakten, ”det vitryska civila samhället” (1). Det finns å andra sidan också organisationer i det civila samhället som är kritiska mot regimen. Dessa kriminaliseras och anses ofta vara illegala på grund av sin kritik.

| 3.4 | I Vitryssland finns det också aktiva informella organisationer och medborgarsammanslutningar som bör betraktas som en del av det civila samhället. Dessa grupper av aktiva och medvetna medborgare har på grund av sin verksamhet inte någon möjlighet att bli officiella organisationer och tvingas alltså att arbeta inofficiellt. Människor som ingår i sådana grupper utsätts för förföljelse och rättegångar och blir av med sina arbeten eller sina studieplatser. Den stora frågan är hur man kan hjälpa dessa informella sammanslutningar som, trots att de är inofficiella, ofta utgör själva kärnan i det oberoende vitryska civila samhället. |
| --- | --- |

3.4

I Vitryssland finns det också aktiva informella organisationer och medborgarsammanslutningar som bör betraktas som en del av det civila samhället. Dessa grupper av aktiva och medvetna medborgare har på grund av sin verksamhet inte någon möjlighet att bli officiella organisationer och tvingas alltså att arbeta inofficiellt. Människor som ingår i sådana grupper utsätts för förföljelse och rättegångar och blir av med sina arbeten eller sina studieplatser. Den stora frågan är hur man kan hjälpa dessa informella sammanslutningar som, trots att de är inofficiella, ofta utgör själva kärnan i det oberoende vitryska civila samhället.

| 3.5 | Många organisationer i det civila samhället fortsätter sin verksamhet trots att de nekats rätten att registrera sig officiellt av de vitryska myndigheterna, som motiverat sitt beslut med oväsentliga, byråkratiska och orimliga svepskäl för att formellt göra sig av med dessa ”besvärliga” organisationer. Det rör sig framför allt om icke-statliga organisationer som försvarar de mänskliga rättigheterna och vakar över demokratin och rättsstaten och om oberoende ungdomsorganisationer, oberoende stiftelser, arbetstagarorganisationer, företagar-organisationer och fackföreningar. Dessa organisationer kan inte fullfölja sin verksamhet eftersom de inte betraktas som legala och formella organisationer. |
| --- | --- |

3.5

Många organisationer i det civila samhället fortsätter sin verksamhet trots att de nekats rätten att registrera sig officiellt av de vitryska myndigheterna, som motiverat sitt beslut med oväsentliga, byråkratiska och orimliga svepskäl för att formellt göra sig av med dessa ”besvärliga” organisationer. Det rör sig framför allt om icke-statliga organisationer som försvarar de mänskliga rättigheterna och vakar över demokratin och rättsstaten och om oberoende ungdomsorganisationer, oberoende stiftelser, arbetstagarorganisationer, företagar-organisationer och fackföreningar. Dessa organisationer kan inte fullfölja sin verksamhet eftersom de inte betraktas som legala och formella organisationer.

| 3.6 | Det finns sammanlagt över 2 500 icke-statliga organisationer i Vitryssland (2), men antalet oberoende organisationer, varav några bara sysslar marginellt med samhällsfrågor, minskar till följd av förföljelse, ingripanden från de vitryska myndigheterna och krav om att uppfylla nya villkor för förnyad registrering. På området mänskliga rättigheter t. ex. är Helsingforskommittén en av de få organisationer som fortfarande kan utföra sin verksamhet legalt. Dock har även denna organisation utsatts för ökade påtryckningar från staten den senaste tiden. |
| --- | --- |

3.6

Det finns sammanlagt över 2 500 icke-statliga organisationer i Vitryssland (2), men antalet oberoende organisationer, varav några bara sysslar marginellt med samhällsfrågor, minskar till följd av förföljelse, ingripanden från de vitryska myndigheterna och krav om att uppfylla nya villkor för förnyad registrering. På området mänskliga rättigheter t. ex. är Helsingforskommittén en av de få organisationer som fortfarande kan utföra sin verksamhet legalt. Dock har även denna organisation utsatts för ökade påtryckningar från staten den senaste tiden.

| 3.7 | I fråga om oberoende sammanslutningar och grupperingar av företagare, industriidkare och arbetsgivare finns det bara ett fåtal små organisationer (t. ex. ”Perspektiva”), vars medlemmar ofta utsätts för arresteringar och skenrättegångar. |
| --- | --- |

3.7

I fråga om oberoende sammanslutningar och grupperingar av företagare, industriidkare och arbetsgivare finns det bara ett fåtal små organisationer (t. ex. ”Perspektiva”), vars medlemmar ofta utsätts för arresteringar och skenrättegångar.

| 3.8 | Det finns både officiella fackförbund (anslutna till Vitrysslands fackliga landsorganisation, Federation of Trade Unions of Belarus – FTUB) och en oberoende fackföreningsrörelse med beteckningen Congress of Democratic Trade Unions of Belarus. Föreningsfriheten och rättigheterna hos medlemmar av oberoende fackföreningar kränks dock systematiskt. Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), Fria fackföreningsinternationalen (CISL) och Arbetarnas världsfederation (AVF) vände sig nyligen (3) till Europeiska kommissionen just för att påpeka att brott begås mot de fackliga rättigheterna i Vitryssland. |
| --- | --- |

3.8

Det finns både officiella fackförbund (anslutna till Vitrysslands fackliga landsorganisation, Federation of Trade Unions of Belarus – FTUB) och en oberoende fackföreningsrörelse med beteckningen Congress of Democratic Trade Unions of Belarus. Föreningsfriheten och rättigheterna hos medlemmar av oberoende fackföreningar kränks dock systematiskt. Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), Fria fackföreningsinternationalen (CISL) och Arbetarnas världsfederation (AVF) vände sig nyligen (3) till Europeiska kommissionen just för att påpeka att brott begås mot de fackliga rättigheterna i Vitryssland.

| 3.8.1 | Internationella arbetsorganisationen (ILO) har i många år kritiserat och fördömt de allvarliga och systematiska kränkningarna av arbetstagarnas grundläggande rättigheter och fackförbundens fria förenings- och förhandlingsrätt (konventionerna nr 87 och 98). År 2003 beslutade ILO:s styrelse att tillsätta en undersökningskommission som 2004 lade fram en rapport som fördömde regeringens inblandning i fackliga organisationers inre angelägenheter och dess antifackliga föreskrifter och lagar. Efter publiceringen av rapporten har ILO skarpt kritiserat regeringen för att inte eller endast delvis ha följt undersökningskommissionens rekommendationer. Vid Internationella arbetskonferensens 95:e sammanträde inom ILO i juni 2006 uppmanades regeringen att vidta konkreta åtgärder för att genomföra dessa rekommendationer så att verkliga och påtagliga framsteg kan konstateras vid ILO:s styrelsemöte i november. Om inga framsteg kan konstateras var konferensen övertygad om att ILO:s styrelse skulle börja överväga att vidta ytterligare åtgärder i enlighet med ILO:s stadgar. Bland dessa åtgärder är ett eventuellt beslut av Internationella arbetskonferensen att rekommendera medlemsländerna, arbetsgivarförbunden och fackförbunden att ompröva sina förbindelser med Vitryssland. |
| --- | --- |

3.8.1

Internationella arbetsorganisationen (ILO) har i många år kritiserat och fördömt de allvarliga och systematiska kränkningarna av arbetstagarnas grundläggande rättigheter och fackförbundens fria förenings- och förhandlingsrätt (konventionerna nr 87 och 98). År 2003 beslutade ILO:s styrelse att tillsätta en undersökningskommission som 2004 lade fram en rapport som fördömde regeringens inblandning i fackliga organisationers inre angelägenheter och dess antifackliga föreskrifter och lagar. Efter publiceringen av rapporten har ILO skarpt kritiserat regeringen för att inte eller endast delvis ha följt undersökningskommissionens rekommendationer. Vid Internationella arbetskonferensens 95:e sammanträde inom ILO i juni 2006 uppmanades regeringen att vidta konkreta åtgärder för att genomföra dessa rekommendationer så att verkliga och påtagliga framsteg kan konstateras vid ILO:s styrelsemöte i november. Om inga framsteg kan konstateras var konferensen övertygad om att ILO:s styrelse skulle börja överväga att vidta ytterligare åtgärder i enlighet med ILO:s stadgar. Bland dessa åtgärder är ett eventuellt beslut av Internationella arbetskonferensen att rekommendera medlemsländerna, arbetsgivarförbunden och fackförbunden att ompröva sina förbindelser med Vitryssland.

| 3.9 | EESK stöder helt och fullt de organisationer i det vitryska civila samhället som ansluter sig till de europeiska värderingarna och som genom sitt arbete och sin verksamhet varken rättfärdigar eller stöder den totalitära regimen i landet, och som på intet sätt har någon koppling till denna. EESK efterlyser ett liknande stöd (även ekonomiskt) från EU:s institutioner och det civila samhällets organisationer i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

3.9

EESK stöder helt och fullt de organisationer i det vitryska civila samhället som ansluter sig till de europeiska värderingarna och som genom sitt arbete och sin verksamhet varken rättfärdigar eller stöder den totalitära regimen i landet, och som på intet sätt har någon koppling till denna. EESK efterlyser ett liknande stöd (även ekonomiskt) från EU:s institutioner och det civila samhällets organisationer i EU:s medlemsstater.

| 3.10 | EESK är medveten om att man också måste föra en dialog och förhandla med de organisationer som genom sin verksamhet och sitt sätt att fungera ger legitimitet åt den auktoritära politiska regimen och på så sätt åsidosätter de grundläggande europeiska värderingarna. |
| --- | --- |

3.10

EESK är medveten om att man också måste föra en dialog och förhandla med de organisationer som genom sin verksamhet och sitt sätt att fungera ger legitimitet åt den auktoritära politiska regimen och på så sätt åsidosätter de grundläggande europeiska värderingarna.

| 3.11 | Det vitryska civila samhällets organisationer måste anstränga sig (även i samarbete med utländska partner) att bryta sin isolering i samhället och att vinna förtroende genom att finna vägar att visa upp sina resultat och sin betydelse för samhället. |
| --- | --- |

3.11

Det vitryska civila samhällets organisationer måste anstränga sig (även i samarbete med utländska partner) att bryta sin isolering i samhället och att vinna förtroende genom att finna vägar att visa upp sina resultat och sin betydelse för samhället.

| 3.12 | Det vitryska civila samhällets situation och roll försvåras desto mer av det faktum att en avsevärd del av de vitryska medborgarna erkänner den nuvarande politiska ledningens legitimitet och uttrycker sitt stöd för denna. Å andra sidan åtnjuter det civila samhällets organisationer inte något större stöd bland allmänheten och den politiska regimen har tack vare sin informationspolitik lyckats framställa dem i en negativ dager i vanliga vitryska medborgares ögon. |
| --- | --- |

3.12

Det vitryska civila samhällets situation och roll försvåras desto mer av det faktum att en avsevärd del av de vitryska medborgarna erkänner den nuvarande politiska ledningens legitimitet och uttrycker sitt stöd för denna. Å andra sidan åtnjuter det civila samhällets organisationer inte något större stöd bland allmänheten och den politiska regimen har tack vare sin informationspolitik lyckats framställa dem i en negativ dager i vanliga vitryska medborgares ögon.

4.   Allmänna kommentarer om EU:s strategi för Vitryssland

| 4.1 | EESK håller i huvudsak med och uttrycker sitt stöd för Europeiska kommissionen som den 28 maj 2004 antog dokumentet ”Country Strategy Paper: National Indicative Programme Belarus 2005–2006”. EESK:s intresse och stöd gäller framför allt de programpunkter som rör EU:s stöd till det vitryska civila samhället. EESK föreslår att man deltar aktivt i samrådsprocessen för att komma fram till vilken form av stöd som lämpar sig bäst för att stödja det civila samhället. |
| --- | --- |

4.1

EESK håller i huvudsak med och uttrycker sitt stöd för Europeiska kommissionen som den 28 maj 2004 antog dokumentet ”Country Strategy Paper: National Indicative Programme Belarus 2005–2006”. EESK:s intresse och stöd gäller framför allt de programpunkter som rör EU:s stöd till det vitryska civila samhället. EESK föreslår att man deltar aktivt i samrådsprocessen för att komma fram till vilken form av stöd som lämpar sig bäst för att stödja det civila samhället.

| 4.2 | EESK hoppas också att Europeiska kommissionen lägger fram ett liknande program för nästa period, eftersom en rad vitryska organisationer förväntar sig ett ökat engagemang från EU:s sida när det gäller frågor som rör de mänskliga rättigheterna och demokratin i deras land. Projekt och program av denna typ har en motiverande och stimulerande effekt på det civila samhället i Vitryssland. |
| --- | --- |

4.2

EESK hoppas också att Europeiska kommissionen lägger fram ett liknande program för nästa period, eftersom en rad vitryska organisationer förväntar sig ett ökat engagemang från EU:s sida när det gäller frågor som rör de mänskliga rättigheterna och demokratin i deras land. Projekt och program av denna typ har en motiverande och stimulerande effekt på det civila samhället i Vitryssland.

| 4.3 | EESK vill också påpeka att man för att lyckas ändra den auktoritära regimen, som anstränger sig för att ge sken av att den har kontroll över situationen i landet, måste stödja den vardagliga verksamheten, ofta genom att ta ”små politiska steg” i rätt riktning. Detta rör framför allt organisationerna i det vitryska civila samhället. I en situation där till och med icke-politiska civila organisationer omfattas av restriktioner, får även dessa organisationers arbete politisk betydelse. |
| --- | --- |

4.3

EESK vill också påpeka att man för att lyckas ändra den auktoritära regimen, som anstränger sig för att ge sken av att den har kontroll över situationen i landet, måste stödja den vardagliga verksamheten, ofta genom att ta ”små politiska steg” i rätt riktning. Detta rör framför allt organisationerna i det vitryska civila samhället. I en situation där till och med icke-politiska civila organisationer omfattas av restriktioner, får även dessa organisationers arbete politisk betydelse.

| 4.4 | EU:s institutioner och medlemsstater måste göra sig gällande gentemot Vitryssland och samordna och harmonisera sina strategier för att stödja det vitryska civila samhället, både dem emellan och med andra internationella stödgivare (stiftelser och regeringar i tredjeländer). |
| --- | --- |

4.4

EU:s institutioner och medlemsstater måste göra sig gällande gentemot Vitryssland och samordna och harmonisera sina strategier för att stödja det vitryska civila samhället, både dem emellan och med andra internationella stödgivare (stiftelser och regeringar i tredjeländer).

| 4.5 | Innan man inleder eventuella ekonomiska sanktioner och andra typer av sanktioner måste man mycket noggrant undersöka vilka fördelar och nackdelar dessa skulle innebära. Eftersom president Lukasjenkos regering praktiskt taget kontrollerar alla medier i landet är risken stor att EU framställs som en fiende för de vitryska medborgarna (särskilt utanför huvudstaden Minsk) och att attraktionskraften i en ”europeisk” inriktning för Vitrysslands framtida politisk-ekonomiska utveckling på så sätt försvagas. |
| --- | --- |

4.5

Innan man inleder eventuella ekonomiska sanktioner och andra typer av sanktioner måste man mycket noggrant undersöka vilka fördelar och nackdelar dessa skulle innebära. Eftersom president Lukasjenkos regering praktiskt taget kontrollerar alla medier i landet är risken stor att EU framställs som en fiende för de vitryska medborgarna (särskilt utanför huvudstaden Minsk) och att attraktionskraften i en ”europeisk” inriktning för Vitrysslands framtida politisk-ekonomiska utveckling på så sätt försvagas.

| 4.6 | Det är nödvändigt att skilja mellan sanktioner som påverkar befolkningen direkt och sådana som bara drabbar företrädare för statsmakten. Om man eventuellt beslutar sig för att vidta sanktioner måste man beakta denna uppdelning vid utformningen av dem. Sanktioner får inte drabba enskilda invånare i Vitryssland direkt. Sanktionerna får på intet sätt innebära att Vitryssland utesluts från det allmänna preferenssystemet, eftersom det handlar om villkorlig, privilegierad tillgång till EU-marknaden, som beror på respekten för grundläggande regler. Den vitryska regeringen har dessutom tillräckligt med tid och tillfälle att rätta till de främsta bristerna när det gäller brott mot de grundläggande medborgerliga rättigheterna i Vitryssland. |
| --- | --- |

4.6

Det är nödvändigt att skilja mellan sanktioner som påverkar befolkningen direkt och sådana som bara drabbar företrädare för statsmakten. Om man eventuellt beslutar sig för att vidta sanktioner måste man beakta denna uppdelning vid utformningen av dem. Sanktioner får inte drabba enskilda invånare i Vitryssland direkt. Sanktionerna får på intet sätt innebära att Vitryssland utesluts från det allmänna preferenssystemet, eftersom det handlar om villkorlig, privilegierad tillgång till EU-marknaden, som beror på respekten för grundläggande regler. Den vitryska regeringen har dessutom tillräckligt med tid och tillfälle att rätta till de främsta bristerna när det gäller brott mot de grundläggande medborgerliga rättigheterna i Vitryssland.

| 4.7 | Även om Vitryssland formellt ingår i den europeiska grannskapspolitiken kan man under rådande förhållanden inte låta landet till fullo åtnjuta de privilegier som denna politik innebär. EESK delar kommissionens och rådets uppfattning att Vitrysslands deltagande i detta program bör vara möjligt först när landets myndigheter tydligt visar att de är villiga att iaktta de demokratiska värderingarna och rättsstatsprincipen. Det vore emellertid på sin plats att Europeiska kommissionen utarbetade ett unilateralt scenario (eller bygger upp ett scenario tillsammans med företrädare för det civila samhället) för en snabb integrering av Vitryssland i den europeiska grannskapspolitiken, i fall det skulle ske stora förändringar i landets politisk-ekonomiska situation. Här kan man dra en parallell till Slovakien, under Vladimír Mečiars regering, och dess status som kandidatland till EU på 1990-talet (4). Om EU skulle agera på ett liknande sätt och vara lika flexibel när det gäller Vitryssland skulle det vara möjligt att mobilisera det vitryska civila samhället och att lägga fram ett attraktivt alternativt ”europeiskt” scenario för landet. |
| --- | --- |

4.7

Även om Vitryssland formellt ingår i den europeiska grannskapspolitiken kan man under rådande förhållanden inte låta landet till fullo åtnjuta de privilegier som denna politik innebär. EESK delar kommissionens och rådets uppfattning att Vitrysslands deltagande i detta program bör vara möjligt först när landets myndigheter tydligt visar att de är villiga att iaktta de demokratiska värderingarna och rättsstatsprincipen. Det vore emellertid på sin plats att Europeiska kommissionen utarbetade ett unilateralt scenario (eller bygger upp ett scenario tillsammans med företrädare för det civila samhället) för en snabb integrering av Vitryssland i den europeiska grannskapspolitiken, i fall det skulle ske stora förändringar i landets politisk-ekonomiska situation. Här kan man dra en parallell till Slovakien, under Vladimír Mečiars regering, och dess status som kandidatland till EU på 1990-talet (4). Om EU skulle agera på ett liknande sätt och vara lika flexibel när det gäller Vitryssland skulle det vara möjligt att mobilisera det vitryska civila samhället och att lägga fram ett attraktivt alternativt ”europeiskt” scenario för landet.

| 4.8 | Ryssland har varit, är och kommer att vara en av huvudaktörerna i detta sammanhang eftersom landet har en inverkan på och ett intresse i Vitrysslands utveckling. Eftersom Ryssland är en uttalad strategisk partner till EU är det nödvändigt att föra en politisk dialog med Ryssland, dess politiker och företrädare för det civila samhället i Ryssland om situationen i Vitryssland. |
| --- | --- |

4.8

Ryssland har varit, är och kommer att vara en av huvudaktörerna i detta sammanhang eftersom landet har en inverkan på och ett intresse i Vitrysslands utveckling. Eftersom Ryssland är en uttalad strategisk partner till EU är det nödvändigt att föra en politisk dialog med Ryssland, dess politiker och företrädare för det civila samhället i Ryssland om situationen i Vitryssland.

5.   Särskilda problemområden i det vitryska civila samhället och förslag till praktiska åtgärder

| 5.1 | Mediafrihet och tillgång till objektiv och neutral information. För närvarande har regimen praktiskt taget monopol på informationsområdet. Det civila samhället har inte tillträde till medierna och de officiella informations- och mediakanalerna. De flesta av de oberoende tidningarna har stängts av olika skäl, för återstående tidningar är det praktiskt taget omöjligt att få tillgång till det statliga distributionsnätet. Tillträdesmöjligheterna till Internet är också begränsade, förutom i huvudstaden Minsk och i centrala städer i regionerna, och uppkopplingskostnaderna är fortfarande mycket höga. EU:s prioritering bör vara att säkerställa, stödja och stärka de fasta oberoende informationskällorna som står till förfogande för den vitryska befolkningen, samt att garantera icke-censurerade Internetservrar. Oberoende gräsrotsinitiativ på Internetområdet förtjänar stöd. |
| --- | --- |

5.1

Mediafrihet och tillgång till objektiv och neutral information. För närvarande har regimen praktiskt taget monopol på informationsområdet. Det civila samhället har inte tillträde till medierna och de officiella informations- och mediakanalerna. De flesta av de oberoende tidningarna har stängts av olika skäl, för återstående tidningar är det praktiskt taget omöjligt att få tillgång till det statliga distributionsnätet. Tillträdesmöjligheterna till Internet är också begränsade, förutom i huvudstaden Minsk och i centrala städer i regionerna, och uppkopplingskostnaderna är fortfarande mycket höga. EU:s prioritering bör vara att säkerställa, stödja och stärka de fasta oberoende informationskällorna som står till förfogande för den vitryska befolkningen, samt att garantera icke-censurerade Internetservrar. Oberoende gräsrotsinitiativ på Internetområdet förtjänar stöd.

| 5.2 | EU:s stöd till det vitryska civila samhället. EU har fastställt prioriteringar för att stödja organisationer i det vitryska civila samhället, men en rad praktiska och formella hinder återstår när det gäller ”att få fram” stödet till mottagarna. EU:s stödförfaranden är i dag ytterst invecklade och tids- och kostnadskrävande. Den gällande budgetförordningen bör ändras så att den medger flexiblare och användarvänligare stöd inte bara av officiellt registrerade icke-statliga organisationer utan även av icke-registrerade medborgarinitiativ, särskilt i länder med en fientlig miljö. EESK uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet att överväga att förenkla stödförfarandet för det civila samhället och att anta nya ändringar av budgetförordningen och dess tillämpningsbestämmelser. För att tillhandahålla nödvändigt stöd på ett adekvat sätt skulle man kunna använda sig av de europeiska nätverk av organisationer från det civila samhället som redan finns och företräda de vitryska organisationerna (även de som inte är ”registrerade”) genom dessa. |
| --- | --- |

5.2

EU:s stöd till det vitryska civila samhället. EU har fastställt prioriteringar för att stödja organisationer i det vitryska civila samhället, men en rad praktiska och formella hinder återstår när det gäller ”att få fram” stödet till mottagarna. EU:s stödförfaranden är i dag ytterst invecklade och tids- och kostnadskrävande. Den gällande budgetförordningen bör ändras så att den medger flexiblare och användarvänligare stöd inte bara av officiellt registrerade icke-statliga organisationer utan även av icke-registrerade medborgarinitiativ, särskilt i länder med en fientlig miljö. EESK uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet att överväga att förenkla stödförfarandet för det civila samhället och att anta nya ändringar av budgetförordningen och dess tillämpningsbestämmelser. För att tillhandahålla nödvändigt stöd på ett adekvat sätt skulle man kunna använda sig av de europeiska nätverk av organisationer från det civila samhället som redan finns och företräda de vitryska organisationerna (även de som inte är ”registrerade”) genom dessa.

| 5.3 | EESK välkomnar det förslag som kommissionen nyligen lade fram om att skapa ett självständigt instrument för att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna över hela världen och dess inriktning på länder där de grundläggande friheterna är som mest hotade. EESK hoppas få möjlighet att yttra sig om detta lagförslag och hoppas att detta instrument framför allt kommer att vara tillgängligt för alla som har behov av det och att det kommer att kunna användas på ett flexibelt sätt av organisationerna i det civila samhället. |
| --- | --- |

5.3

EESK välkomnar det förslag som kommissionen nyligen lade fram om att skapa ett självständigt instrument för att främja demokrati och de mänskliga rättigheterna över hela världen och dess inriktning på länder där de grundläggande friheterna är som mest hotade. EESK hoppas få möjlighet att yttra sig om detta lagförslag och hoppas att detta instrument framför allt kommer att vara tillgängligt för alla som har behov av det och att det kommer att kunna användas på ett flexibelt sätt av organisationerna i det civila samhället.

| 5.4 | EESK stöder också de initiativ som nyligen diskuterades i Europaparlamentet och inom europeiska ideella organisationer och vars syfte är att inrätta ett nytt instrument för finansiellt stöd (europeisk stiftelse/byrå för demokrati) för att stödja de demokratiska krafterna i länder som Vitryssland. En sådan ”byrå” skulle göra det möjligt att ge nödvändigt ekonomiskt stöd också till de organisationer som saknar formell status och som nekats rätten att registrera sig av de vitryska myndigheterna. |
| --- | --- |

5.4

EESK stöder också de initiativ som nyligen diskuterades i Europaparlamentet och inom europeiska ideella organisationer och vars syfte är att inrätta ett nytt instrument för finansiellt stöd (europeisk stiftelse/byrå för demokrati) för att stödja de demokratiska krafterna i länder som Vitryssland. En sådan ”byrå” skulle göra det möjligt att ge nödvändigt ekonomiskt stöd också till de organisationer som saknar formell status och som nekats rätten att registrera sig av de vitryska myndigheterna.

| 5.5 | För att bana väg för ett framtida demokratiskt Vitryssland är det nödvändigt att konsolidera de demokratiska krafterna och det oberoende civila samhället samt att fastställa strategiska riktlinjer för landets framtida utveckling under perioden efter presidentvalet. EU bör framför allt fokusera på att stödja målsättningarna på detta område genom samarbete med andra stödgivare och med länder som delar unionens mål och intressen när det gäller Vitryssland. |
| --- | --- |

5.5

För att bana väg för ett framtida demokratiskt Vitryssland är det nödvändigt att konsolidera de demokratiska krafterna och det oberoende civila samhället samt att fastställa strategiska riktlinjer för landets framtida utveckling under perioden efter presidentvalet. EU bör framför allt fokusera på att stödja målsättningarna på detta område genom samarbete med andra stödgivare och med länder som delar unionens mål och intressen när det gäller Vitryssland.

| 5.6 | Man måste säkerställa tillträdet till EU:s (inte bara finansiella) stöd och till kontakter med EU-institutionerna både för ”gamla” demokratiska och väl etablerade organisationer och för nya organisationer och initiativ som håller på att utvecklas i det vitryska samhället. |
| --- | --- |

5.6

Man måste säkerställa tillträdet till EU:s (inte bara finansiella) stöd och till kontakter med EU-institutionerna både för ”gamla” demokratiska och väl etablerade organisationer och för nya organisationer och initiativ som håller på att utvecklas i det vitryska samhället.

| 5.7 | Informationsutbyte. Europeiska kommissionen har inte någon delegation i Vitryssland som i andra länder, och detta trots EU:s officiella men icke hörsammade begäran att öppna en sådan i Minsk. Ett nätverk av europeiska dokumentationscentrum saknas också. Att komma åt grundläggande och objektiv information om EU, dess sätt att fungera, dess värderingar och politiska prioriteringar är praktiskt taget omöjligt. Därför vore det lämpligt att fundera över på vilket sätt man bäst skulle kunna informera de vitryska medborgarna om EU i syfte att göra möjligheten till en ”europeisk utvecklingsväg” för landet mer attraktiv (5). |
| --- | --- |

5.7

Informationsutbyte. Europeiska kommissionen har inte någon delegation i Vitryssland som i andra länder, och detta trots EU:s officiella men icke hörsammade begäran att öppna en sådan i Minsk. Ett nätverk av europeiska dokumentationscentrum saknas också. Att komma åt grundläggande och objektiv information om EU, dess sätt att fungera, dess värderingar och politiska prioriteringar är praktiskt taget omöjligt. Därför vore det lämpligt att fundera över på vilket sätt man bäst skulle kunna informera de vitryska medborgarna om EU i syfte att göra möjligheten till en ”europeisk utvecklingsväg” för landet mer attraktiv (5).

| 5.8 | EU bör utarbeta en övergripande informationsstrategi för att kunna förklara de grundläggande europeiska värderingarna för de vitryska medborgarna. Eftersom Europeiska kommissionen på grund av EU:s fel inte har någon ständigt öppen delegation i Vitryssland vore det lämpligt att organ som företräder de olika EU-medlemsstaterna samarbetade för att sprida de europeiska värderingarna, t. ex. genom att inrätta ett ”Europahus” i Minsk. |
| --- | --- |

5.8

EU bör utarbeta en övergripande informationsstrategi för att kunna förklara de grundläggande europeiska värderingarna för de vitryska medborgarna. Eftersom Europeiska kommissionen på grund av EU:s fel inte har någon ständigt öppen delegation i Vitryssland vore det lämpligt att organ som företräder de olika EU-medlemsstaterna samarbetade för att sprida de europeiska värderingarna, t. ex. genom att inrätta ett ”Europahus” i Minsk.

| 5.9 | EESK anser att det vore klokt att inrätta en post som särskild EU-representant för Vitryssland, som man gjort i andra regioner (6). Denna representant, utsedd av EU:s medlemsstater, skulle informera EU-institutionerna om den rådande situationen i Vitryssland och om hur förbindelserna mellan EU och Vitryssland utvecklas. Den särskilda representanten bör ha i uppgift att samordna de enskilda medlemsstaternas utrikespolitik gentemot Vitryssland och föreslå gemensamma åtgärder och förfaringssätt för EU gentemot Vitryssland. Den särskilda representanten bör dessutom ha i uppgift att upprätthålla förbindelser med företrädare för det vitryska civila samhället, den demokratiska oppositionen och Vitrysslands officiella myndigheter och institutioner. |
| --- | --- |

5.9

EESK anser att det vore klokt att inrätta en post som särskild EU-representant för Vitryssland, som man gjort i andra regioner (6). Denna representant, utsedd av EU:s medlemsstater, skulle informera EU-institutionerna om den rådande situationen i Vitryssland och om hur förbindelserna mellan EU och Vitryssland utvecklas. Den särskilda representanten bör ha i uppgift att samordna de enskilda medlemsstaternas utrikespolitik gentemot Vitryssland och föreslå gemensamma åtgärder och förfaringssätt för EU gentemot Vitryssland. Den särskilda representanten bör dessutom ha i uppgift att upprätthålla förbindelser med företrädare för det vitryska civila samhället, den demokratiska oppositionen och Vitrysslands officiella myndigheter och institutioner.

| 5.10 | Samtidigt måste man konstatera att kunskaperna och medvetenheten om den svåra situation som det civila samhällets organisationer i Vitryssland befinner sig i är otillräckliga och skiljer sig mycket mellan de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.10

Samtidigt måste man konstatera att kunskaperna och medvetenheten om den svåra situation som det civila samhällets organisationer i Vitryssland befinner sig i är otillräckliga och skiljer sig mycket mellan de olika medlemsstaterna.

| 5.11 | Upprätthållande av kontakter mellan organisationer i EU:s och Vitrysslands civila samhällen. De vitryska myndigheterna har gjort det omöjligt, eller åtminstone mycket besvärligt, för medlemmar av organisationer i det vitryska civila samhället att träffa sina motsvarigheter i EU och att resa utomlands. Särskilt problematiska är de hinder som gör att ungdomar inte kan träffas. Vitryska studenter nekas ofta rätten att studera utomlands och att vara aktiva i icke-statliga organisationer. En av EU:s politiska prioriteringar för Vitryssland måste avse personliga kontakter mellan medlemmar av organisationer i Vitrysslands och EU:s civila samhällen. Personliga kontakter är oumbärliga, särskilt när det gäller att sprida information, dela med sig av erfarenheter och bidra med moraliskt stöd. EU bör därför stödja utbyten mellan ungdomar och studenter, dela ut stipendier och ge stöd till praktiktjänstgöring för att främja gemensamma projekt mellan olika civilsamhällsgrupper och ge riktat stöd till opinionsbildare. |
| --- | --- |

5.11

Upprätthållande av kontakter mellan organisationer i EU:s och Vitrysslands civila samhällen. De vitryska myndigheterna har gjort det omöjligt, eller åtminstone mycket besvärligt, för medlemmar av organisationer i det vitryska civila samhället att träffa sina motsvarigheter i EU och att resa utomlands. Särskilt problematiska är de hinder som gör att ungdomar inte kan träffas. Vitryska studenter nekas ofta rätten att studera utomlands och att vara aktiva i icke-statliga organisationer. En av EU:s politiska prioriteringar för Vitryssland måste avse personliga kontakter mellan medlemmar av organisationer i Vitrysslands och EU:s civila samhällen. Personliga kontakter är oumbärliga, särskilt när det gäller att sprida information, dela med sig av erfarenheter och bidra med moraliskt stöd. EU bör därför stödja utbyten mellan ungdomar och studenter, dela ut stipendier och ge stöd till praktiktjänstgöring för att främja gemensamma projekt mellan olika civilsamhällsgrupper och ge riktat stöd till opinionsbildare.

| 5.12 | EESK är mycket bekymrad över de enskilda EU-medlemsstaternas nuvarande visumpolitik gentemot de vitryska medborgarna. Trots att EU hävdar att unionen anstränger sig för att förenkla visumförfarandena för utvalda befolkningsgrupper (inbegripet företrädare för organisationer i det civila samhället) ser man i praktiken uppenbara kränkningar av den mänskliga värdigheten och en förnedrande behandling av vitryssar som ansöker om visum för att resa till ett EU-land. Det faktum att visumförfarandena är mycket utdragna och ofta förödmjukande och ovärdiga för de sökande (7) gör att de vitryska medborgarna ifrågasätter de värderingar som EU framhåller och grundar sig på. Detta, i kombination med att de administrativa avgifterna för utfärdande av visum nyligen höjdes, begränsar kontakterna mellan människor avsevärt, inbegripet kontakterna mellan företrädare för organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

5.12

EESK är mycket bekymrad över de enskilda EU-medlemsstaternas nuvarande visumpolitik gentemot de vitryska medborgarna. Trots att EU hävdar att unionen anstränger sig för att förenkla visumförfarandena för utvalda befolkningsgrupper (inbegripet företrädare för organisationer i det civila samhället) ser man i praktiken uppenbara kränkningar av den mänskliga värdigheten och en förnedrande behandling av vitryssar som ansöker om visum för att resa till ett EU-land. Det faktum att visumförfarandena är mycket utdragna och ofta förödmjukande och ovärdiga för de sökande (7) gör att de vitryska medborgarna ifrågasätter de värderingar som EU framhåller och grundar sig på. Detta, i kombination med att de administrativa avgifterna för utfärdande av visum nyligen höjdes, begränsar kontakterna mellan människor avsevärt, inbegripet kontakterna mellan företrädare för organisationer i det civila samhället.

| 5.13 | EESK uppmanar därför EU:s institutioner och de enskilda EU-medlemsstaterna att så långt det går begränsa de byråkratiska, formella och informella hinder som står i vägen för beviljandet av inresevisum till EU-länder för de vitryska medborgare som respekterar och inte bryter mot gällande lagar och reducera kostnaderna för att utfärda dem. Medlemsstaterna bör överväga möjligheter att underlätta beviljande av viseringar för humanitära och vetenskapliga syften och för studieändamål. Storleken på avgifterna bör stå i proportion till den lokala köpkraften i de enskilda länder där ansökan lämnas in. Man måste också se till att viseringssökande behandlas på ett värdigt sätt. Endast på så sätt kommer EU att sända ut en trovärdig signal till det vitryska samhället att avsikten att intensifiera de personliga kontakterna mellan EU:s och Vitrysslands medborgare är allvarligt menad. |
| --- | --- |

5.13

EESK uppmanar därför EU:s institutioner och de enskilda EU-medlemsstaterna att så långt det går begränsa de byråkratiska, formella och informella hinder som står i vägen för beviljandet av inresevisum till EU-länder för de vitryska medborgare som respekterar och inte bryter mot gällande lagar och reducera kostnaderna för att utfärda dem. Medlemsstaterna bör överväga möjligheter att underlätta beviljande av viseringar för humanitära och vetenskapliga syften och för studieändamål. Storleken på avgifterna bör stå i proportion till den lokala köpkraften i de enskilda länder där ansökan lämnas in. Man måste också se till att viseringssökande behandlas på ett värdigt sätt. Endast på så sätt kommer EU att sända ut en trovärdig signal till det vitryska samhället att avsikten att intensifiera de personliga kontakterna mellan EU:s och Vitrysslands medborgare är allvarligt menad.

| 5.14 | För det vitryska civila samhällets organisationer är partnerna från de nya EU-medlemsstaterna en värdefull källa till know-how och erfarenhet. Särskilt värdefulla är kunskaperna och erfarenheterna (även negativa) av övergången från ett totalitärt till ett demokratiskt system: arbetet med att anta övergångslagstiftning, utforma grundläggande demokratiska institutioner och principerna för hur rättsstaten fungerar, hur ett fritt och öppet civilt samhälle och oberoende medier fungerar, skapa balans i relationerna mellan den offentliga, privata och civila sektorn samt genomföra samhällsekonomiska reformer och reformer av statsapparaten (inklusive armén, polisen och domstolsväsendet). EU bör som helhet främja överföringen av denna övergångsrelaterade know-how till de vitryska organisationerna. |
| --- | --- |

5.14

För det vitryska civila samhällets organisationer är partnerna från de nya EU-medlemsstaterna en värdefull källa till know-how och erfarenhet. Särskilt värdefulla är kunskaperna och erfarenheterna (även negativa) av övergången från ett totalitärt till ett demokratiskt system: arbetet med att anta övergångslagstiftning, utforma grundläggande demokratiska institutioner och principerna för hur rättsstaten fungerar, hur ett fritt och öppet civilt samhälle och oberoende medier fungerar, skapa balans i relationerna mellan den offentliga, privata och civila sektorn samt genomföra samhällsekonomiska reformer och reformer av statsapparaten (inklusive armén, polisen och domstolsväsendet). EU bör som helhet främja överföringen av denna övergångsrelaterade know-how till de vitryska organisationerna.

| 5.15 | Överföring av erfarenheter och kunskaper bör inte bara ske genom att man involverar människor i aktiviteter utanför Vitryssland. Man måste också ordna besök, anordna olika aktiviteter, seminarier, konferenser och rundabordssamtal med partner från EU-länderna på plats i Vitryssland. Man bör ge tillräckligt med utrymme och stöd åt arbetet och verksamheten i privata stiftelser som genomför och finansierar sådana projekt. Exempel på god praxis och lyckade modeller för liknande aktiviteter med ukrainska organisationer inom det civila samhället kan fungera som tydliga exempel värda att följa. |
| --- | --- |

5.15

Överföring av erfarenheter och kunskaper bör inte bara ske genom att man involverar människor i aktiviteter utanför Vitryssland. Man måste också ordna besök, anordna olika aktiviteter, seminarier, konferenser och rundabordssamtal med partner från EU-länderna på plats i Vitryssland. Man bör ge tillräckligt med utrymme och stöd åt arbetet och verksamheten i privata stiftelser som genomför och finansierar sådana projekt. Exempel på god praxis och lyckade modeller för liknande aktiviteter med ukrainska organisationer inom det civila samhället kan fungera som tydliga exempel värda att följa.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  President Lukasjenko uppmanade i ett anförande den 26 maj 2006 till ”uppbyggnad av ett eget civilt samhälle”.

1

(2)  Europeiska kommissionen, Country Strategy Paper, National Indicative Programme, s. 22. Bland dessa ägnar sig ca 10 % enbart åt politisk verksamhet.

2

Country Strategy Paper, National Indicative Programme

(3)  Agentura Belapan, 30 maj 2006.

3

Agentura Belapan

(4)  EU:s föranslutningsstrategi gjorde det möjligt för Slovakien att komma i fatt sina grannländer mycket snabbt. Slovakien låg några år efter i sin utveckling, jämfört med sina grannländer.

4

(5)  Enligt en sociologisk opinionsundersökning förknippar endast 1,1 % av vitryssarna en förbättring av situationen inför framtiden med Europeiska unionen, och så många som 77,7 % med president Lukasjenko!

5

(6)  T. ex. de särskilda EU-representanter som finns i Moldavien, Sudan och södra Kaukasus. Mer information om vilken roll och vilken betydelse EU:s särskilda representanter har finns under

6

http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showpage.asp?id=263&lang=sv&mode=g

(7)  En detaljerad beskrivning av dessa metoder och de människoovärdiga förfaranden som EU-medlemsstaternas representationer tillämpar mot vitryska viseringssökande (ordagranna citat av de sökande och en beskrivning av deras personliga erfarenheter) finns i en rapport från den polska Stefan Batory-stiftelsen: ”Visa Policies of European Union Member States. Monitoring Report”, Warszawa, juni 2006, http://www.batory.org.pl/english/intl/pub.htm.

7

Som illustration ett av citaten i rapporten: ”Nästan inget av konsulaten gjorde något för att skapa lämpliga villkor för dem som väntade utanför konsulatet, dvs. inget skydd mot regn eller snö eller höga eller låga temperaturer eller ens några sittplatser. Dessa till synes obetydliga problem förstoras när vi inser att väntetiden utanför byggnaden kan uppgå till en hel natt (fallet Frankrikes konsulat i Vitryssland)”.

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/128

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer”

(2006/C 318/24)

Den 14 juli 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén i enlighet med artikel 29.2 i sin arbetsordning att utarbeta ett yttrande om ”Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer”.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 2006. Föredragande var Luis Miguel Pariza Castaños.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 181 röster för, 7 röster emot och 8 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | EESK lade 2002 fram ett yttrande på eget initiativ med titeln ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll”
   (1) i syfte att uppmuntra en politisk offentlig debatt på EU-nivå och verka för att integrationspolitiken skulle utgöra en grundläggande komponent i den gemensamma invandrings- och asylpolitiken. |
| --- | --- |

1.1

EESK lade 2002 fram ett yttrande på eget initiativ med titeln ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll”
   (1) i syfte att uppmuntra en politisk offentlig debatt på EU-nivå och verka för att integrationspolitiken skulle utgöra en grundläggande komponent i den gemensamma invandrings- och asylpolitiken.

| 1.2 | I yttrandet framfördes förslaget att EU skulle utarbeta ett ramprogram för att främja invandrares integration i samhället. EESK anser att det behövs program som främjar integration av nyanlända invandrare och personer som invandrar vid familjeåterförening. Programmen bör även omfatta flyktingar och asylsökande, som åtnjuter skydd i såväl europeisk som internationell rätt. |
| --- | --- |

1.2

I yttrandet framfördes förslaget att EU skulle utarbeta ett ramprogram för att främja invandrares integration i samhället. EESK anser att det behövs program som främjar integration av nyanlända invandrare och personer som invandrar vid familjeåterförening. Programmen bör även omfatta flyktingar och asylsökande, som åtnjuter skydd i såväl europeisk som internationell rätt.

| 1.3 | EESK anordnade i samarbete med kommissionen en konferens om denna fråga den 9–10 september 2002. Den samlade fler än 200 företrädare för arbetsmarknadens parter och de mest representativa icke-statliga organisationerna i de 25 medlemsstaterna och de europeiska nätverken. Syftet med konferensen var att det civila samhället skulle bidra till att främja de europeiska integrationsåtgärderna. |
| --- | --- |

1.3

EESK anordnade i samarbete med kommissionen en konferens om denna fråga den 9–10 september 2002. Den samlade fler än 200 företrädare för arbetsmarknadens parter och de mest representativa icke-statliga organisationerna i de 25 medlemsstaterna och de europeiska nätverken. Syftet med konferensen var att det civila samhället skulle bidra till att främja de europeiska integrationsåtgärderna.

| 1.4 | I slutsatserna från konferensen konstaterades att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har en central roll i integrationsarbetet. Man påpekade också att EU och medlemsstaterna, särskilt på lokal och regional nivå, måste verka för integration av invandrare, flyktingar och minoriteter, och att det behövs ett europeiskt integrationsprogram
   (2). |
| --- | --- |

1.4

I slutsatserna från konferensen konstaterades att arbetsmarknadens parter och det civila samhällets organisationer har en central roll i integrationsarbetet. Man påpekade också att EU och medlemsstaterna, särskilt på lokal och regional nivå, måste verka för integration av invandrare, flyktingar och minoriteter, och att det behövs ett europeiskt integrationsprogram
   (2).

| 1.5 | Europeiska rådet fastställde 2003 de nationella kontaktpunkterna för integration och gav kommissionen i uppdrag att sammanställa en årlig rapport om migration och integration (3). Kommissionen utarbetade dessutom ett meddelande om invandring, integration och sysselsättning (4) som utgick från ett helhetsperspektiv på integrationsfrågan och som EESK ställde sig bakom i sitt yttrande (5). I november 2004 publicerade kommissionen en handbok om integrationsfrågor (Handbook on Integration for policy-makers and practitioners)
   (6). |
| --- | --- |

1.5

Europeiska rådet fastställde 2003 de nationella kontaktpunkterna för integration och gav kommissionen i uppdrag att sammanställa en årlig rapport om migration och integration (3). Kommissionen utarbetade dessutom ett meddelande om invandring, integration och sysselsättning (4) som utgick från ett helhetsperspektiv på integrationsfrågan och som EESK ställde sig bakom i sitt yttrande (5). I november 2004 publicerade kommissionen en handbok om integrationsfrågor (Handbook on Integration for policy-makers and practitioners)
   (6).

| 1.6 | I Haagprogrammet, som antogs vid Europeiska rådets möte den 4–5 november 2004, understryks att det behövs bättre samordning mellan medlemsstaternas integrationsstrategier och EU:s initiativ på området. Vidare påpekas att EU:s politik skall bygga på gemensamma grundläggande principer och tydliga metoder för utvärdering. |
| --- | --- |

1.6

I Haagprogrammet, som antogs vid Europeiska rådets möte den 4–5 november 2004, understryks att det behövs bättre samordning mellan medlemsstaternas integrationsstrategier och EU:s initiativ på området. Vidare påpekas att EU:s politik skall bygga på gemensamma grundläggande principer och tydliga metoder för utvärdering.

| 1.7 | Invandringspolitiken omges i dag av ett mer utvecklat politiskt och rättsligt ramverk. Det här yttrandet utgör således EESK:s senaste bidrag. Det fokuserar på sociala och politiska aktörer på lokal och regional nivå, eftersom det är på dessa nivåer som man effektivt kan ta sig an problemen och det är där som åtgärderna kan få bäst resultat. |
| --- | --- |

1.7

Invandringspolitiken omges i dag av ett mer utvecklat politiskt och rättsligt ramverk. Det här yttrandet utgör således EESK:s senaste bidrag. Det fokuserar på sociala och politiska aktörer på lokal och regional nivå, eftersom det är på dessa nivåer som man effektivt kan ta sig an problemen och det är där som åtgärderna kan få bäst resultat.

| 1.8 | I samband med utarbetandet av detta yttrande anordnade EESK en hearing i Barcelona för utbyte av bästa praxis mellan lokala och regionala myndigheter (en rapport om denna hearing finns i bilaga 2) och en hearing i Dublin för analys av effektiva metoder för integration och kamp mot diskriminering på arbetsplatsen i samarbete med ILO och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (en rapport om denna hearing finns i bilaga 3). |
| --- | --- |

1.8

I samband med utarbetandet av detta yttrande anordnade EESK en hearing i Barcelona för utbyte av bästa praxis mellan lokala och regionala myndigheter (en rapport om denna hearing finns i bilaga 2) och en hearing i Dublin för analys av effektiva metoder för integration och kamp mot diskriminering på arbetsplatsen i samarbete med ILO och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (en rapport om denna hearing finns i bilaga 3).

2.   En gemensam agenda för integration

| 2.1 | Kommissionen offentliggjorde den 1 september 2005 meddelandet ”En gemensam agenda för integration – En ram för integration av tredjelandsmedborgare i Europeiska unionen”
   (7), som EESK välkomnar och stöder eftersom det förverkligar det förslag som kommittén framförde i sitt yttrande och under konferensen 2002. |
| --- | --- |

2.1

Kommissionen offentliggjorde den 1 september 2005 meddelandet ”En gemensam agenda för integration – En ram för integration av tredjelandsmedborgare i Europeiska unionen”
   (7), som EESK välkomnar och stöder eftersom det förverkligar det förslag som kommittén framförde i sitt yttrande och under konferensen 2002.

| 2.2 | I meddelandet uppmanas medlemsstaterna att stärka sina insatser för att utveckla sina nationella integrationsstrategier och man eftersträvar en ökad samstämmighet mellan deras respektive strategier och EU:s åtgärder. |
| --- | --- |

2.2

I meddelandet uppmanas medlemsstaterna att stärka sina insatser för att utveckla sina nationella integrationsstrategier och man eftersträvar en ökad samstämmighet mellan deras respektive strategier och EU:s åtgärder.

| 2.3 | Det här yttrandet läggs fram på EESK:s eget initiativ och behandlar således inte specifikt kommissionens meddelande. Det innehåller också EESK:s synpunkter om KOM(2005) 389 slutlig. |
| --- | --- |

2.3

Det här yttrandet läggs fram på EESK:s eget initiativ och behandlar således inte specifikt kommissionens meddelande. Det innehåller också EESK:s synpunkter om KOM(2005) 389 slutlig.

| 2.4 | Vid rådets möte (inrikes och rättsliga frågor) den 19 november 2004 antogs gemensamma grundprinciper för en integrationspolitik inom Europeiska unionen. Kommissionen konkretiserar dessa principer i åtgärder som bör ses ”som grundelement som bör ingå i alla former av integrationsstrategier, både på nationell nivå och på EU-nivå”
   (8). Åtgärderna har indelats efter elva principer (9). EESK betraktar dessa principer, som konkretiseras i den gemensamma agendan, som ett lämpligt underlag för balanserade och samstämmiga integrationsåtgärder på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

2.4

Vid rådets möte (inrikes och rättsliga frågor) den 19 november 2004 antogs gemensamma grundprinciper för en integrationspolitik inom Europeiska unionen. Kommissionen konkretiserar dessa principer i åtgärder som bör ses ”som grundelement som bör ingå i alla former av integrationsstrategier, både på nationell nivå och på EU-nivå”
   (8). Åtgärderna har indelats efter elva principer (9). EESK betraktar dessa principer, som konkretiseras i den gemensamma agendan, som ett lämpligt underlag för balanserade och samstämmiga integrationsåtgärder på europeisk och nationell nivå.

| 2.5 | Kommissionen har inom ramen för budgetplanen 2007–2013 föreslagit inrättandet av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare
   (10), som bygger på dessa gemensamma grundprinciper. EESK stöder detta förslag (11) och hoppas att det kommer att omfattas av EU:s framtida budget. |
| --- | --- |

2.5

Kommissionen har inom ramen för budgetplanen 2007–2013 föreslagit inrättandet av Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare
   (10), som bygger på dessa gemensamma grundprinciper. EESK stöder detta förslag (11) och hoppas att det kommer att omfattas av EU:s framtida budget.

| 2.6 | I programmet föreslås åtgärder som skall genomföras på nationell nivå och åtgärder som skall genomföras på gemenskapsnivå. Kommissionen vill göra en fortlöpande utvärdering av programmen. |
| --- | --- |

2.6

I programmet föreslås åtgärder som skall genomföras på nationell nivå och åtgärder som skall genomföras på gemenskapsnivå. Kommissionen vill göra en fortlöpande utvärdering av programmen.

| 2.7 | Kommissionen hävdar att ”det är av grundläggande betydelse att det utarbetas en mer koherent strategi för integration, även om det därvid måste tas hänsyn till medlemsstaternas och

  de lokala och regionala myndigheternas

  behörighetsområden”
   (12). |
| --- | --- |

2.7

Kommissionen hävdar att ”det är av grundläggande betydelse att det utarbetas en mer koherent strategi för integration, även om det därvid måste tas hänsyn till medlemsstaternas och

  de lokala och regionala myndigheternas

  behörighetsområden”
   (12).

| 2.8 | Kommissionen hade föreslagit en öppen samordningsmetod (13) för invandringspolitiken som inte accepterades av rådet. EESK (14), som stödde kommissionens förslag, anser att nätverket av nationella kontaktpunkter, de gemensamma principerna och utvärderingen av integrationsåtgärderna utgör ett framsteg i strävan att samordna medlemsstaternas politik utifrån ett gemensamt perspektiv. EESK anmodar kommissionen och rådet att tillämpa den öppna samordningsmetoden utifrån dessa positiva erfarenheter. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen hade föreslagit en öppen samordningsmetod (13) för invandringspolitiken som inte accepterades av rådet. EESK (14), som stödde kommissionens förslag, anser att nätverket av nationella kontaktpunkter, de gemensamma principerna och utvärderingen av integrationsåtgärderna utgör ett framsteg i strävan att samordna medlemsstaternas politik utifrån ett gemensamt perspektiv. EESK anmodar kommissionen och rådet att tillämpa den öppna samordningsmetoden utifrån dessa positiva erfarenheter.

| 2.9 | Det är nödvändigt att fortsätta utveckla en rättslig ram (gemensam politik) avseende villkoren för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare. Medlemsstaterna måste på ett ändamålsenligt sätt införliva direktiven om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare och familjeåterförening (15), som antogs 2003. |
| --- | --- |

2.9

Det är nödvändigt att fortsätta utveckla en rättslig ram (gemensam politik) avseende villkoren för inresa och vistelse för tredjelandsmedborgare. Medlemsstaterna måste på ett ändamålsenligt sätt införliva direktiven om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare och familjeåterförening (15), som antogs 2003.

| 2.10 | Kommissionen framhåller kopplingen mellan en gemensam invandringspolitik och en gemensam integrationsstrategi. Direktivet om tredjelandsmedborgares inresa och bosättning av ekonomiska skäl har dock ännu inte antagits. EESK (16) instämmer i kommissionens uppfattning att ”i samtliga framtida åtgärder på migrationsområdet bör det tas hänsyn till bestämmelserna om lika rättigheter och invandrares rättigheter”
   (17). Kommissionen skall publicera en andra utgåva av integrationshandboken, skapa en webbsida om integration, inrätta ett europeiskt integrationsforum och förstärka de årliga rapporterna om migration och integration. EESK stöder dessa åtgärder och är villig att samarbeta med kommissionen. |
| --- | --- |

2.10

Kommissionen framhåller kopplingen mellan en gemensam invandringspolitik och en gemensam integrationsstrategi. Direktivet om tredjelandsmedborgares inresa och bosättning av ekonomiska skäl har dock ännu inte antagits. EESK (16) instämmer i kommissionens uppfattning att ”i samtliga framtida åtgärder på migrationsområdet bör det tas hänsyn till bestämmelserna om lika rättigheter och invandrares rättigheter”
   (17). Kommissionen skall publicera en andra utgåva av integrationshandboken, skapa en webbsida om integration, inrätta ett europeiskt integrationsforum och förstärka de årliga rapporterna om migration och integration. EESK stöder dessa åtgärder och är villig att samarbeta med kommissionen.

| 2.11 | EESK är mycket positiv till lanseringen av detta program och påminner om sina synpunkter i ett annat yttrande: ”EESK föreslår att kommissionen skall administrera ett europeiskt integrationsprogram med tillräckliga ekonomiska anslag för att bidra till samordningen av de nationella insatserna. Det är viktigt att rådet ger kommissionen de politiska, rättsliga och finansiella medel som krävs för att främja integration av invandrare. EESK betonar att det är viktigt att utforma positiva och effektiva mottagningsprogram för invandrare i samarbete med organisationerna i det civila samhället.” (18) |
| --- | --- |

2.11

EESK är mycket positiv till lanseringen av detta program och påminner om sina synpunkter i ett annat yttrande: ”EESK föreslår att kommissionen skall administrera ett europeiskt integrationsprogram med tillräckliga ekonomiska anslag för att bidra till samordningen av de nationella insatserna. Det är viktigt att rådet ger kommissionen de politiska, rättsliga och finansiella medel som krävs för att främja integration av invandrare. EESK betonar att det är viktigt att utforma positiva och effektiva mottagningsprogram för invandrare i samarbete med organisationerna i det civila samhället.” (18)

| 2.12 | Vidare föreslår EESK även att EU skall avsätta tillräckliga resurser för flyktingmottagning med tanke på det stora antal illegala invandrare som kommer till länderna i södra Europa. EU-länderna måste visa prov på solidaritet och ansvar om man skall föra en gemensam politik. |
| --- | --- |

2.12

Vidare föreslår EESK även att EU skall avsätta tillräckliga resurser för flyktingmottagning med tanke på det stora antal illegala invandrare som kommer till länderna i södra Europa. EU-länderna måste visa prov på solidaritet och ansvar om man skall föra en gemensam politik.

3.   Integrationspolitiken

| 3.1 | Integration är en ömsesidig process baserad på rättigheter och skyldigheter för lagligen bosatta tredjelandsmedborgare och värdsamhället som medger att invandrare kan delta fullt ut. I ett annat yttrande framhöll EESK att integration innebär ”att invandrare gradvis skall jämställas med resten av befolkningen, både när det gäller rättigheter och skyldigheter och även när det gäller tillgång till varor och tjänster och medborgarinflytande på lika villkor”
   (19). |
| --- | --- |

3.1

Integration är en ömsesidig process baserad på rättigheter och skyldigheter för lagligen bosatta tredjelandsmedborgare och värdsamhället som medger att invandrare kan delta fullt ut. I ett annat yttrande framhöll EESK att integration innebär ”att invandrare gradvis skall jämställas med resten av befolkningen, både när det gäller rättigheter och skyldigheter och även när det gäller tillgång till varor och tjänster och medborgarinflytande på lika villkor”
   (19).

| 3.2 | Denna inriktning på ömsesidighet innebär att integrationen inte bara berör invandrarna utan också värdlandet. Det handlar inte om invandrarnas integration i värdsamhället utan om invandrarnas integration med värdsamhället, det vill säga båda parter måste integreras med varandra. Integrationspolitiken måste rikta sig till båda parter och syfta till att skapa ett samhälle där alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter och delar samhällsvärderingar som demokrati, öppenhet och mångfald. |
| --- | --- |

3.2

Denna inriktning på ömsesidighet innebär att integrationen inte bara berör invandrarna utan också värdlandet. Det handlar inte om invandrarnas integration i värdsamhället utan om invandrarnas integration med värdsamhället, det vill säga båda parter måste integreras med varandra. Integrationspolitiken måste rikta sig till båda parter och syfta till att skapa ett samhälle där alla medborgare har samma rättigheter och skyldigheter och delar samhällsvärderingar som demokrati, öppenhet och mångfald.

| 3.3 | Invandrarna är skyldiga att visa förståelse och respekt för värdsamhällets kulturella värden, och värdsamhället är i sin tur skyldigt att visa förståelse och respekt för invandrarnas kulturella värden. Kulturella uttryck används ofta i diskriminerande syften. Integration innebär inte att invandrarna skall anpassa sig kulturellt till värdsamhället. Denna felaktiga uppfattning har lett till en rad misslyckade integrationsförsök. De europeiska samhällena är mångkulturella och denna tendens kommer i framtiden att förstärkas till följd av EU:s utvidgning och fortsatt invandring. |
| --- | --- |

3.3

Invandrarna är skyldiga att visa förståelse och respekt för värdsamhällets kulturella värden, och värdsamhället är i sin tur skyldigt att visa förståelse och respekt för invandrarnas kulturella värden. Kulturella uttryck används ofta i diskriminerande syften. Integration innebär inte att invandrarna skall anpassa sig kulturellt till värdsamhället. Denna felaktiga uppfattning har lett till en rad misslyckade integrationsförsök. De europeiska samhällena är mångkulturella och denna tendens kommer i framtiden att förstärkas till följd av EU:s utvidgning och fortsatt invandring.

| 3.4 | Man måste hålla i minnet att det i flera medlemsstater bor många personer som hör till minoriteter av olika nationellt eller kulturellt ursprung och att deras rättigheter också måste skyddas och garanteras. |
| --- | --- |

3.4

Man måste hålla i minnet att det i flera medlemsstater bor många personer som hör till minoriteter av olika nationellt eller kulturellt ursprung och att deras rättigheter också måste skyddas och garanteras.

| 3.5 | EESK anser att kulturell mångfald liksom principen om statens neutralitet i trosfrågor är ett utmärkande drag i ett pluralistiskt och demokratiskt Europa. Invandringen från länder utanför EU bidrar till ökad mångfald och berikar våra samhällen kulturellt och socialt. Kulturen är inte statisk utan en process som är i ständig utveckling och kan berikas från många olika håll. Principen om institutionernas oberoende och neutralitet gentemot olika religioner bidrar till goda relationer mellan invandrare och värdland. De europeiska samhällena måste främja interkulturella utbildningsprogram. Unescos konvention till skydd för kulturell mångfald (20) är ett grundläggande instrument i EU:s politik. |
| --- | --- |

3.5

EESK anser att kulturell mångfald liksom principen om statens neutralitet i trosfrågor är ett utmärkande drag i ett pluralistiskt och demokratiskt Europa. Invandringen från länder utanför EU bidrar till ökad mångfald och berikar våra samhällen kulturellt och socialt. Kulturen är inte statisk utan en process som är i ständig utveckling och kan berikas från många olika håll. Principen om institutionernas oberoende och neutralitet gentemot olika religioner bidrar till goda relationer mellan invandrare och värdland. De europeiska samhällena måste främja interkulturella utbildningsprogram. Unescos konvention till skydd för kulturell mångfald (20) är ett grundläggande instrument i EU:s politik.

| 3.6 | Invandrares samhällsintegration är också en jämställdhetsprocess i fråga om rättigheter och skyldigheter och har ett mycket nära samband med kampen mot diskriminering. Diskriminering är att i strid med lagen kränka individernas rättigheter. Rätten till familjeliv är inte tillräckligt garanterad i flera medlemsstater som har en mycket restriktiv lagstiftning om familjåterförening. I detta sammanhang är inte heller rådets direktiv tillräckligt långtgående (21). |
| --- | --- |

3.6

Invandrares samhällsintegration är också en jämställdhetsprocess i fråga om rättigheter och skyldigheter och har ett mycket nära samband med kampen mot diskriminering. Diskriminering är att i strid med lagen kränka individernas rättigheter. Rätten till familjeliv är inte tillräckligt garanterad i flera medlemsstater som har en mycket restriktiv lagstiftning om familjåterförening. I detta sammanhang är inte heller rådets direktiv tillräckligt långtgående (21).

| 3.7 | Enligt subsidiaritetsprincipen är de integrationsåtgärder som genomförs inom ramen för en sammanhängande europeisk politik inte bara en angelägenhet för medlemsstaternas regeringar. Dessa åtgärder kommer att få större inverkan om de lokala och regionala myndigheterna är involverade och om organisationerna i det civila samhället samarbetar aktivt. EESK föreslår att lokala och regionala myndigheter skall öka sina ansträngningar och uppmuntra nya integrationsåtgärder. |
| --- | --- |

3.7

Enligt subsidiaritetsprincipen är de integrationsåtgärder som genomförs inom ramen för en sammanhängande europeisk politik inte bara en angelägenhet för medlemsstaternas regeringar. Dessa åtgärder kommer att få större inverkan om de lokala och regionala myndigheterna är involverade och om organisationerna i det civila samhället samarbetar aktivt. EESK föreslår att lokala och regionala myndigheter skall öka sina ansträngningar och uppmuntra nya integrationsåtgärder.

| 3.8 | Lokala och regionala myndigheter har inom ramen för sina befogenheter i de olika medlemsstaterna politiska, rättsliga och ekonomiska resurser som de måste använda på ett effektivt sätt i integrationsåtgärderna. |
| --- | --- |

3.8

Lokala och regionala myndigheter har inom ramen för sina befogenheter i de olika medlemsstaterna politiska, rättsliga och ekonomiska resurser som de måste använda på ett effektivt sätt i integrationsåtgärderna.

| 3.9 | Såväl invandrarna som värdsamhället måste sträva efter integration. Arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer måste engagera sig i integrationsåtgärderna och i kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

3.9

Såväl invandrarna som värdsamhället måste sträva efter integration. Arbetsmarknadens parter och civilsamhällets organisationer måste engagera sig i integrationsåtgärderna och i kampen mot diskriminering.

| 3.10 | Civilsamhällets organisationer står inför en stor utmaning – att främja en integrations- vänlig attityd i de europeiska värdsamhällena. Arbetsmarknadens parter, människorätts-organisationer, kultur- och idrottsföreningar, religiösa samfund, grannföreningar, bildningsförbund, medier osv. måste vara drivande i integrationsfrågan och öppna sina dörrar för invandrare. |
| --- | --- |

3.10

Civilsamhällets organisationer står inför en stor utmaning – att främja en integrations- vänlig attityd i de europeiska värdsamhällena. Arbetsmarknadens parter, människorätts-organisationer, kultur- och idrottsföreningar, religiösa samfund, grannföreningar, bildningsförbund, medier osv. måste vara drivande i integrationsfrågan och öppna sina dörrar för invandrare.

| 3.11 | Diskriminering, rasism och främlingsfientlighet ökar i vissa delar av de europeiska samhällena. Dessa fenomen förstärks bland annat av vissa oansvariga politiker och medier som socialt förstorar effekterna av dessa attityder. Många organisationer i det europeiska civila samhället är emellertid engagerade i den sociala och politiska kampen mot sådana attityder. |
| --- | --- |

3.11

Diskriminering, rasism och främlingsfientlighet ökar i vissa delar av de europeiska samhällena. Dessa fenomen förstärks bland annat av vissa oansvariga politiker och medier som socialt förstorar effekterna av dessa attityder. Många organisationer i det europeiska civila samhället är emellertid engagerade i den sociala och politiska kampen mot sådana attityder.

| 3.12 | Lokala och regionala myndigheter har tillsammans med civilsamhällets organisationer ansvaret för att upplysa invandrarna och värdlandet om rättigheter och skyldigheter. |
| --- | --- |

3.12

Lokala och regionala myndigheter har tillsammans med civilsamhällets organisationer ansvaret för att upplysa invandrarna och värdlandet om rättigheter och skyldigheter.

| 3.13 | Invandrarorganisationerna och de olika invandrargrupperna spelar en mycket viktig roll för mottagning och integration. Dessa måste också driva integrationsfrågor bland sina medlemmar och fördjupa samarbetet med organisationslivet i värdsamhället. |
| --- | --- |

3.13

Invandrarorganisationerna och de olika invandrargrupperna spelar en mycket viktig roll för mottagning och integration. Dessa måste också driva integrationsfrågor bland sina medlemmar och fördjupa samarbetet med organisationslivet i värdsamhället.

| 3.14 | De lokala och regionala myndigheterna måste stödja dessa organisationers arbete och samråda med dem innan de fattar politiska beslut. |
| --- | --- |

3.14

De lokala och regionala myndigheterna måste stödja dessa organisationers arbete och samråda med dem innan de fattar politiska beslut.

| 3.15 | Direktiven mot diskriminering (22) har antagits och införlivats i medlemsstaternas lagstiftning. Kommittén ser fram emot att ta del av utvärderingsrapporterna om deras effekter och resultat. |
| --- | --- |

3.15

Direktiven mot diskriminering (22) har antagits och införlivats i medlemsstaternas lagstiftning. Kommittén ser fram emot att ta del av utvärderingsrapporterna om deras effekter och resultat.

| 3.16 | Många invandrare, personer med invandrarbakgrund och personer som hör till etniska eller kulturella minoriteter utsätts för diskriminering på arbetsplatsen (trots att de har samma kvalifikationer), har svårt att få jobb eller arbetar inom låglöneyrken och får oftare avsked. |
| --- | --- |

3.16

Många invandrare, personer med invandrarbakgrund och personer som hör till etniska eller kulturella minoriteter utsätts för diskriminering på arbetsplatsen (trots att de har samma kvalifikationer), har svårt att få jobb eller arbetar inom låglöneyrken och får oftare avsked.

| 3.17 | Arbetsmarknadens parter måste på lokal och regional nivå bekämpa denna diskriminering som strider mot EU:s lagstiftning och utgör ytterligare hinder för integration. Diskrimineringen på arbetsmarknaden hämmar också företagens resultat. Integration på arbetsmarknaden på lika villkor och utan diskriminering i förhållande till infödda arbetstagare är en nödvändig förutsättning för företagens framgång och samhällsintegrationen (23). I bilaga 3 återfinns en sammanfattning av hearingen i Dublin som syftade till att kartlägga effektiva metoder för integration på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

3.17

Arbetsmarknadens parter måste på lokal och regional nivå bekämpa denna diskriminering som strider mot EU:s lagstiftning och utgör ytterligare hinder för integration. Diskrimineringen på arbetsmarknaden hämmar också företagens resultat. Integration på arbetsmarknaden på lika villkor och utan diskriminering i förhållande till infödda arbetstagare är en nödvändig förutsättning för företagens framgång och samhällsintegrationen (23). I bilaga 3 återfinns en sammanfattning av hearingen i Dublin som syftade till att kartlägga effektiva metoder för integration på arbetsplatsen.

4.   De lokala och regionala integrationsprogrammen

| 4.1 | Tidigare ansåg man i vissa medlemsstater att det inte behövdes någon integrationspolitik eftersom invandrarna betraktades som gästarbetare som skulle återvända till sina hemländer när arbetet upphörde. Denna felaktiga uppfattning har skapat en mängd problem i form av segregation och marginalisering, som den nuvarande politiken syftar till att lösa. |
| --- | --- |

4.1

Tidigare ansåg man i vissa medlemsstater att det inte behövdes någon integrationspolitik eftersom invandrarna betraktades som gästarbetare som skulle återvända till sina hemländer när arbetet upphörde. Denna felaktiga uppfattning har skapat en mängd problem i form av segregation och marginalisering, som den nuvarande politiken syftar till att lösa.

| 4.2 | I andra medlemsstater förde man ingen aktiv politik utan trodde länge att invandrarna skulle integreras automatiskt och friktionsfritt. Men med tiden befästes segregationen och marginaliseringen och blev ett permanent problem som utmynnade i allvarliga sociala konflikter. I dag försöker man således med en ny politik rätta till de problem som skapats i det förflutna. |
| --- | --- |

4.2

I andra medlemsstater förde man ingen aktiv politik utan trodde länge att invandrarna skulle integreras automatiskt och friktionsfritt. Men med tiden befästes segregationen och marginaliseringen och blev ett permanent problem som utmynnade i allvarliga sociala konflikter. I dag försöker man således med en ny politik rätta till de problem som skapats i det förflutna.

| 4.3 | Man måste hålla i minnet att invandring via illegala kanaler försvårar integrationsåtgärderna eftersom ”papperslösa” invandrare befinner sig i en osäker och mycket utsatt situation. I några medlemsstater har man vidtagit åtgärder för att dessa personer skall få uppehållstillstånd och därmed kunna integrera sig bättre i samhället. |
| --- | --- |

4.3

Man måste hålla i minnet att invandring via illegala kanaler försvårar integrationsåtgärderna eftersom ”papperslösa” invandrare befinner sig i en osäker och mycket utsatt situation. I några medlemsstater har man vidtagit åtgärder för att dessa personer skall få uppehållstillstånd och därmed kunna integrera sig bättre i samhället.

| 4.4 | Även om det i ministerrådet fortfarande finns en viss tveksamhet inför subsidiaritets- principen anser de flesta politiska ledare att det är nödvändigt att främja sammanhängande integrationsåtgärder på alla nivåer, det vill säga EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

4.4

Även om det i ministerrådet fortfarande finns en viss tveksamhet inför subsidiaritets- principen anser de flesta politiska ledare att det är nödvändigt att främja sammanhängande integrationsåtgärder på alla nivåer, det vill säga EU-nivå samt nationell, regional och lokal nivå.

| 4.5 | Enligt EESK kan dessa åtgärder bara bli effektiva om de är proaktiva och genomförs inom ramen för en sammanhängande strategi och ett helhetsperspektiv. I många fall reagerar myndigheterna först när problemen redan har uppstått och är svåra att lösa. |
| --- | --- |

4.5

Enligt EESK kan dessa åtgärder bara bli effektiva om de är proaktiva och genomförs inom ramen för en sammanhängande strategi och ett helhetsperspektiv. I många fall reagerar myndigheterna först när problemen redan har uppstått och är svåra att lösa.

| 4.6 | Integration är en flerdimensionell process som måste involvera de olika offentliga myndigheterna och sociala aktörerna. De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna måste utforma program inom sina respektive behörighetsområden. För att garantera programmens och åtgärdernas effektivitet och övergripande samstämmighet måste de komplettera varandra och samordnas på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

4.6

Integration är en flerdimensionell process som måste involvera de olika offentliga myndigheterna och sociala aktörerna. De europeiska, nationella, regionala och lokala myndigheterna måste utforma program inom sina respektive behörighetsområden. För att garantera programmens och åtgärdernas effektivitet och övergripande samstämmighet måste de komplettera varandra och samordnas på ett adekvat sätt.

| 4.7 | Medborgarna och de lokala myndigheterna blir lidande av regeringarnas misslyckade politik. Framför allt stadskommunerna har drabbats av följderna av denna misslyckade politik, och lokala och regionala myndigheter har därför sedan en tid genomfört egna mottagnings- och integrationsåtgärder. Deras erfarenheter är mycket varierande: I vissa fall är åtgärderna exempel på god praxis, medan de i andra har misslyckats. |
| --- | --- |

4.7

Medborgarna och de lokala myndigheterna blir lidande av regeringarnas misslyckade politik. Framför allt stadskommunerna har drabbats av följderna av denna misslyckade politik, och lokala och regionala myndigheter har därför sedan en tid genomfört egna mottagnings- och integrationsåtgärder. Deras erfarenheter är mycket varierande: I vissa fall är åtgärderna exempel på god praxis, medan de i andra har misslyckats.

| 4.8 | Omfattningen av nuvarande och framtida migrationsströmmar tyder på att de utmaningar vi står inför är mycket stora, och att de lokala och regionala myndigheternas ekonomiska resurser och politiska insatser är otillräckliga. |
| --- | --- |

4.8

Omfattningen av nuvarande och framtida migrationsströmmar tyder på att de utmaningar vi står inför är mycket stora, och att de lokala och regionala myndigheternas ekonomiska resurser och politiska insatser är otillräckliga.

| 4.9 | EESK anser att de lokala och regionala myndigheterna måste samarbeta med civilsamhällets organisationer och utarbeta integrationsfrämjande planer och program med klara mål och de budgetanslag som krävs. Att bedriva politik ”på papperet”, med program utan ekonomiska resurser, leder inte till några resultat. |
| --- | --- |

4.9

EESK anser att de lokala och regionala myndigheterna måste samarbeta med civilsamhällets organisationer och utarbeta integrationsfrämjande planer och program med klara mål och de budgetanslag som krävs. Att bedriva politik ”på papperet”, med program utan ekonomiska resurser, leder inte till några resultat.

| 4.10 | Det är rimligt att en andel av de ekonomiska vinster som invandringen ger avsätts till mottagnings- och integrationsåtgärder. |
| --- | --- |

4.10

Det är rimligt att en andel av de ekonomiska vinster som invandringen ger avsätts till mottagnings- och integrationsåtgärder.

| 4.11 | Det är mycket viktigt att man vid utformningen av integrationsfrämjande planer och program även samråder med de mest representativa invandrarorganisationerna. |
| --- | --- |

4.11

Det är mycket viktigt att man vid utformningen av integrationsfrämjande planer och program även samråder med de mest representativa invandrarorganisationerna.

| 4.12 | Många kommuner och regioner i EU har system och organ för medinflytande och samråd som gör det möjligt för organisationerna i det civila samhället att tillsammans med myndigheterna vara med och utforma och genomföra integrationsåtgärderna. |
| --- | --- |

4.12

Många kommuner och regioner i EU har system och organ för medinflytande och samråd som gör det möjligt för organisationerna i det civila samhället att tillsammans med myndigheterna vara med och utforma och genomföra integrationsåtgärderna.

5.   Instrument, budget och utvärdering

| 5.1 | De lokala och regionala planerna och programmen för integration måste tilldelas tillräckliga budgetanslag och förses med specifika förvaltnings- och utvärderingsinstrument. |
| --- | --- |

5.1

De lokala och regionala planerna och programmen för integration måste tilldelas tillräckliga budgetanslag och förses med specifika förvaltnings- och utvärderingsinstrument.

| 5.2 | Det finns många exempel på europeiska städer och regioner som har särskilda instanser och organ som hanterar ytterst politiska och tekniska frågor på integrationsområdet. |
| --- | --- |

5.2

Det finns många exempel på europeiska städer och regioner som har särskilda instanser och organ som hanterar ytterst politiska och tekniska frågor på integrationsområdet.

| 5.3 | I många städer och regioner finns det dessutom olika strukturer för medverkan och samråd för det civila samhällets organisationer. Ett antal forum och rådgivande kommittéer har bildats, där det civila samhällets organisationer och invandrarorganisationerna deltar. |
| --- | --- |

5.3

I många städer och regioner finns det dessutom olika strukturer för medverkan och samråd för det civila samhällets organisationer. Ett antal forum och rådgivande kommittéer har bildats, där det civila samhällets organisationer och invandrarorganisationerna deltar.

| 5.4 | EESK anser att detta är exempel på bra lösningar som bör spridas i hela EU. |
| --- | --- |

5.4

EESK anser att detta är exempel på bra lösningar som bör spridas i hela EU.

| 5.5 | I ett flertal städer finns även instanser som är specialiserade på invandrarfrågor och på integrationsplanernas praktiska aspekter. |
| --- | --- |

5.5

I ett flertal städer finns även instanser som är specialiserade på invandrarfrågor och på integrationsplanernas praktiska aspekter.

| 5.6 | En fråga som diskuteras är riskerna för segregering om invandrarna tas om hand av särskilda instanser som införts enbart för deras räkning. Även om sådana i vissa fall är nödvändiga anser EESK att man bör undvika segregering när det handlar om allmänna tjänster, framför allt vid mottagandet av nyanlända invandrare. |
| --- | --- |

5.6

En fråga som diskuteras är riskerna för segregering om invandrarna tas om hand av särskilda instanser som införts enbart för deras räkning. Även om sådana i vissa fall är nödvändiga anser EESK att man bör undvika segregering när det handlar om allmänna tjänster, framför allt vid mottagandet av nyanlända invandrare.

| 5.7 | EESK anser att arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets organisationer bör involveras i utformningen och förvaltningen av de regionala och kommunala planerna och programmen för integration. |
| --- | --- |

5.7

EESK anser att arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets organisationer bör involveras i utformningen och förvaltningen av de regionala och kommunala planerna och programmen för integration.

| 5.8 | Att främja samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i de europeiska mottagarländerna och motsvarande myndigheter i ursprungsländerna ses också som positivt. Det finns redan exempel på bra metoder som bör spridas. |
| --- | --- |

5.8

Att främja samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i de europeiska mottagarländerna och motsvarande myndigheter i ursprungsländerna ses också som positivt. Det finns redan exempel på bra metoder som bör spridas.

| 5.9 | Inom vissa myndigheter avsätter man endast medel för att dämpa konflikter när sådana väl har uppstått. Integrationspolitiken måste emellertid vara mer proaktiv om den skall vara effektiv. |
| --- | --- |

5.9

Inom vissa myndigheter avsätter man endast medel för att dämpa konflikter när sådana väl har uppstått. Integrationspolitiken måste emellertid vara mer proaktiv om den skall vara effektiv.

| 5.10 | Integrationen är en utmaning för de europeiska samhällena. Den senaste tidens händelser i en rad länder har visat att målsättningarna inte uppfylls. Även om situationen skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan, och det i vissa fall rör sig om specifika problem, är det viktigt att man i hela EU förstärker sina insatser för att främja lika behandling och integration samt för att bekämpa diskriminering. |
| --- | --- |

5.10

Integrationen är en utmaning för de europeiska samhällena. Den senaste tidens händelser i en rad länder har visat att målsättningarna inte uppfylls. Även om situationen skiljer sig åt från en medlemsstat till en annan, och det i vissa fall rör sig om specifika problem, är det viktigt att man i hela EU förstärker sina insatser för att främja lika behandling och integration samt för att bekämpa diskriminering.

| 5.11 | EESK föreslår att de olika offentliga myndigheterna – på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå – i enlighet med varje lands praxis utarbetar integrationsprogram med en tillräcklig budget och en aktiv, framåtsyftande strategi. |
| --- | --- |

5.11

EESK föreslår att de olika offentliga myndigheterna – på EU-nivå och nationell, regional och lokal nivå – i enlighet med varje lands praxis utarbetar integrationsprogram med en tillräcklig budget och en aktiv, framåtsyftande strategi.

| 5.12 | Det är viktigt att dessa program innehåller utvärderingssystem med exakta indikatorer och förfaranden som är öppna för insyn, och att det civila samhället deltar i utvärderingen. |
| --- | --- |

5.12

Det är viktigt att dessa program innehåller utvärderingssystem med exakta indikatorer och förfaranden som är öppna för insyn, och att det civila samhället deltar i utvärderingen.

6.   Målsättningar

| 6.1 | De regionala och lokala integrationsprogrammen bör omfatta en mängd olika frågor och aspekter. Följande kan särskilt framhållas: |
| --- | --- |

6.1

De regionala och lokala integrationsprogrammen bör omfatta en mängd olika frågor och aspekter. Följande kan särskilt framhållas:

| 6.2 | Observation av den faktiska situationen. Situationen för invandrarna och minoritetsgrupperna inom ett visst bestämt område bör noggrant analyseras av myndigheterna i syfte att se till att de åtgärder som vidtas är lämpliga. |
| --- | --- |

6.2

Observation av den faktiska situationen. Situationen för invandrarna och minoritetsgrupperna inom ett visst bestämt område bör noggrant analyseras av myndigheterna i syfte att se till att de åtgärder som vidtas är lämpliga.

| 6.3 | Det första mottagandet. Inrättande av mottagningscentrum; medicinsk vård och rättshjälp; tillhandahållande av tillfälligt boende i specifika fall; språkkurser; information om lagstiftning och förhållanden i mottagarlandet; hjälp till en första anställning osv. I samband med dessa åtgärder är det särskilt viktigt att uppmärksamma minderåriga och andra personer som befinner sig i en utsatt situation. |
| --- | --- |

6.3

Det första mottagandet. Inrättande av mottagningscentrum; medicinsk vård och rättshjälp; tillhandahållande av tillfälligt boende i specifika fall; språkkurser; information om lagstiftning och förhållanden i mottagarlandet; hjälp till en första anställning osv. I samband med dessa åtgärder är det särskilt viktigt att uppmärksamma minderåriga och andra personer som befinner sig i en utsatt situation.

| 6.4 | Språkundervisning. De lokala och regionala myndigheterna måste bedriva en aktiv politik för språkundervisning, eftersom kunskaper i mottagarlandets språk är en nödvändighet för att invandrarna skall kunna integreras. Språkkurserna bör ges i närheten av bostaden och tiderna bör vara mycket flexibla. Det är myndigheternas skyldighet att underlätta för invandrarna att delta i undervisningen. |
| --- | --- |

6.4

Språkundervisning. De lokala och regionala myndigheterna måste bedriva en aktiv politik för språkundervisning, eftersom kunskaper i mottagarlandets språk är en nödvändighet för att invandrarna skall kunna integreras. Språkkurserna bör ges i närheten av bostaden och tiderna bör vara mycket flexibla. Det är myndigheternas skyldighet att underlätta för invandrarna att delta i undervisningen.

| 6.5 | Sysselsättning. Arbete är utan tvivel en mycket viktig integrationsfaktor, och de offentliga arbetsförmedlingarna bör erbjuda lämpliga program (yrkesutbildningskurser, yrkesrådgivning osv.). |
| --- | --- |

6.5

Sysselsättning. Arbete är utan tvivel en mycket viktig integrationsfaktor, och de offentliga arbetsförmedlingarna bör erbjuda lämpliga program (yrkesutbildningskurser, yrkesrådgivning osv.).

| 6.6 | Arbetsplatsdiskriminering är ett stort integrationshinder. Aktörerna på lokal och regional nivå måste därför vara aktiva i kampen mot diskriminering. |
| --- | --- |

6.6

Arbetsplatsdiskriminering är ett stort integrationshinder. Aktörerna på lokal och regional nivå måste därför vara aktiva i kampen mot diskriminering.

| 6.7 | Tillgång till bostad. Tillgång, utan diskriminering, till bra bostäder är en av de stora lokal- och regionalpolitiska frågorna. Myndigheterna bör undvika att det uppstår förslummade stadsgetton med en hög koncentration av invandrare, och bör därför ändra sin stadspolitik på ett tidigt stadium. Att förbättra livskvaliteten i sådana kvarter bör prioriteras. |
| --- | --- |

6.7

Tillgång till bostad. Tillgång, utan diskriminering, till bra bostäder är en av de stora lokal- och regionalpolitiska frågorna. Myndigheterna bör undvika att det uppstår förslummade stadsgetton med en hög koncentration av invandrare, och bör därför ändra sin stadspolitik på ett tidigt stadium. Att förbättra livskvaliteten i sådana kvarter bör prioriteras.

| 6.8 | Undervisning. Inom ramen för utbildningssystemen bör man se till att invandrarbarnen får tillgång till undervisning av god kvalitet. Det är viktigt att man förhindrar en alltför stor koncentration av invandrarelever i ”gettoskolor” där kvaliteten är låg, vilket dock ofta är fallet. På samtliga stadier är skolan grunden till integration av nya generationer. |
| --- | --- |

6.8

Undervisning. Inom ramen för utbildningssystemen bör man se till att invandrarbarnen får tillgång till undervisning av god kvalitet. Det är viktigt att man förhindrar en alltför stor koncentration av invandrarelever i ”gettoskolor” där kvaliteten är låg, vilket dock ofta är fallet. På samtliga stadier är skolan grunden till integration av nya generationer.

| 6.9 | Undervisningen bör ta hänsyn till skillnaderna inom de olika europeiska samhällena. Det är viktigt att det finns interkulturella medlare och att man förbättrar resurserna inom skolan i syfte att överbrygga språkliga och kulturella problem. |
| --- | --- |

6.9

Undervisningen bör ta hänsyn till skillnaderna inom de olika europeiska samhällena. Det är viktigt att det finns interkulturella medlare och att man förbättrar resurserna inom skolan i syfte att överbrygga språkliga och kulturella problem.

| 6.10 | Vuxenutbildningen bör inbegripa invandrarbefolkningen, framför allt kvinnorna. Yrkesutbildning är en förutsättning för att främja invandrarnas möjligheter att få ett arbete. |
| --- | --- |

6.10

Vuxenutbildningen bör inbegripa invandrarbefolkningen, framför allt kvinnorna. Yrkesutbildning är en förutsättning för att främja invandrarnas möjligheter att få ett arbete.

| 6.11 | Tillgång till hälso- och sjukvård. Man bör underlätta invandrarnas tillgång till hälso- och sjukvård. I vissa fall är det viktigt att kunna räkna med ett samarbete med interkulturella medlingstjänster. |
| --- | --- |

6.11

Tillgång till hälso- och sjukvård. Man bör underlätta invandrarnas tillgång till hälso- och sjukvård. I vissa fall är det viktigt att kunna räkna med ett samarbete med interkulturella medlingstjänster.

| 6.12 | Anpassning av socialtjänsten. I anslutning till invandringen ställs socialtjänsten ofta inför frågor som man inte har beredskap för. Man måste anpassa sig till en ny situation: att hantera mångfalden. |
| --- | --- |

6.12

Anpassning av socialtjänsten. I anslutning till invandringen ställs socialtjänsten ofta inför frågor som man inte har beredskap för. Man måste anpassa sig till en ny situation: att hantera mångfalden.

| 6.13 | Fortbildning av yrkesverksam personal. Anställda inom socialtjänst, skolor, polisväsende, hälso- och sjukvård och andra offentliga sektorer måste få fortbildning för att kunna tillgodose invandrarnas och minoritetsgruppernas behov. |
| --- | --- |

6.13

Fortbildning av yrkesverksam personal. Anställda inom socialtjänst, skolor, polisväsende, hälso- och sjukvård och andra offentliga sektorer måste få fortbildning för att kunna tillgodose invandrarnas och minoritetsgruppernas behov.

| 6.14 | Positiv mångfald. Den kulturella mångfalden bör erkännas inom ramen för olika kulturella program. Mångfald utmärker i dag de europeiska samhällena, och även trossystemen skiljer sig åt. |
| --- | --- |

6.14

Positiv mångfald. Den kulturella mångfalden bör erkännas inom ramen för olika kulturella program. Mångfald utmärker i dag de europeiska samhällena, och även trossystemen skiljer sig åt.

| 6.15 | Det är likaledes viktigt att de lokala myndigheterna stimulerar samexistensen och bidrar till att alla, oavsett ursprung, anpassar sig till de livsstilar som är utmärkande för de städer där de bor. Såväl invandrarbefolkningen som ursprungsbefolkningen bör delta i samhörighetsstärkande insatser för att förbättra förståelsen mellan olika kulturer och främja social integration. |
| --- | --- |

6.15

Det är likaledes viktigt att de lokala myndigheterna stimulerar samexistensen och bidrar till att alla, oavsett ursprung, anpassar sig till de livsstilar som är utmärkande för de städer där de bor. Såväl invandrarbefolkningen som ursprungsbefolkningen bör delta i samhörighetsstärkande insatser för att förbättra förståelsen mellan olika kulturer och främja social integration.

| 6.16 | Alla måste kunna utnyttja rätten att leva i familj. Det är en av de grundläggande rättigheterna i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Trots detta ger varken en stor del av den nationella lagstiftningen eller det europeiska direktivet om rätt till familjeåterförening (24) tillräckliga garantier om att alla invandrare skall ha rätt till familjeliv, fastän det är något mycket positivt för integrationspolitiken. |
| --- | --- |

6.16

Alla måste kunna utnyttja rätten att leva i familj. Det är en av de grundläggande rättigheterna i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Trots detta ger varken en stor del av den nationella lagstiftningen eller det europeiska direktivet om rätt till familjeåterförening (24) tillräckliga garantier om att alla invandrare skall ha rätt till familjeliv, fastän det är något mycket positivt för integrationspolitiken.

| 6.17 | Jämställdhetsfrågor. Ett jämställdhetsperspektiv bör ingå i all integrationspolitik. Särskilt viktig är politiken för yrkesutbildning som syftar till att underlätta integrationen på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

6.17

Jämställdhetsfrågor. Ett jämställdhetsperspektiv bör ingå i all integrationspolitik. Särskilt viktig är politiken för yrkesutbildning som syftar till att underlätta integrationen på arbetsmarknaden.

| 6.18 | Medborgarinflytande. Möjligheterna till medborgarinflytande är en av de viktigaste integrationskomponenterna. I enlighet med EESK:s förslag i tidigare yttranden (25) bör man säkerställa de medborgerliga rättigheterna och rösträtten vid kommunala val för medborgare från tredje land som är permanent eller varaktigt bosatta i någon av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

6.18

Medborgarinflytande. Möjligheterna till medborgarinflytande är en av de viktigaste integrationskomponenterna. I enlighet med EESK:s förslag i tidigare yttranden (25) bör man säkerställa de medborgerliga rättigheterna och rösträtten vid kommunala val för medborgare från tredje land som är permanent eller varaktigt bosatta i någon av EU:s medlemsstater.

7.   Nya strategier för de lokala och regionala myndigheterna (några av slutsatserna från hearingen i Barcelona)

7.1   Behovet av nätverkssamarbete och samordning mellan de olika institutionerna

| 7.1.1 | Nätverkssamarbete och mellaninstitutionell samordning är av central betydelse, vilket visar sig på två sätt: horisontellt mellan de lokala myndigheterna, och vertikalt mellan de lokala, regionala och statliga myndigheterna. De utmaningar som invandringen och integrationen innebär kan inte hanteras av var administration för sig. EESK föreslår att de offentliga administrationerna förbättrar sina samordningssystem och att nätverkssamarbetet förses med utvärderingsmöjligheter. EESK vill även få till stånd ett bättre samarbete med Regionkommittén när det gäller att främja integrationspolitiken. |
| --- | --- |

7.1.1

Nätverkssamarbete och mellaninstitutionell samordning är av central betydelse, vilket visar sig på två sätt: horisontellt mellan de lokala myndigheterna, och vertikalt mellan de lokala, regionala och statliga myndigheterna. De utmaningar som invandringen och integrationen innebär kan inte hanteras av var administration för sig. EESK föreslår att de offentliga administrationerna förbättrar sina samordningssystem och att nätverkssamarbetet förses med utvärderingsmöjligheter. EESK vill även få till stånd ett bättre samarbete med Regionkommittén när det gäller att främja integrationspolitiken.

| 7.1.2 | Bland annat förklarade regionerna Katalonien och Schleswig-Holstein att ett av de viktigaste inslagen i deras arbete har varit att involvera de kommunala myndigheterna i planeringen av åtgärder. Regionen Kampanien ställde sig också positiv till nätverkssamarbete med fackföreningar, kyrkomyndigheter osv. De lokala myndigheterna hade kommit fram till att det är mycket viktigt att arbeta i ett nätverk med specialiserade organ när det gäller exempelvis mottagande av invandrare. |
| --- | --- |

7.1.2

Bland annat förklarade regionerna Katalonien och Schleswig-Holstein att ett av de viktigaste inslagen i deras arbete har varit att involvera de kommunala myndigheterna i planeringen av åtgärder. Regionen Kampanien ställde sig också positiv till nätverkssamarbete med fackföreningar, kyrkomyndigheter osv. De lokala myndigheterna hade kommit fram till att det är mycket viktigt att arbeta i ett nätverk med specialiserade organ när det gäller exempelvis mottagande av invandrare.

| 7.1.3 | Det finns allt fler exempel på nätverkssamarbete mellan lokala myndigheter på EU-nivå. Eurocities är en organisation som bildades 1986 och som omfattar 123 europeiska städer. Organisationen består av olika arbetsgrupper, varav en arbetar med invandring och integration. Ett par av de städer som deltog i hearingen, exempelvis Rotterdam och Leeds, deltar också aktivt i denna arbetsgrupp. Förutom utbyte av erfarenheter och bästa praxis främjar Eurocities europeiska projekt där olika städer deltar. |
| --- | --- |

7.1.3

Det finns allt fler exempel på nätverkssamarbete mellan lokala myndigheter på EU-nivå. Eurocities är en organisation som bildades 1986 och som omfattar 123 europeiska städer. Organisationen består av olika arbetsgrupper, varav en arbetar med invandring och integration. Ett par av de städer som deltog i hearingen, exempelvis Rotterdam och Leeds, deltar också aktivt i denna arbetsgrupp. Förutom utbyte av erfarenheter och bästa praxis främjar Eurocities europeiska projekt där olika städer deltar.

| 7.1.4 | Ett annat nätverk som inrättats på senare tid – och som särskilt inriktar sig på invandrar- och integrationspolitik – är nätverket ERLAI (European Group of Regional and Local Authorities in the field of Immigration). ERLAI omfattar 26 lokala och regionala myndigheter. Dess målsättningar är utbyte av information och erfarenheter samt utveckling av gemensamma åtgärder och projekt. |
| --- | --- |

7.1.4

Ett annat nätverk som inrättats på senare tid – och som särskilt inriktar sig på invandrar- och integrationspolitik – är nätverket ERLAI (European Group of Regional and Local Authorities in the field of Immigration). ERLAI omfattar 26 lokala och regionala myndigheter. Dess målsättningar är utbyte av information och erfarenheter samt utveckling av gemensamma åtgärder och projekt.

| 7.1.5 | Även andra instanser har erfarenhet på området. European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions arbetar med ett medborgarnätverk för att samordna integrationspolitiken. |
| --- | --- |

7.1.5

Även andra instanser har erfarenhet på området. European Foundation for the Improvement of Living and Working Conditions arbetar med ett medborgarnätverk för att samordna integrationspolitiken.

| 7.1.6 | På europeisk nivå finns det också ett nätverk med nationella kontaktpunkter på integrationsområdet som samordnas av Europeiska kommissionen och som har erfarenhetsutbyte som målsättning. Detta nätverk har bidragit till att det utarbetats en handbok om integrationsfrågor (26) och en årlig rapport om invandring och integration (27). |
| --- | --- |

7.1.6

På europeisk nivå finns det också ett nätverk med nationella kontaktpunkter på integrationsområdet som samordnas av Europeiska kommissionen och som har erfarenhetsutbyte som målsättning. Detta nätverk har bidragit till att det utarbetats en handbok om integrationsfrågor (26) och en årlig rapport om invandring och integration (27).

7.2   Planer för deltagande och integration av det civila samhället

| 7.2.1 | De lokala och regionala myndigheter som har utarbetat övergripande planer och som har särskilda avdelningar för handläggning av integrationsfrågor uppnår bättre resultat än dem som enbart gör punktinsatser. För att kunna ta itu med invandrings- och integrationsfrågor krävs planering, ekonomiska resurser och förvaltningsinstrument. |
| --- | --- |

7.2.1

De lokala och regionala myndigheter som har utarbetat övergripande planer och som har särskilda avdelningar för handläggning av integrationsfrågor uppnår bättre resultat än dem som enbart gör punktinsatser. För att kunna ta itu med invandrings- och integrationsfrågor krävs planering, ekonomiska resurser och förvaltningsinstrument.

| 7.2.2 | EESK anser att det är mycket viktigt att det civila samhällets organisationer deltar när politiken utarbetas och åtgärderna utvecklas. Det civila samhället måste delta om en integrationsplan skall bli framgångsrik. I Schleswig-Holstein har man förstått detta och involverade arbetsmarknadsparterna och olika instanser i en omfattande integrationsdebatt innan man antog sitt projekt. På så vis ökade medvetenheten i samhället om behovet av en integrationspolitik. Andra städer och regioner har också gett exempel på medinflytande (Köpenhamn, Barcelona, Helsingfors m.fl.). |
| --- | --- |

7.2.2

EESK anser att det är mycket viktigt att det civila samhällets organisationer deltar när politiken utarbetas och åtgärderna utvecklas. Det civila samhället måste delta om en integrationsplan skall bli framgångsrik. I Schleswig-Holstein har man förstått detta och involverade arbetsmarknadsparterna och olika instanser i en omfattande integrationsdebatt innan man antog sitt projekt. På så vis ökade medvetenheten i samhället om behovet av en integrationspolitik. Andra städer och regioner har också gett exempel på medinflytande (Köpenhamn, Barcelona, Helsingfors m.fl.).

7.3   Europeiska fonden för integration

| 7.3.1 | De lokala och regionala myndigheterna arbetar effektivare om de kan räkna med ekonomiskt stöd av medlemsstaternas regeringar; integrationspolitiken kräver ekonomiska resurser och medlemsstaterna bör påta sig ett större ansvar. Schleswig-Holstein tog upp denna aspekt och påpekade att en av de viktigaste åtgärderna där har varit att få den tyska förbundsregeringen att tillmötesgå denna begäran, och man har i detta hänseende uppnått positiva resultat. |
| --- | --- |

7.3.1

De lokala och regionala myndigheterna arbetar effektivare om de kan räkna med ekonomiskt stöd av medlemsstaternas regeringar; integrationspolitiken kräver ekonomiska resurser och medlemsstaterna bör påta sig ett större ansvar. Schleswig-Holstein tog upp denna aspekt och påpekade att en av de viktigaste åtgärderna där har varit att få den tyska förbundsregeringen att tillmötesgå denna begäran, och man har i detta hänseende uppnått positiva resultat.

| 7.3.2 | Andra lokala myndigheter, exempelvis Lubljana och Brescia, påpekade att det svaga stöd de får av sina respektive regeringar har tvingat dem att utveckla en omfattande politik på detta område. Problemet förvärras om de regionala myndigheterna har få egna resurser, något som den franska regionen Midi-Pyrénées tog upp. |
| --- | --- |

7.3.2

Andra lokala myndigheter, exempelvis Lubljana och Brescia, påpekade att det svaga stöd de får av sina respektive regeringar har tvingat dem att utveckla en omfattande politik på detta område. Problemet förvärras om de regionala myndigheterna har få egna resurser, något som den franska regionen Midi-Pyrénées tog upp.

| 7.3.3 | Europeiska fonden för integration, som godkänts av rådet och Europaparlamentet för perioden 2007–2013, är av grundläggande betydelse, eftersom den kommer att förses med stora ekonomiska resurser till integrationspolitiken och bidra till att man inom EU kan föra en enhetlig och övergripande politik med respekt för subsidiaritetsprincipen. De nya medlemsstaterna har visat ett särskilt intresse för denna fond. EESK vill på nytt uttala sitt stöd för fonden och uppmanar kommissionen att samråda med kommittén när regelverket skall utarbetas. |
| --- | --- |

7.3.3

Europeiska fonden för integration, som godkänts av rådet och Europaparlamentet för perioden 2007–2013, är av grundläggande betydelse, eftersom den kommer att förses med stora ekonomiska resurser till integrationspolitiken och bidra till att man inom EU kan föra en enhetlig och övergripande politik med respekt för subsidiaritetsprincipen. De nya medlemsstaterna har visat ett särskilt intresse för denna fond. EESK vill på nytt uttala sitt stöd för fonden och uppmanar kommissionen att samråda med kommittén när regelverket skall utarbetas.

7.4   Särskilda tjänster får inte leda till segregering

| 7.4.1 | Man måste undvika att inrättandet av särskilda tjänster för invandrare ökar segregeringen. Företrädaren för Budapest påpekade att det i Ungerns kommuner finns olika instanser som har hand om familjefrågor, barn- och ungdomsfrågor, sysselsättning osv. och att det är till dessa som invandrarna liksom övriga medborgare skall vända sig. De städer och regioner där man för en särskild integrationspolitik har emellertid ofta utarbetat särskilda planer som inbegriper specifika resurser och tjänster. Helsingfors företrädare påpekade att det inte borde behövas särskilda tjänster för invandrare, men att det dock är så. Det visar att de allmänna tjänsterna inte räcker till för att komma till rätta med de brister, den ogynnsamma situation, de svårigheter och de särskilda behov som invandrarna erfar. |
| --- | --- |

7.4.1

Man måste undvika att inrättandet av särskilda tjänster för invandrare ökar segregeringen. Företrädaren för Budapest påpekade att det i Ungerns kommuner finns olika instanser som har hand om familjefrågor, barn- och ungdomsfrågor, sysselsättning osv. och att det är till dessa som invandrarna liksom övriga medborgare skall vända sig. De städer och regioner där man för en särskild integrationspolitik har emellertid ofta utarbetat särskilda planer som inbegriper specifika resurser och tjänster. Helsingfors företrädare påpekade att det inte borde behövas särskilda tjänster för invandrare, men att det dock är så. Det visar att de allmänna tjänsterna inte räcker till för att komma till rätta med de brister, den ogynnsamma situation, de svårigheter och de särskilda behov som invandrarna erfar.

| 7.4.2 | Invandrings- och integrationsfrågorna kräver planering, projekt och särskilda resurser. Men problemet med hur man ska gå vidare och få till stånd en mer normal situation kvarstår. Hur kan man undvika att särbehandling leder till segregering? Företrädaren för Brescia påpekade att det inte rör sig om parallella utan om kompletterande tjänster som inrättats specifikt för invandrare. De ersätter inte de ordinarie tjänsterna, och det är till ordinarie instanser som invandrarna skall vända sig när det gäller sådana frågor som dessa ansvarar för. |
| --- | --- |

7.4.2

Invandrings- och integrationsfrågorna kräver planering, projekt och särskilda resurser. Men problemet med hur man ska gå vidare och få till stånd en mer normal situation kvarstår. Hur kan man undvika att särbehandling leder till segregering? Företrädaren för Brescia påpekade att det inte rör sig om parallella utan om kompletterande tjänster som inrättats specifikt för invandrare. De ersätter inte de ordinarie tjänsterna, och det är till ordinarie instanser som invandrarna skall vända sig när det gäller sådana frågor som dessa ansvarar för.

| 7.4.3 | Från Köpenhamns sida framhöll man också att en av integrationsrådets uppgifter är att se till att dess insatser inte på något vis legitimerar en segregering av invandrar- och minoritetsbefolkningen. Åtgärderna skall inbegripa samtliga parter och leda till närmande mellan och integration av samtliga befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

7.4.3

Från Köpenhamns sida framhöll man också att en av integrationsrådets uppgifter är att se till att dess insatser inte på något vis legitimerar en segregering av invandrar- och minoritetsbefolkningen. Åtgärderna skall inbegripa samtliga parter och leda till närmande mellan och integration av samtliga befolkningsgrupper.

| 7.4.4 | Det är viktigt att den inhemska befolkningen inte uppfattar de invandringspolitiska åtgärderna som privilegier, eftersom det skulle kunna öka fördomarna och bidra till en större segregering. Katalonien påpekade att man när man genomför skräddarsydda insatser för invandrarbefolkningen måste ta hänsyn till den motvilja detta kan ge upphov till bland den inhemska befolkningen. Man måste lägga sig vinn om att förklara de åtgärder som de lokala och regionala myndigheterna vidtar när det gäller invandring. |
| --- | --- |

7.4.4

Det är viktigt att den inhemska befolkningen inte uppfattar de invandringspolitiska åtgärderna som privilegier, eftersom det skulle kunna öka fördomarna och bidra till en större segregering. Katalonien påpekade att man när man genomför skräddarsydda insatser för invandrarbefolkningen måste ta hänsyn till den motvilja detta kan ge upphov till bland den inhemska befolkningen. Man måste lägga sig vinn om att förklara de åtgärder som de lokala och regionala myndigheterna vidtar när det gäller invandring.

7.5   Integrationsmål

| 7.5.1 | Flera städer och regioner har bidragit med synpunkter på begreppet integration, vilket visar att det är en diskussion som fortfarande pågår i EU. I unionen finns olika politiska och rättsliga traditioner och även olika integrationsmodeller. |
| --- | --- |

7.5.1

Flera städer och regioner har bidragit med synpunkter på begreppet integration, vilket visar att det är en diskussion som fortfarande pågår i EU. I unionen finns olika politiska och rättsliga traditioner och även olika integrationsmodeller.

| 7.5.2 | I Schleswig-Holstein har ett omfattande samråd ägt rum, och man påpekade att integrationen bör fokusera på tre centrala aspekter: deltagande på lika villkor, lika rättigheter och skyldigheter samt utveckling av antidiskrimineringsåtgärder som inbegriper alla, såväl invandrarna som mottagarlandet. |
| --- | --- |

7.5.2

I Schleswig-Holstein har ett omfattande samråd ägt rum, och man påpekade att integrationen bör fokusera på tre centrala aspekter: deltagande på lika villkor, lika rättigheter och skyldigheter samt utveckling av antidiskrimineringsåtgärder som inbegriper alla, såväl invandrarna som mottagarlandet.

| 7.5.3 | Denna integrationslinje har även utvecklats av välgörenhetsorganisationen Misericórdia i Portugal och utgör riktmärke för landets integrationspolitik. Fokus ligger på jämlikhet och att göra det lättare att bli portugisisk medborgare. |
| --- | --- |

7.5.3

Denna integrationslinje har även utvecklats av välgörenhetsorganisationen Misericórdia i Portugal och utgör riktmärke för landets integrationspolitik. Fokus ligger på jämlikhet och att göra det lättare att bli portugisisk medborgare.

| 7.5.4 | Företrädarna för Barcelona tog upp tre centrala frågor: att främja lika behandling (erkännande av rättigheter och främjande av lika möjligheter och lika behandling), att erkänna den kulturella mångfalden och att främja samexistens (prioritera sammanhållningsåtgärder och undvika att det utvecklas parallella världar där man gör skillnad mellan den inhemska befolkningen och invandrarbefolkningen). |
| --- | --- |

7.5.4

Företrädarna för Barcelona tog upp tre centrala frågor: att främja lika behandling (erkännande av rättigheter och främjande av lika möjligheter och lika behandling), att erkänna den kulturella mångfalden och att främja samexistens (prioritera sammanhållningsåtgärder och undvika att det utvecklas parallella världar där man gör skillnad mellan den inhemska befolkningen och invandrarbefolkningen).

| 7.5.5 | I Rotterdam inleddes 2004 en omfattande diskussion där man ifrågasatte den integrationsmodell som utvecklats fram till dess. Detta blev nödvändigt eftersom det, trots att man under många år fört en aktiv integrationspolitik, hade uppstått splittring i samhället och segregeringen förvärrades (framför allt med avseende på den muslimska befolkningen). Vad man främst ifrågasatte var inställningen ”vi mot dom” som präglade samhället. |
| --- | --- |

7.5.5

I Rotterdam inleddes 2004 en omfattande diskussion där man ifrågasatte den integrationsmodell som utvecklats fram till dess. Detta blev nödvändigt eftersom det, trots att man under många år fört en aktiv integrationspolitik, hade uppstått splittring i samhället och segregeringen förvärrades (framför allt med avseende på den muslimska befolkningen). Vad man främst ifrågasatte var inställningen ”vi mot dom” som präglade samhället.

| 7.5.6 | European Liaison Committee for Social Housing menade att integrationsdebatten handlar om att avskaffa ojämlikheter och skapa lika möjligheter. I sitt arbete koncentrerar denna organisation sig på boendefrågor, och man påpekade att diskrimineringen på detta område är en av de främsta orsakerna till segregeringen av invandrarbefolkningen. |
| --- | --- |

7.5.6

European Liaison Committee for Social Housing menade att integrationsdebatten handlar om att avskaffa ojämlikheter och skapa lika möjligheter. I sitt arbete koncentrerar denna organisation sig på boendefrågor, och man påpekade att diskrimineringen på detta område är en av de främsta orsakerna till segregeringen av invandrarbefolkningen.

| 7.5.7 | EESK anser att de elva gemensamma principer (som återfinns i bilaga 1) som EU:s integrationsprogram grundar sig på innebär ett adekvat och välbalanserat sätt att se på saken, och det var även uppfattningen hos de flesta av deltagarna i hearingen i Barcelona. |
| --- | --- |

7.5.7

EESK anser att de elva gemensamma principer (som återfinns i bilaga 1) som EU:s integrationsprogram grundar sig på innebär ett adekvat och välbalanserat sätt att se på saken, och det var även uppfattningen hos de flesta av deltagarna i hearingen i Barcelona.

8.   Nya utmaningar för arbetsmarknadsintegrationen (några av slutsatserna från hearingen i Dublin)

| 8.1 | Genom arbete bidrar invandrarna på ett positivt sätt till Europas ekonomiska utveckling och sociala välfärd. EESK anser att invandringen till Europa kan innebära nya möjligheter när det gäller företagens konkurrenskraft, arbetsvillkoren och välfärden. |
| --- | --- |

8.1

Genom arbete bidrar invandrarna på ett positivt sätt till Europas ekonomiska utveckling och sociala välfärd. EESK anser att invandringen till Europa kan innebära nya möjligheter när det gäller företagens konkurrenskraft, arbetsvillkoren och välfärden.

| 8.2 | Sysselsättning är en viktig del i integrationsprocessen, eftersom arbete med anständiga villkor är avgörande för att invandrarna skall bli ekonomiskt oberoende samtidigt som det bidrar till sociala relationer och till att invandrarna och mottagarlandets samhälle får kännedom om varandra. EESK anser att lika behandling skall ligga till grund för arbetsmarknadsintegrationen; det får inte ske någon diskriminering mellan infödda arbetstagare och invandrare, och man skall ta hänsyn till de yrkeskvalifikationer som krävs. |
| --- | --- |

8.2

Sysselsättning är en viktig del i integrationsprocessen, eftersom arbete med anständiga villkor är avgörande för att invandrarna skall bli ekonomiskt oberoende samtidigt som det bidrar till sociala relationer och till att invandrarna och mottagarlandets samhälle får kännedom om varandra. EESK anser att lika behandling skall ligga till grund för arbetsmarknadsintegrationen; det får inte ske någon diskriminering mellan infödda arbetstagare och invandrare, och man skall ta hänsyn till de yrkeskvalifikationer som krävs.

| 8.3 | Invandrade arbetstagare i EU har rätt till rättvis behandling och är skyddade av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter och principerna och rättigheterna i ILO:s konventioner. EESK vill än en gång lägga fram sitt förslag att EU-länderna bör skriva under FN:s konvention från 1990 om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter. |
| --- | --- |

8.3

Invandrade arbetstagare i EU har rätt till rättvis behandling och är skyddade av de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter och principerna och rättigheterna i ILO:s konventioner. EESK vill än en gång lägga fram sitt förslag att EU-länderna bör skriva under FN:s konvention från 1990 om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter.

| 8.4 | EU:s direktiv om inrättande av en allmän ram för likabehandling på arbetsmarknaden respektive likabehandling av personer oavsett ras eller etniskt ursprung är viktiga instrument för utformningen av lagstiftning och praxis när medlemsstaterna bekämpar diskriminering och främjar arbetsmarknadsintegration. |
| --- | --- |

8.4

EU:s direktiv om inrättande av en allmän ram för likabehandling på arbetsmarknaden respektive likabehandling av personer oavsett ras eller etniskt ursprung är viktiga instrument för utformningen av lagstiftning och praxis när medlemsstaterna bekämpar diskriminering och främjar arbetsmarknadsintegration.

| 8.5 | På sysselsättningsområdet bör lagstiftningen och den statliga politiken kompletteras genom samarbete med arbetsmarknadsparterna, eftersom arbetsmarknadsintegrationen också är en fråga som rör samhällets attityder och arbetsmarknadsorganisationernas åtaganden. |
| --- | --- |

8.5

På sysselsättningsområdet bör lagstiftningen och den statliga politiken kompletteras genom samarbete med arbetsmarknadsparterna, eftersom arbetsmarknadsintegrationen också är en fråga som rör samhällets attityder och arbetsmarknadsorganisationernas åtaganden.

| 8.6 | De offentliga arbetsförmedlingarna bör initiera program för att göra det lättare för invandrarna att få tillgång till arbete: erkännandet av yrkeskvalifikationer bör underlättas, språk- och yrkesutbildningen bör förbättras och det bör ges adekvat information om mottagarlandets arbetsmarknadssystem. |
| --- | --- |

8.6

De offentliga arbetsförmedlingarna bör initiera program för att göra det lättare för invandrarna att få tillgång till arbete: erkännandet av yrkeskvalifikationer bör underlättas, språk- och yrkesutbildningen bör förbättras och det bör ges adekvat information om mottagarlandets arbetsmarknadssystem.

| 8.7 | På lokal nivå spelar fackföreningarna, arbetsgivar- och invandrarorganisationerna samt andra organisationer i det civila samhället en mycket viktig roll när det gäller att förmedla information och underlätta invandrarnas möjlighet att få arbete. De samhällsorganisationer som verkar för att integrera första och andra generationens invandrare på arbetsmarknaden är mycket aktiva i Europa, genom utbildningsprogram, arbetslivsrådgivning, startstöd för småföretag etc. |
| --- | --- |

8.7

På lokal nivå spelar fackföreningarna, arbetsgivar- och invandrarorganisationerna samt andra organisationer i det civila samhället en mycket viktig roll när det gäller att förmedla information och underlätta invandrarnas möjlighet att få arbete. De samhällsorganisationer som verkar för att integrera första och andra generationens invandrare på arbetsmarknaden är mycket aktiva i Europa, genom utbildningsprogram, arbetslivsrådgivning, startstöd för småföretag etc.

| 8.8 | Allt fler företag utnyttjar möjligheterna att förbättra sina resultat genom att anställa invandrare och ta till vara den ökande mångfalden. EESK anser att företagen kan bidra till en ökad uppslutning i värdsamhället mot diskriminering genom att undvika varje form av främlingsfientlighet och avvisande attityder i samband med rekrytering. |
| --- | --- |

8.8

Allt fler företag utnyttjar möjligheterna att förbättra sina resultat genom att anställa invandrare och ta till vara den ökande mångfalden. EESK anser att företagen kan bidra till en ökad uppslutning i värdsamhället mot diskriminering genom att undvika varje form av främlingsfientlighet och avvisande attityder i samband med rekrytering.

| 8.9 | Det är mycket viktigt att införa förfaranden som bygger på att hanteringen av migrationsströmmarna utgår från ursprungsländerna och är kopplad till invandrarnas verkliga möjligheter att få arbete och därmed integreras i samhället. |
| --- | --- |

8.9

Det är mycket viktigt att införa förfaranden som bygger på att hanteringen av migrationsströmmarna utgår från ursprungsländerna och är kopplad till invandrarnas verkliga möjligheter att få arbete och därmed integreras i samhället.

| 8.10 | Sysselsättningens låga kvalitet är också en diskriminerande faktor när man använder invandrare som ”särskilt utsatt” arbetskraft. |
| --- | --- |

8.10

Sysselsättningens låga kvalitet är också en diskriminerande faktor när man använder invandrare som ”särskilt utsatt” arbetskraft.

| 8.11 | Inom fackföreningarna uppstår emellanåt olika grupperingar som endast försvarar vissa särintressen och där man utesluter invandrarna. EESK anser att fackföreningarna bör rekrytera invandrare bland sina medlemmar och hjälpa dem till representativa uppdrag och ledande ställningar. Ett stort antal fackföreningar använder sig av förfaranden som innebär att arbetstagarna har lika rättigheter oavsett ursprung eller nationalitet. |
| --- | --- |

8.11

Inom fackföreningarna uppstår emellanåt olika grupperingar som endast försvarar vissa särintressen och där man utesluter invandrarna. EESK anser att fackföreningarna bör rekrytera invandrare bland sina medlemmar och hjälpa dem till representativa uppdrag och ledande ställningar. Ett stort antal fackföreningar använder sig av förfaranden som innebär att arbetstagarna har lika rättigheter oavsett ursprung eller nationalitet.

| 8.12 | Arbetsgivarorganisationerna har en mycket viktig uppgift när det gäller att säkerställa öppenheten på arbetsmarknaden. EESK anser att det är viktigt att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna samarbetar med de lokala och regionala myndigheterna för att undvika att diskriminering uppstår och i stället främja integrationsvänliga attityder. |
| --- | --- |

8.12

Arbetsgivarorganisationerna har en mycket viktig uppgift när det gäller att säkerställa öppenheten på arbetsmarknaden. EESK anser att det är viktigt att arbetsgivar- och arbetstagarorganisationerna samarbetar med de lokala och regionala myndigheterna för att undvika att diskriminering uppstår och i stället främja integrationsvänliga attityder.

| 8.13 | De sociala aktörerna, som spelar en grundläggande roll på arbetsmarknaden och utgör grundpelarna i EU:s ekonomiska och sociala liv, är mycket viktiga för integrationen. Inom ramen för kollektivförhandlingarna är det deras ansvar att ta till vara invandrarnas intressen och avvisa indirekta och direkta former av diskriminering inom ramen för kollektivavtalen och de normer och den praxis som gäller på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

8.13

De sociala aktörerna, som spelar en grundläggande roll på arbetsmarknaden och utgör grundpelarna i EU:s ekonomiska och sociala liv, är mycket viktiga för integrationen. Inom ramen för kollektivförhandlingarna är det deras ansvar att ta till vara invandrarnas intressen och avvisa indirekta och direkta former av diskriminering inom ramen för kollektivavtalen och de normer och den praxis som gäller på arbetsmarknaden.

| 8.14 | I EU finns många exempel på bra metoder som de sociala aktörerna och det civila samhällets organisationer kommit fram till, och EESK skulle gärna se att dessa sprids. Vid hearingen i Dublin diskuterade man positiva erfarenheter i olika företag, fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och samhällsorganisationer. Kommittén vill framhålla de irländska arbetsmarknadsparternas åtaganden när det gäller att hantera mångfalden i företagen och bekämpa diskrimineringen, liksom de spanska arbetsmarknadsparternas överenskommelse om att legalisera arbete och olaglig invandring samt att hantera arbetskraftsinvandringen på basis av samarbete och social dialog. |
| --- | --- |

8.14

I EU finns många exempel på bra metoder som de sociala aktörerna och det civila samhällets organisationer kommit fram till, och EESK skulle gärna se att dessa sprids. Vid hearingen i Dublin diskuterade man positiva erfarenheter i olika företag, fackföreningar, arbetsgivarorganisationer och samhällsorganisationer. Kommittén vill framhålla de irländska arbetsmarknadsparternas åtaganden när det gäller att hantera mångfalden i företagen och bekämpa diskrimineringen, liksom de spanska arbetsmarknadsparternas överenskommelse om att legalisera arbete och olaglig invandring samt att hantera arbetskraftsinvandringen på basis av samarbete och social dialog.

| 8.15 | Enligt kommitténs åsikt krävs en aktiv politik och nya avtal mellan samhällsaktörerna för att främja en integrerande attityd i samhället, lika behandling och kampen mot diskriminering på arbetsplatsen. Den europeiska sociala dialogen utgör en lämplig ram för nya initiativ från de sociala samarbetsparternas sida, på den nivå som de själva finner lämplig. |
| --- | --- |

8.15

Enligt kommitténs åsikt krävs en aktiv politik och nya avtal mellan samhällsaktörerna för att främja en integrerande attityd i samhället, lika behandling och kampen mot diskriminering på arbetsplatsen. Den europeiska sociala dialogen utgör en lämplig ram för nya initiativ från de sociala samarbetsparternas sida, på den nivå som de själva finner lämplig.

| 8.16 | Den europeiska sociala dialogen är arbetsmarknadsparternas exklusiva ansvar: Det är Europeiska fackliga samorganisationen och Unice som har utarbetat dagordningen för den europeiska sociala dialogen, och EESK hoppas att de målsättningar som ställts upp skall uppfyllas. |
| --- | --- |

8.16

Den europeiska sociala dialogen är arbetsmarknadsparternas exklusiva ansvar: Det är Europeiska fackliga samorganisationen och Unice som har utarbetat dagordningen för den europeiska sociala dialogen, och EESK hoppas att de målsättningar som ställts upp skall uppfyllas.

| 8.17 | EESK kan utgöra ett permanent forum för dialog om välfungerande metoder på integrations- och invandringsområdet. Kommittén kommer följaktligen att fortsätta samarbeta med Dublinfonden och ILO för att bidra till utvecklingen av integrationsinriktad politik och praxis i Europa. Kommittén kommer att organisera nya möten och forum som arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets organisationer kan delta i, i syfte att undersöka och utbyta de välfungerande integrationsmetoder som håller på att utvecklas i Europa. |
| --- | --- |

8.17

EESK kan utgöra ett permanent forum för dialog om välfungerande metoder på integrations- och invandringsområdet. Kommittén kommer följaktligen att fortsätta samarbeta med Dublinfonden och ILO för att bidra till utvecklingen av integrationsinriktad politik och praxis i Europa. Kommittén kommer att organisera nya möten och forum som arbetsmarknadsparterna och det civila samhällets organisationer kan delta i, i syfte att undersöka och utbyta de välfungerande integrationsmetoder som håller på att utvecklas i Europa.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  EGT C 125, 27.5.2002 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños; medföredragande: Vítor Melícias).

1

(2)  Se de allmänna slutsatserna från konferensen.

2

(3)  KOM(2004) 508 slutlig.

3

(4)  KOM(2003) 336 slutlig.

4

(5)  EUT C 80, 30.3.2004 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

5

(6)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf

6

(7)  KOM(2005) 389 slutlig.

7

(8)  KOM(2005) 389 slutlig, kapitel 2.

8

(9)  Bilaga 1.

9

(10)  KOM(2005) 123 slutlig.

10

(11)  Yttrande om ”Hantering av migrationsströmmar”, EUT C 88, 11.4.2006 (föredragande: An Le Nouail Marlière).

11

(12)  KOM(2005) 389 slutlig, kapitel 3.

12

(13)  KOM(2001) 387 slutlig.

13

(14)  EGT C 221, 17.9.2002 (föredragande: Soscha zu Eulenburg).

14

(15)  Direktiv 2003/109/EG och 2003/86/EG.

15

(16)  Yttrande om ”Grönbok om en gemensam syn på ekonomisk migration i EU” (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños); EUT C 286, 17.11.2005.

16

(17)  KOM(2005) 389 slutlig, punkt 3.2.

17

(18)  EUT C 80, 30.3.2004, punkt 1.10 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

18

(19)  EGT C 125, 27.5.2002, punkt 1.4 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

19

(20)  Konventionen om skydd för och främjande av mångfalden i kulturella uttryck:

20

Se http://portal.unesco.org/culture/en/ev.php-URL_ID=11281&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html.

(21)  Se direktiv 2003/86/EG och EESK:s yttranden i EGT C 204, 18.7.2000 (föredragande: Giacomina Cassina) och i EGT C 241, 7.10.2002 (föredragande: Dario Mengozzi).

21

(22)  Direktiv 2000/43/EG och 2000/78/EG.

22

(23)  Jfr de positiva insatser som gjort av arbetsmarknadens parter i Irland (bilaga 3).

23

(24)  Se direktiv 2003/86/EG och EESK:s yttranden i EGT C 204, 18.7.2000 (föredragande: Giacomina Cassina) och i EGT C 241, 7.10.2002 (föredragande: Dario Mengozzi).

24

(25)  Se EESK:s yttrande om ”Införande av EU-medborgarskap”, EUT C 208, 3.9.2003 (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

25

(26)  http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/immigration/integration/doc/handbook_en.pdf

26

(27)  KOM(2004) 508 slutlig.

27

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/137 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/137

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Europeiska företagsråd: En ny roll för att främja den europeiska integrationen”

(2006/C 318/25)

Den 12 juli 2005 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Europeiska företagsråd: En ny roll för att främja den europeiska integrationen”.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 6 september 2006. Föredragande var Edgardo Maria Iozia.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 144 röster för, 76 röster emot och 15 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK inser att de europeiska företagsråden spelar en viktig roll i och med att de främjar social sammanhållning och erbjuder de europeiska arbetstagarna integrationsmöjligheter genom kunskaper om och förståelse för varandra och därmed ökad medvetenhet om det europeiska medborgarskapet. De över 10 000 företagsrådsdelegater som är aktiva i Europa är direkta och motiverade aktörer i uppbyggnaden av att ett nytt samhälle. |
| --- | --- |

1.1

EESK inser att de europeiska företagsråden spelar en viktig roll i och med att de främjar social sammanhållning och erbjuder de europeiska arbetstagarna integrationsmöjligheter genom kunskaper om och förståelse för varandra och därmed ökad medvetenhet om det europeiska medborgarskapet. De över 10 000 företagsrådsdelegater som är aktiva i Europa är direkta och motiverade aktörer i uppbyggnaden av att ett nytt samhälle.

| 1.2 | Den europeiska sociala modellen grundar sig på strävan efter samförstånd och social dialog, respekt för individens identitet och värdighet, sammanjämkning av olika intressen samt förmåga att förena utveckling med personliga hänsyn och miljöhänsyn, och den förutsätter ett forum där transnationella företag kan mötas och konfronteras med varandra. Kommittén anser att direktiv 94/45/EG har haft stor betydelse för uppnåendet av dessa mål. |
| --- | --- |

1.2

Den europeiska sociala modellen grundar sig på strävan efter samförstånd och social dialog, respekt för individens identitet och värdighet, sammanjämkning av olika intressen samt förmåga att förena utveckling med personliga hänsyn och miljöhänsyn, och den förutsätter ett forum där transnationella företag kan mötas och konfronteras med varandra. Kommittén anser att direktiv 94/45/EG har haft stor betydelse för uppnåendet av dessa mål.

| 1.3 | Kommissionen har föresatt sig att senast den 22 september 1999”i samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå” granska direktivets tillämpning för att ”vid behov” föreslå rådet ”lämpliga ändringar”. |
| --- | --- |

1.3

Kommissionen har föresatt sig att senast den 22 september 1999”i samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå” granska direktivets tillämpning för att ”vid behov” föreslå rådet ”lämpliga ändringar”.

| 1.4 | Kommissionen har inlett sitt samråd med arbetsmarknadens parter. Unice och CEEP har förklarat att de motsätter sig en översyn av direktivet, medan Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) däremot vid flera tillfällen har efterlyst en snar översyn. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen har inlett sitt samråd med arbetsmarknadens parter. Unice och CEEP har förklarat att de motsätter sig en översyn av direktivet, medan Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) däremot vid flera tillfällen har efterlyst en snar översyn.

| 1.5 | EESK har grundligt analyserat den nuvarande situationen, bl.a. genom en omfattande hearing med företrädare för arbetstagarna, företagen och det civila samhället. |
| --- | --- |

1.5

EESK har grundligt analyserat den nuvarande situationen, bl.a. genom en omfattande hearing med företrädare för arbetstagarna, företagen och det civila samhället.

| 1.6 | De erfarenheter som hittills gjorts är till stor del positiva. Kommittén vill erinra om något som påtalats i olika studier på området och av arbetsmarknadsparterna vid flera gemensamma seminarier, nämligen de frivilliga avtal om arbetsorganisation, sysselsättning, arbetsvillkor och yrkesinriktad vidareutbildning som slutits på grundval av ett partnerskap för förändring. För att de skall kunna genomföras framgångsrikt krävs även i detta fall partnernas goda vilja. |
| --- | --- |

1.6

De erfarenheter som hittills gjorts är till stor del positiva. Kommittén vill erinra om något som påtalats i olika studier på området och av arbetsmarknadsparterna vid flera gemensamma seminarier, nämligen de frivilliga avtal om arbetsorganisation, sysselsättning, arbetsvillkor och yrkesinriktad vidareutbildning som slutits på grundval av ett partnerskap för förändring. För att de skall kunna genomföras framgångsrikt krävs även i detta fall partnernas goda vilja.

| 1.7 | Men erfarenheterna av europeiska företagsråd uppvisar även brister, och mest påfallande är att alltför få företag som i enlighet med direktivet är skyldiga att inrätta företagsråd har gjort detta. Direktivet ger möjlighet att inrätta ett företagsråd på initiativ av företag eller arbetstagare i minst två medlemsländer. Bristen på initiativ från arbetstagarna är en av orsakerna till att direktivet inte tillämpats helt och fullt, en brist som i vissa länder dock kan bero på att det inte finns någon lagstiftning till skydd för de fackliga rättigheterna inom företagen. |
| --- | --- |

1.7

Men erfarenheterna av europeiska företagsråd uppvisar även brister, och mest påfallande är att alltför få företag som i enlighet med direktivet är skyldiga att inrätta företagsråd har gjort detta. Direktivet ger möjlighet att inrätta ett företagsråd på initiativ av företag eller arbetstagare i minst två medlemsländer. Bristen på initiativ från arbetstagarna är en av orsakerna till att direktivet inte tillämpats helt och fullt, en brist som i vissa länder dock kan bero på att det inte finns någon lagstiftning till skydd för de fackliga rättigheterna inom företagen.

| 1.8 | Sedan direktiv 94/45/EG utfärdades har gemenskapslagstiftningen om rätt till information och samråd stärkts, framför allt genom direktiven 2001/86/EG, 2002/14/EG och 2003/72/EG. De senare direktiven innehåller mer avancerade informations- och samrådsbegrepp än det förstnämnda, och de förfaranden för arbetstagares medverkan som föreskrivs innebär att samråd skall föregå beslut. Sådana förfaranden bidrar till att göra europeiska företag mer konkurrenskraftiga internationellt. |
| --- | --- |

1.8

Sedan direktiv 94/45/EG utfärdades har gemenskapslagstiftningen om rätt till information och samråd stärkts, framför allt genom direktiven 2001/86/EG, 2002/14/EG och 2003/72/EG. De senare direktiven innehåller mer avancerade informations- och samrådsbegrepp än det förstnämnda, och de förfaranden för arbetstagares medverkan som föreskrivs innebär att samråd skall föregå beslut. Sådana förfaranden bidrar till att göra europeiska företag mer konkurrenskraftiga internationellt.

| 1.9 | Kommittén vill framhålla tre viktiga punkter som bör beaktas när man snarast möjligt uppdaterar direktiv 94/45/EG.






  — | Bestämmelserna rörande information och samråd i direktiv 94/45/EG bör samordnas med motsvarande bestämmelser i ovannämnda direktiv. |
| --- | --- | --- |

1.9

Kommittén vill framhålla tre viktiga punkter som bör beaktas när man snarast möjligt uppdaterar direktiv 94/45/EG.

—

Bestämmelserna rörande information och samråd i direktiv 94/45/EG bör samordnas med motsvarande bestämmelser i ovannämnda direktiv.

| — | Antalet företrädare för arbetstagarna i de särskilda förhandlingsorganen och de europeiska företagsråden fastställs i direktivet till högst 17, lika många som de länder som ursprungligen omfattades av direktivet. Detta antal bör nu ändras mot bakgrund av att EU har utvidgats och att företrädare för alla berörda länder har rätt att delta. |
| --- | --- |

—

Antalet företrädare för arbetstagarna i de särskilda förhandlingsorganen och de europeiska företagsråden fastställs i direktivet till högst 17, lika många som de länder som ursprungligen omfattades av direktivet. Detta antal bör nu ändras mot bakgrund av att EU har utvidgats och att företrädare för alla berörda länder har rätt att delta.

| — | Nationella och europeiska fackföreningars rätt att delta i de särskilda förhandlingsorganen och de europeiska företagsråden bör erkännas, och de bör kunna få tillgång till sakkunniga även utanför planerade sammanträden. |
| --- | --- |

—

Nationella och europeiska fackföreningars rätt att delta i de särskilda förhandlingsorganen och de europeiska företagsråden bör erkännas, och de bör kunna få tillgång till sakkunniga även utanför planerade sammanträden.

| 1.10 | Kommittén anser att direktivet bör granskas på nytt efter en tillräckligt lång integrationsperiod för de nya medlemsstaterna och mot bakgrund av allt som arbetsmarknadsparterna kan ha lärt sig av erfarenheterna av de europeiska företagsråden, som just nu diskuteras på särskilda seminarier. Denna granskning bör ske med hänsyn till dessa erfarenheter och de indikationer som kan ges redan idag. |
| --- | --- |

1.10

Kommittén anser att direktivet bör granskas på nytt efter en tillräckligt lång integrationsperiod för de nya medlemsstaterna och mot bakgrund av allt som arbetsmarknadsparterna kan ha lärt sig av erfarenheterna av de europeiska företagsråden, som just nu diskuteras på särskilda seminarier. Denna granskning bör ske med hänsyn till dessa erfarenheter och de indikationer som kan ges redan idag.

| 1.11 | Kommittén är positiv till den sociala dimensionen hos företagen i EU och de europeiska företagsrådens roll. Den europeiska debatten om hållbar utveckling och den europeiska sociala modellen har fokuserat på EU:s särdrag. Företagens sociala ansvar i den globala ekonomin utgör en av de europeiska lösningarna på globaliseringens problem vars negativa konsekvenser kan begränsas om alla länder som är medlemmar i Världshandelsorganisationen tar hänsyn till ILO:s grundläggande regler. Företagen betraktas som viktiga sociala aktörer som i hög grad kan bidra till högre livskvalitet för alla direkt berörda parter och regionerna. Det är viktigt att uppmärksamma att precis som fallet varit för det europeiska företagsrådet, särskilt på transnationell nivå, blir den sociala dialogen framgångsrikare om den bygger på rättsliga bestämmelser. |
| --- | --- |

1.11

Kommittén är positiv till den sociala dimensionen hos företagen i EU och de europeiska företagsrådens roll. Den europeiska debatten om hållbar utveckling och den europeiska sociala modellen har fokuserat på EU:s särdrag. Företagens sociala ansvar i den globala ekonomin utgör en av de europeiska lösningarna på globaliseringens problem vars negativa konsekvenser kan begränsas om alla länder som är medlemmar i Världshandelsorganisationen tar hänsyn till ILO:s grundläggande regler. Företagen betraktas som viktiga sociala aktörer som i hög grad kan bidra till högre livskvalitet för alla direkt berörda parter och regionerna. Det är viktigt att uppmärksamma att precis som fallet varit för det europeiska företagsrådet, särskilt på transnationell nivå, blir den sociala dialogen framgångsrikare om den bygger på rättsliga bestämmelser.

| 1.12 | EESK har tagit del av det som kommissionen slår fast i meddelandet om företagens sociala ansvar, när det gäller arbetstagarnas och fackföreningarnas roll i införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande (1). I meddelandet hävdas följande: ”Social dialog, framför allt på sektorsnivå, har fyllt en viktig funktion för att främja socialt ansvarstagande i företagen, och de europeiska företagsråden har också spelat en konstruktiv roll när det gäller att utveckla bästa praxis på detta område. Men trots detta bör engagemanget, genomförandet och den strategiska integrationen av företagens sociala ansvar fortfarande förbättras. Arbetstagarna, deras företrädare och deras fackliga organisationer bör uppmuntras att ta aktivare del i utvecklandet och införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande. Externa intressenter, bl.a. icke-statliga organisationer, konsumenter och investerare, bör spela en större roll när det gäller att uppmuntra och belöna företag som tar initiativ på detta område.” |
| --- | --- |

1.12

EESK har tagit del av det som kommissionen slår fast i meddelandet om företagens sociala ansvar, när det gäller arbetstagarnas och fackföreningarnas roll i införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande (1). I meddelandet hävdas följande: ”Social dialog, framför allt på sektorsnivå, har fyllt en viktig funktion för att främja socialt ansvarstagande i företagen, och de europeiska företagsråden har också spelat en konstruktiv roll när det gäller att utveckla bästa praxis på detta område. Men trots detta bör engagemanget, genomförandet och den strategiska integrationen av företagens sociala ansvar fortfarande förbättras. Arbetstagarna, deras företrädare och deras fackliga organisationer bör uppmuntras att ta aktivare del i utvecklandet och införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande. Externa intressenter, bl.a. icke-statliga organisationer, konsumenter och investerare, bör spela en större roll när det gäller att uppmuntra och belöna företag som tar initiativ på detta område.”

| 1.13 | Den europeiska sociala modellen karaktäriseras inte bara av det skydd den erbjuder de svagaste grupperna och av välfärden, utan även av respekten för den rätt som ligger till grund för individens värde, överallt och under alla omständigheter. I det moderna Europa bör de medborgerliga rättigheterna kunna utövas var som helst, även på arbetsplatserna och i synnerhet i de transnationella företagen. Kommittén uppmanar kommissionen att ta fasta på de positiva faktorer som tillkommit efter antagandet av direktiv 94/45/EG och att vidta lämpligast möjliga åtgärder för att stärka känslan av att tillhöra EU. |
| --- | --- |

1.13

Den europeiska sociala modellen karaktäriseras inte bara av det skydd den erbjuder de svagaste grupperna och av välfärden, utan även av respekten för den rätt som ligger till grund för individens värde, överallt och under alla omständigheter. I det moderna Europa bör de medborgerliga rättigheterna kunna utövas var som helst, även på arbetsplatserna och i synnerhet i de transnationella företagen. Kommittén uppmanar kommissionen att ta fasta på de positiva faktorer som tillkommit efter antagandet av direktiv 94/45/EG och att vidta lämpligast möjliga åtgärder för att stärka känslan av att tillhöra EU.

2.   Det socioekonomiska och rättsliga sammanhang som de europeiska företagen är verksamma i

| 2.1 | Först och främst vill EESK lyfta fram de positiva aspekterna på tio års tillämpning av direktiv 94/45/EG, utan att bortse från svårigheterna och de kritiska punkterna i erfarenheterna med europeiska företagsråd. Därför uppmanar EESK alla berörda aktörer, såväl EU:s institutioner och organ som arbetsmarknadsparterna på olika organisationsnivå, att samarbeta för att förbättra detta demokratiska instrument som blivit oundgängligt för konsolideringen av den europeiska sociala modellen och vars stabila utveckling och förstärkning kommittén helt och fullt stöder. |
| --- | --- |

2.1

Först och främst vill EESK lyfta fram de positiva aspekterna på tio års tillämpning av direktiv 94/45/EG, utan att bortse från svårigheterna och de kritiska punkterna i erfarenheterna med europeiska företagsråd. Därför uppmanar EESK alla berörda aktörer, såväl EU:s institutioner och organ som arbetsmarknadsparterna på olika organisationsnivå, att samarbeta för att förbättra detta demokratiska instrument som blivit oundgängligt för konsolideringen av den europeiska sociala modellen och vars stabila utveckling och förstärkning kommittén helt och fullt stöder.

| 2.2 | Med detta initiativyttrande vill kommittén bidra till att ge de europeiska företagsråden en mer framträdande roll, genom en uppdatering av direktiv 94/45/EG för att främja integrationen och den sociala sammanhållningen. Detta mål får en allt större politisk betydelse, särskilt i den nuvarande fasen som präglas av en viss återhållsamhet i uppbyggnaden av en socialt starkare och mer enad europeisk union. |
| --- | --- |

2.2

Med detta initiativyttrande vill kommittén bidra till att ge de europeiska företagsråden en mer framträdande roll, genom en uppdatering av direktiv 94/45/EG för att främja integrationen och den sociala sammanhållningen. Detta mål får en allt större politisk betydelse, särskilt i den nuvarande fasen som präglas av en viss återhållsamhet i uppbyggnaden av en socialt starkare och mer enad europeisk union.

| 2.3 | Under de tolv år som gått sedan direktivet antogs har mycket förändrats i EU. Utvidgningsprocessen, som EESK stött, ledde till att tio länder anslöt sig i maj 2004, och två andra (Bulgarien och Rumänien) kommer inom kort att bli medlemmar. Det råder inga tvivel om att arbetstagar- och företagarorganisationerna i vissa av dessa länder fortfarande har svårt att uppfylla kraven på representation, trots stora insatser för att anpassa den nationella lagstiftningen till gemenskapens regelverk och trots stora framsteg i arbetsskydds-bestämmelserna. |
| --- | --- |

2.3

Under de tolv år som gått sedan direktivet antogs har mycket förändrats i EU. Utvidgningsprocessen, som EESK stött, ledde till att tio länder anslöt sig i maj 2004, och två andra (Bulgarien och Rumänien) kommer inom kort att bli medlemmar. Det råder inga tvivel om att arbetstagar- och företagarorganisationerna i vissa av dessa länder fortfarande har svårt att uppfylla kraven på representation, trots stora insatser för att anpassa den nationella lagstiftningen till gemenskapens regelverk och trots stora framsteg i arbetsskydds-bestämmelserna.

| 2.4 | EESK efterlyser en förstärkning av den sociala dialogen och anser att de europeiska företagsråden är oundgängliga instrument i detta hänseende, eftersom deras system med relationer och ömsesidigt lyssnande kan främja den sociala dialogens kultur i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.4

EESK efterlyser en förstärkning av den sociala dialogen och anser att de europeiska företagsråden är oundgängliga instrument i detta hänseende, eftersom deras system med relationer och ömsesidigt lyssnande kan främja den sociala dialogens kultur i medlemsstaterna.

| 2.5 | Ett avgörande steg mot en europeisk social dialog på företagsnivå, i linje med företagens och företagsgruppernas transnationella struktur, togs när ministerrådet den 22 september 1994 antog direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, vilket utvidgades till att avse Förenade kungariket genom rådets direktiv 97/74/EG av den 17 november 1997. Det här nya instrumentet, som särskilt är avsett att gälla verksamhet som bedrivs i flera medlemsstater, har starkt bidragit till att relationerna mellan arbetsmarknadens parter har fått en europeisk dimension (2). |
| --- | --- |

2.5

Ett avgörande steg mot en europeisk social dialog på företagsnivå, i linje med företagens och företagsgruppernas transnationella struktur, togs när ministerrådet den 22 september 1994 antog direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd eller ett förfarande i gemenskapsföretag och grupper av gemenskapsföretag för information till och samråd med arbetstagare, vilket utvidgades till att avse Förenade kungariket genom rådets direktiv 97/74/EG av den 17 november 1997. Det här nya instrumentet, som särskilt är avsett att gälla verksamhet som bedrivs i flera medlemsstater, har starkt bidragit till att relationerna mellan arbetsmarknadens parter har fått en europeisk dimension (2).

| 2.6 | I enlighet med artikel 15 i direktiv 94/45/EG föresatte sig kommissionen att senast den 22 september 1999”i samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå” granska direktivets tillämpning för att ”vid behov” föreslå rådet ”lämpliga ändringar”. Granskningen skulle gälla direktivets tillämpning och därmed alla aspekter som rörde de europeiska företagsrådens inrättande och funktion, i synnerhet frågan om huruvida trösklarna för antalet anställda var relevanta. |
| --- | --- |

2.6

I enlighet med artikel 15 i direktiv 94/45/EG föresatte sig kommissionen att senast den 22 september 1999”i samråd med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter på europeisk nivå” granska direktivets tillämpning för att ”vid behov” föreslå rådet ”lämpliga ändringar”. Granskningen skulle gälla direktivets tillämpning och därmed alla aspekter som rörde de europeiska företagsrådens inrättande och funktion, i synnerhet frågan om huruvida trösklarna för antalet anställda var relevanta.

| 2.7 | Trots att det rör sig om en klart innovativ process ansåg kommissionen att de europeiska företagsrådens förhandlingar och verksamhet till och med den 22 september 1999 skulle utgöra ett tillräckligt material och ge tillräckliga konkreta erfarenheter för en granskning av direktivet. |
| --- | --- |

2.7

Trots att det rör sig om en klart innovativ process ansåg kommissionen att de europeiska företagsrådens förhandlingar och verksamhet till och med den 22 september 1999 skulle utgöra ett tillräckligt material och ge tillräckliga konkreta erfarenheter för en granskning av direktivet.

| 2.8 | Den 4 april 2000 lade kommissionen fram sin rapport om genomförandet av direktivet för parlamentet och rådet. Rapporten var visserligen främst en utvärdering av medlemsstaternas åtgärder för införlivande, men den innehöll även en granskning av hur själva direktivet genomförts. Oberoende av genomförandelagstiftningens kvalitet framhöll kommissionen att vissa tolkningsfrågor kvarstod och att dessa frågor normalt avgjordes antingen av de berörda parterna eller i domstol. Kommissionen ansåg därför inte att det var nödvändigt att ändra direktivet i detta skede. |
| --- | --- |

2.8

Den 4 april 2000 lade kommissionen fram sin rapport om genomförandet av direktivet för parlamentet och rådet. Rapporten var visserligen främst en utvärdering av medlemsstaternas åtgärder för införlivande, men den innehöll även en granskning av hur själva direktivet genomförts. Oberoende av genomförandelagstiftningens kvalitet framhöll kommissionen att vissa tolkningsfrågor kvarstod och att dessa frågor normalt avgjordes antingen av de berörda parterna eller i domstol. Kommissionen ansåg därför inte att det var nödvändigt att ändra direktivet i detta skede.

| 2.9 | Europaparlamentet intresserade sig för översynen av direktivet. Den 4 september 2001 antog parlamentet en resolution om genomförandet av direktivet och vikten av en ny granskning. I resolutionen framhålls att de transnationella organ som företräder arbetstagare har en viktig roll, och det görs en utvärdering av begränsningarna och möjligheterna i samband med utövandet av rätten till information och samråd (3). Parlamentet uppmanade därför kommissionen att snarast lägga fram ett förslag till ändring av direktivet med en rad förbättringar. Förutom förbättringar i fråga om arbetstagarnas möjligheter att påverka företagsledningens beslutsprocess och i fråga om lämpliga påföljder, ansåg parlamentet att man behövde se över själva begreppet gemenskapsföretag och trösklarna för antalet anställda. Parlamentet ansåg att direktivets trösklar för antalet anställda borde sänkas från 1 000 till 500 och från 150 till 100 för företag som är verksamma i minst två medlemsländer (parlamentets och kommissionens förslag i den process som föregick antagande av direktivet innehöll som bekant lägre trösklar än dem som sedan föreskrevs i direktiv 94/45/EG) (4). |
| --- | --- |

2.9

Europaparlamentet intresserade sig för översynen av direktivet. Den 4 september 2001 antog parlamentet en resolution om genomförandet av direktivet och vikten av en ny granskning. I resolutionen framhålls att de transnationella organ som företräder arbetstagare har en viktig roll, och det görs en utvärdering av begränsningarna och möjligheterna i samband med utövandet av rätten till information och samråd (3). Parlamentet uppmanade därför kommissionen att snarast lägga fram ett förslag till ändring av direktivet med en rad förbättringar. Förutom förbättringar i fråga om arbetstagarnas möjligheter att påverka företagsledningens beslutsprocess och i fråga om lämpliga påföljder, ansåg parlamentet att man behövde se över själva begreppet gemenskapsföretag och trösklarna för antalet anställda. Parlamentet ansåg att direktivets trösklar för antalet anställda borde sänkas från 1 000 till 500 och från 150 till 100 för företag som är verksamma i minst två medlemsländer (parlamentets och kommissionens förslag i den process som föregick antagande av direktivet innehöll som bekant lägre trösklar än dem som sedan föreskrevs i direktiv 94/45/EG) (4).

| 2.10 | 2004, när direktiv 94/45/EG hade genomförts under en lång period, ansåg kommissionen att det var lämpligt med ännu en granskning av genomförandet av direktivet, särskilt som frågan togs upp i den sociala agenda som antogs i Nice i december 2000. |
| --- | --- |

2.10

2004, när direktiv 94/45/EG hade genomförts under en lång period, ansåg kommissionen att det var lämpligt med ännu en granskning av genomförandet av direktivet, särskilt som frågan togs upp i den sociala agenda som antogs i Nice i december 2000.

3.   Granskningen av direktiv 94/45/EG

| 3.1 | Den 20 april 2004 inledde kommissionen den första fasen i samrådet med arbetsmarknadsparterna om granskning av direktiv 94/45/EG. Arbetsmarknadsparterna uppmanades att yttra sig över följande:






  — | Hur man på bästa sätt kan garantera att de europeiska företagsråden optimerar sin kapacitet och potential att främja en konstruktiv och fruktbar transnationell social dialog på företagsnivå under de närmaste åren. |
| --- | --- | --- |

3.1

Den 20 april 2004 inledde kommissionen den första fasen i samrådet med arbetsmarknadsparterna om granskning av direktiv 94/45/EG. Arbetsmarknadsparterna uppmanades att yttra sig över följande:

—

Hur man på bästa sätt kan garantera att de europeiska företagsråden optimerar sin kapacitet och potential att främja en konstruktiv och fruktbar transnationell social dialog på företagsnivå under de närmaste åren.

| — | Vilken inriktning man skall ge gemenskapsåtgärderna på detta område, inbegripet granskningen av direktivet om de europeiska företagsråden. |
| --- | --- |

—

Vilken inriktning man skall ge gemenskapsåtgärderna på detta område, inbegripet granskningen av direktivet om de europeiska företagsråden.

| — | Vilken roll arbetsmarknadsparterna tänker spela när de hanterar problem som uppstår i en miljö i snabb och djupgående förändring och denna förändrings sociala konsekvenser. |
| --- | --- |

—

Vilken roll arbetsmarknadsparterna tänker spela när de hanterar problem som uppstår i en miljö i snabb och djupgående förändring och denna förändrings sociala konsekvenser.

| 3.2 | När samråden inleddes konstaterade kommissionen att de institutionella ramarna har förändrats radikalt sedan rapporten av den 4 april 2000. Rapporten berörde inte nya faktorer, såsom Lissabonagendan och EU-utvidgningen. Med särskild hänvisning till den sistnämnda aspekten påpekade kommissionen att antalet företag som omfattas av direktivet ökar när verksamheten i de nya medlemsländerna inbegrips, och att företag eller koncerner med filialer i de nya medlemsländerna som redan har europeiska företagsråd måste utvidga dessa, så att de nyanslutna företagen garanteras representation. Efter den 1 maj 2004 kommer tillämpningen av direktivet om europeiska företagsråd alltså att innebära fler och nya företrädare från nya medlemsländer med olika ekonomiska villkor, samhällstraditioner, språk och kulturer, och till detta kommer större komplexitet och ökade kostnader. |
| --- | --- |

3.2

När samråden inleddes konstaterade kommissionen att de institutionella ramarna har förändrats radikalt sedan rapporten av den 4 april 2000. Rapporten berörde inte nya faktorer, såsom Lissabonagendan och EU-utvidgningen. Med särskild hänvisning till den sistnämnda aspekten påpekade kommissionen att antalet företag som omfattas av direktivet ökar när verksamheten i de nya medlemsländerna inbegrips, och att företag eller koncerner med filialer i de nya medlemsländerna som redan har europeiska företagsråd måste utvidga dessa, så att de nyanslutna företagen garanteras representation. Efter den 1 maj 2004 kommer tillämpningen av direktivet om europeiska företagsråd alltså att innebära fler och nya företrädare från nya medlemsländer med olika ekonomiska villkor, samhällstraditioner, språk och kulturer, och till detta kommer större komplexitet och ökade kostnader.

| 3.3 | Kommittén antog den 24 september 2003 ett yttrande i vilket kommissionen uppmärksammas på vissa aspekter som bör beaktas vid en eventuell översyn av direktivet (5). |
| --- | --- |

3.3

Kommittén antog den 24 september 2003 ett yttrande i vilket kommissionen uppmärksammas på vissa aspekter som bör beaktas vid en eventuell översyn av direktivet (5).

| 3.4 | Samarbetsorganet Unice svarade kommissionen att det bestämt motsätter sig en översyn av direktivet om europeiska företagsråd (6). Det bästa sättet att utveckla information till och samråd med arbetstagare i gemenskapsföretag är en dialog mellan de företag som berörs av direktivet. Att EU som lagstiftande instans skulle ingripa vore kontraproduktivt, eftersom det skulle minska dynamiken med successiva framsteg för de europeiska företagsråden. Organisationen CEEP har också förklarat att den motsätter sig en översyn av direktivet i detta skede. CEEP anser inte att man bör se över direktiv 94/45/EG, men uppmanar till en bättre användning av de befintliga instrumenten, särskilt förfarandet för information och samråd. De europeiska arbetsmarknadsparterna kan spela en avgörande roll i denna process, särskilt i de nya medlemsstaterna. I de fallstudier som tjänat som utgångspunkt när man bestämt hur förändringen och dess sociala konsekvenser skall hanteras framhålls vikten av effektiv information och effektiva samråd, och arbetsmarknadsparterna, särskilt i de nya medlemsstaterna, uppmuntras till ytterligare insatser (7). |
| --- | --- |

3.4

Samarbetsorganet Unice svarade kommissionen att det bestämt motsätter sig en översyn av direktivet om europeiska företagsråd (6). Det bästa sättet att utveckla information till och samråd med arbetstagare i gemenskapsföretag är en dialog mellan de företag som berörs av direktivet. Att EU som lagstiftande instans skulle ingripa vore kontraproduktivt, eftersom det skulle minska dynamiken med successiva framsteg för de europeiska företagsråden. Organisationen CEEP har också förklarat att den motsätter sig en översyn av direktivet i detta skede. CEEP anser inte att man bör se över direktiv 94/45/EG, men uppmanar till en bättre användning av de befintliga instrumenten, särskilt förfarandet för information och samråd. De europeiska arbetsmarknadsparterna kan spela en avgörande roll i denna process, särskilt i de nya medlemsstaterna. I de fallstudier som tjänat som utgångspunkt när man bestämt hur förändringen och dess sociala konsekvenser skall hanteras framhålls vikten av effektiv information och effektiva samråd, och arbetsmarknadsparterna, särskilt i de nya medlemsstaterna, uppmuntras till ytterligare insatser (7).

| 3.4.1 | Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) var däremot positiv och upprepade vissa kommentarer som den redan formulerat i en resolution från 1999 (8). Med utgångspunkt i avtal och praxis hittills anser EFS att lagstiftningens begränsningar och brister inte kan åtgärdas enbart genom förhandlingar och frivillighet. Man bör fortsätta att övervaka utvecklingen av välfungerande metoder, som har gett goda resultat, men det är helt ”nödvändigt att snarast” (9) göra en översyn av själva direktivet. |
| --- | --- |

3.4.1

Europeiska fackliga samorganisationen (EFS) var däremot positiv och upprepade vissa kommentarer som den redan formulerat i en resolution från 1999 (8). Med utgångspunkt i avtal och praxis hittills anser EFS att lagstiftningens begränsningar och brister inte kan åtgärdas enbart genom förhandlingar och frivillighet. Man bör fortsätta att övervaka utvecklingen av välfungerande metoder, som har gett goda resultat, men det är helt ”nödvändigt att snarast” (9) göra en översyn av själva direktivet.

| 3.5 | Kommissionen inledde den andra fasen i samrådet med arbetsmarknadsparterna om en granskning av direktivet om europeiska företagsråd, men samtidigt med samrådet om omstrukturering. När den andra fasen i samrådet om direktiv 94/45/EG inleddes gav EESK uttryck både för tillfredsställelse och förbehåll, med tanke på att förfarandet genomfördes i anknytning till ett helt annat tema: ”De europeiska företagsråden har en viktig uppgift att fylla vid omstruktureringar. Men en förbättring av EU:s företagsrådsdirektiv är, oberoende av detta, överhängande sedan länge”
   (10). |
| --- | --- |

3.5

Kommissionen inledde den andra fasen i samrådet med arbetsmarknadsparterna om en granskning av direktivet om europeiska företagsråd, men samtidigt med samrådet om omstrukturering. När den andra fasen i samrådet om direktiv 94/45/EG inleddes gav EESK uttryck både för tillfredsställelse och förbehåll, med tanke på att förfarandet genomfördes i anknytning till ett helt annat tema: ”De europeiska företagsråden har en viktig uppgift att fylla vid omstruktureringar. Men en förbättring av EU:s företagsrådsdirektiv är, oberoende av detta, överhängande sedan länge”
   (10).

4.   Erfarenheterna av de europeiska företagsråden. En fråga om metod: Uppmärksamma de positiva aspekterna och reflektera över de negativa resultaten

| 4.1 | De erfarenheter som hittills gjorts är till stor del positiva. Undersökningar visar att allt fler europeiska företagsråd fungerar effektivt även under de nya förhållandena. Detta konstateras i arbetsmarknadsparternas gemensamma deklaration från april 2005, ”Erfarenheter från de europeiska företagsråden”. De europeiska företagsråden har bland annat bidragit till att arbetstagarnas representanter och arbetstagarna själva fått ökad förståelse för den inre marknaden och den transnationella företagskulturen i en marknadsekonomi. Undersökningar visar att allt fler europeiska företagsråd fungerar effektivt och medverkar i förbättringen av den sociala dialogen på sektorsnivå. Kommittén vill särskilt erinra om något som påtalats i olika studier på området och av arbetsmarknadsparterna vid flera gemensamma seminarier, nämligen de frivilliga avtal om arbetsorganisation, sysselsättning, arbetsvillkor och yrkesinriktad vidareutbildning som slutits på grundval av ett partnerskap för förändring (11). |
| --- | --- |

4.1

De erfarenheter som hittills gjorts är till stor del positiva. Undersökningar visar att allt fler europeiska företagsråd fungerar effektivt även under de nya förhållandena. Detta konstateras i arbetsmarknadsparternas gemensamma deklaration från april 2005, ”Erfarenheter från de europeiska företagsråden”. De europeiska företagsråden har bland annat bidragit till att arbetstagarnas representanter och arbetstagarna själva fått ökad förståelse för den inre marknaden och den transnationella företagskulturen i en marknadsekonomi. Undersökningar visar att allt fler europeiska företagsråd fungerar effektivt och medverkar i förbättringen av den sociala dialogen på sektorsnivå. Kommittén vill särskilt erinra om något som påtalats i olika studier på området och av arbetsmarknadsparterna vid flera gemensamma seminarier, nämligen de frivilliga avtal om arbetsorganisation, sysselsättning, arbetsvillkor och yrkesinriktad vidareutbildning som slutits på grundval av ett partnerskap för förändring (11).

| 4.1.1 | I alla förslag till ny granskning tar man upp de viktigaste problem som kartlagts vid olika undersökningar av de europeiska företagsrådens verksamhet. En studie (12) visade nyligen att närmare 75 % av de europeiska företagsråden för närvarande inte uppfyller direktivets krav på information om omstruktureringar i tillräckligt god tid. Undersökningen visar också på ett annat mycket viktigt faktum. Av 409 delegater från 196 europeiska företagsråd har 104 stycken angett att gemensamma texter förhandlats fram och antagits i deras respektive företagsråd. Enligt en omfattande studie av Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor (13) var antalet avtal som direkt eller indirekt skrevs under av de europeiska företagsråden 22 år 2001. Detta ger en tydlig, om än inte heltäckande, bild av att företagsråden har fått en viktigare roll och utvecklat en verklig förhandlingskapacitet. |
| --- | --- |

4.1.1

I alla förslag till ny granskning tar man upp de viktigaste problem som kartlagts vid olika undersökningar av de europeiska företagsrådens verksamhet. En studie (12) visade nyligen att närmare 75 % av de europeiska företagsråden för närvarande inte uppfyller direktivets krav på information om omstruktureringar i tillräckligt god tid. Undersökningen visar också på ett annat mycket viktigt faktum. Av 409 delegater från 196 europeiska företagsråd har 104 stycken angett att gemensamma texter förhandlats fram och antagits i deras respektive företagsråd. Enligt en omfattande studie av Europeiska fonden för förbättring av arbets- och levnadsvillkor (13) var antalet avtal som direkt eller indirekt skrevs under av de europeiska företagsråden 22 år 2001. Detta ger en tydlig, om än inte heltäckande, bild av att företagsråden har fått en viktigare roll och utvecklat en verklig förhandlingskapacitet.

| 4.2 | Erfarenheterna av de europeiska företagsråden uppvisar även negativa aspekter, som kräver ingående reflexion om man skall kunna förbättra detta demokratiska instrument för representation och medverkan av arbetstagare, ett instrument som blivit oundgängligt för den europeiska sociala modellen. En av de tydligaste bristerna är att antalet företagsråd är relativt lågt i förhållande till det antal företag som i enlighet med direktivet är skyldiga att inrätta företagsråd på arbetstagarnas begäran. I december 2004, när mer än 2 000 företag omfattades av direktivet, hade cirka 800 europeiska företagsråd inrättats (14). De representerade cirka 70 % av personalen vid de företag som omfattades av direktivet. En orsak till att direktivet inte tillämpats helt och fullt kan vara brist på initiativ från arbetstagarna, något som i vissa länder kan bero på att arbetstagarna inte är tillräckligt representerade på arbetsplatserna och att de nationella lagstiftningarna inte erbjuder tillräckligt skydd. Denna aspekt behöver behandlas mer ingående om man skall hitta möjliga lösningar. |
| --- | --- |

4.2

Erfarenheterna av de europeiska företagsråden uppvisar även negativa aspekter, som kräver ingående reflexion om man skall kunna förbättra detta demokratiska instrument för representation och medverkan av arbetstagare, ett instrument som blivit oundgängligt för den europeiska sociala modellen. En av de tydligaste bristerna är att antalet företagsråd är relativt lågt i förhållande till det antal företag som i enlighet med direktivet är skyldiga att inrätta företagsråd på arbetstagarnas begäran. I december 2004, när mer än 2 000 företag omfattades av direktivet, hade cirka 800 europeiska företagsråd inrättats (14). De representerade cirka 70 % av personalen vid de företag som omfattades av direktivet. En orsak till att direktivet inte tillämpats helt och fullt kan vara brist på initiativ från arbetstagarna, något som i vissa länder kan bero på att arbetstagarna inte är tillräckligt representerade på arbetsplatserna och att de nationella lagstiftningarna inte erbjuder tillräckligt skydd. Denna aspekt behöver behandlas mer ingående om man skall hitta möjliga lösningar.

| 4.3 | I och med att det geografiska tillämpningsområdet för direktiv 94/45/EG har blivit större behövs otvivelaktligen en reflexions- och studieprocess som gör det möjligt för alla aktörer, både gamla och nyanslutna medlemsländer, att ta till sig olika kulturer, praxis och förhållanden och att övervinna svårigheter som sammanhänger med sociala, ekonomiska och kulturella skillnader, så att systemet för europeiska arbetsmarknadsrelationer stärks i sin helhet. |
| --- | --- |

4.3

I och med att det geografiska tillämpningsområdet för direktiv 94/45/EG har blivit större behövs otvivelaktligen en reflexions- och studieprocess som gör det möjligt för alla aktörer, både gamla och nyanslutna medlemsländer, att ta till sig olika kulturer, praxis och förhållanden och att övervinna svårigheter som sammanhänger med sociala, ekonomiska och kulturella skillnader, så att systemet för europeiska arbetsmarknadsrelationer stärks i sin helhet.

| 4.3.1 | Frågor som rör EU-utvidgningen är fortfarande bara en aspekt på den mer omfattande och allmänna förändringen av EU:s arbetsmarknad och näringsliv. De transnationella omstruktureringarna, som har blivit ett stående inslag i näringslivet och har antagit nya former, medför stora utmaningar för de europeiska företagsråden, betydligt större än vad gemenskapens lagstiftande organ räknade med i direktiv 94/45/EG. Den lagstiftning om arbetstagares medverkan som senare producerats är ett bevis på detta. |
| --- | --- |

4.3.1

Frågor som rör EU-utvidgningen är fortfarande bara en aspekt på den mer omfattande och allmänna förändringen av EU:s arbetsmarknad och näringsliv. De transnationella omstruktureringarna, som har blivit ett stående inslag i näringslivet och har antagit nya former, medför stora utmaningar för de europeiska företagsråden, betydligt större än vad gemenskapens lagstiftande organ räknade med i direktiv 94/45/EG. Den lagstiftning om arbetstagares medverkan som senare producerats är ett bevis på detta.

| 4.4 | Den rättsliga miljön har förändrats i ganska hög grad. Det har utfärdats nya gemenskaps-bestämmelser om information till och samråd med arbetstagarna, både bestämmelser av gränsöverskridande karaktär, t.ex. direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande, direktivet om europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar), direktivet om fusioner och direktiv som rör de nationella förhållandena, t.ex. direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen. |
| --- | --- |

4.4

Den rättsliga miljön har förändrats i ganska hög grad. Det har utfärdats nya gemenskaps-bestämmelser om information till och samråd med arbetstagarna, både bestämmelser av gränsöverskridande karaktär, t.ex. direktiv 2001/86/EG av den 8 oktober 2001 om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande, direktivet om europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar), direktivet om fusioner och direktiv som rör de nationella förhållandena, t.ex. direktiv 2002/14/EG av den 11 mars 2002 om inrättande av en allmän ram för information till och samråd med arbetstagare i Europeiska gemenskapen.

| 4.5 | Den nya och mer aktiva roll som de europeiska företagsråden bör spela framhålls även i kommissionens meddelande om omstruktureringar och sysselsättning (15). |
| --- | --- |

4.5

Den nya och mer aktiva roll som de europeiska företagsråden bör spela framhålls även i kommissionens meddelande om omstruktureringar och sysselsättning (15).

| 4.6 | EESK uppskattar och stöder de europeiska företagsrådens utveckling och förstärkning, något som kommittén har nämnt i flera yttranden (16) samtidigt som den har behandlat företagsrådens betydelse för gränsöverskridande omstruktureringar. När det gäller metallbearbetningssektorn har de europeiska företagsråden spelat en viktig roll i flera fall av omstrukturering, genom att de bidragit till avtal som syftat till att behålla produktionsanläggningar och rädda jobb. |
| --- | --- |

4.6

EESK uppskattar och stöder de europeiska företagsrådens utveckling och förstärkning, något som kommittén har nämnt i flera yttranden (16) samtidigt som den har behandlat företagsrådens betydelse för gränsöverskridande omstruktureringar. När det gäller metallbearbetningssektorn har de europeiska företagsråden spelat en viktig roll i flera fall av omstrukturering, genom att de bidragit till avtal som syftat till att behålla produktionsanläggningar och rädda jobb.

5.   Direktiv 94/45/EG och utvecklingen av de europeiska arbetsmarknadsrelationerna

| 5.1 | Direktiv 94/45/EG är ett av de viktigaste som antagits på de europeiska arbetsmarknadsrelationernas område. Trots sina begränsningar och brister, som påtalats från flera håll, har direktivet otvivelaktligen haft stor betydelse för skapandet av nya transnationella arbetsmarknadsrelationer, i och med att det förenar nya modeller för solidaritet mellan arbetstagare från olika länder och för konstruktiva diskussioner mellan arbetstagarnas företrädare och transnationella företag, och i och med att det innehåller något helt nytt: gemensamma former för representation och ”gränslöst” skydd av vissa av arbetstagarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

5.1

Direktiv 94/45/EG är ett av de viktigaste som antagits på de europeiska arbetsmarknadsrelationernas område. Trots sina begränsningar och brister, som påtalats från flera håll, har direktivet otvivelaktligen haft stor betydelse för skapandet av nya transnationella arbetsmarknadsrelationer, i och med att det förenar nya modeller för solidaritet mellan arbetstagare från olika länder och för konstruktiva diskussioner mellan arbetstagarnas företrädare och transnationella företag, och i och med att det innehåller något helt nytt: gemensamma former för representation och ”gränslöst” skydd av vissa av arbetstagarnas grundläggande rättigheter.

| 5.2 | Uppgifter om hur direktivet har tillämpats visar dock att dess bidrag till uppbyggnaden av en integrerad modell för arbetsmarknadsrelationer och konsolideringen av den europeiska sociala modellen har minskat i betydelse på senare år. Olika strukturella faktorer som rör arbetsmarknadens och näringslivets omvandling har bidragit till denna försvagning. Kommittén har redan behandlat dessa faktorer i yttrandena om kommissionens socialpolitiska agenda respektive omstruktureringar. En annan faktor som i lägre grad påverkar de europeiska företagsrådens verksamhet är det faktum att företagsrådens rätt till information och samråd inte ”ger dem konkret möjlighet” att i ”tillräcklig grad medverka” i utformningen och genomförandet av företagens industripolitik. I andra fall har företagsrådens roll blivit erkänd. |
| --- | --- |

5.2

Uppgifter om hur direktivet har tillämpats visar dock att dess bidrag till uppbyggnaden av en integrerad modell för arbetsmarknadsrelationer och konsolideringen av den europeiska sociala modellen har minskat i betydelse på senare år. Olika strukturella faktorer som rör arbetsmarknadens och näringslivets omvandling har bidragit till denna försvagning. Kommittén har redan behandlat dessa faktorer i yttrandena om kommissionens socialpolitiska agenda respektive omstruktureringar. En annan faktor som i lägre grad påverkar de europeiska företagsrådens verksamhet är det faktum att företagsrådens rätt till information och samråd inte ”ger dem konkret möjlighet” att i ”tillräcklig grad medverka” i utformningen och genomförandet av företagens industripolitik. I andra fall har företagsrådens roll blivit erkänd.

| 5.3 | Som EESK nyligen förklarat i ett yttrande: ”EU:s industripolitik måste definieras för näringslivets, branschernas och yrkesgruppernas vidkommande och omsättas i praktiken under medverkan av arbetsmarknadens parter, vilkas sakkunskap är av avgörande betydelse eftersom de är de främst berörda. Detta förutsätter att företagen klargör sina avsikter i ett så tidigt skede att övriga berörda parter kan vidta adekvata åtgärder.”
   (17) |
| --- | --- |

5.3

Som EESK nyligen förklarat i ett yttrande: ”EU:s industripolitik måste definieras för näringslivets, branschernas och yrkesgruppernas vidkommande och omsättas i praktiken under medverkan av arbetsmarknadens parter, vilkas sakkunskap är av avgörande betydelse eftersom de är de främst berörda. Detta förutsätter att företagen klargör sina avsikter i ett så tidigt skede att övriga berörda parter kan vidta adekvata åtgärder.”
   (17)

| 5.4 | En brist i de europeiska företagsrådens verksamhet förefaller vara att formerna för information och samråd – teman som är föremål för granskningen av direktiv 94/45/EG – varken verkar förenliga med den nya ekonomiska och strukturella ramen eller med gemenskapens nya lagstiftningsram, som utgörs av de tidigare omnämnda direktiven 2001/86, 2003/72 och 2002/14. I dessa direktiv är förfarandena för information och samråd inte enbart formella. Det handlar alltså inte om rutinkrav som företagen kan uppfylla genom att endast formellt respektera bestämmelserna och dröja med det till ett sent skede av beslutsprocessen, utan om förfaranden som skall genomföras i ett tidigt skede av denna process. |
| --- | --- |

5.4

En brist i de europeiska företagsrådens verksamhet förefaller vara att formerna för information och samråd – teman som är föremål för granskningen av direktiv 94/45/EG – varken verkar förenliga med den nya ekonomiska och strukturella ramen eller med gemenskapens nya lagstiftningsram, som utgörs av de tidigare omnämnda direktiven 2001/86, 2003/72 och 2002/14. I dessa direktiv är förfarandena för information och samråd inte enbart formella. Det handlar alltså inte om rutinkrav som företagen kan uppfylla genom att endast formellt respektera bestämmelserna och dröja med det till ett sent skede av beslutsprocessen, utan om förfaranden som skall genomföras i ett tidigt skede av denna process.

| 5.5 | I de direktiv som kompletterar gemenskapsförordningarna om europabolag och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) syftar förfarandena för information och samråd inte bara till att låta arbetstagarnas företrädare få ta del av företagets definitiva beslut rörande relevanta processer, t.ex. transnationella omvandlingar och omorganisation av företag, utan främst till att ge dessa företrädare rätt att ”påverka” sådana beslut. |
| --- | --- |

5.5

I de direktiv som kompletterar gemenskapsförordningarna om europabolag och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) syftar förfarandena för information och samråd inte bara till att låta arbetstagarnas företrädare få ta del av företagets definitiva beslut rörande relevanta processer, t.ex. transnationella omvandlingar och omorganisation av företag, utan främst till att ge dessa företrädare rätt att ”påverka” sådana beslut.

6.   Information till och samråd med arbetstagare, en viktig faktor i den europeiska sociala modellen

| 6.1 | Förfaranden för information till och samråd med arbetstagarna (samt medverkan i strikt bemärkelse, i enlighet med direktiven 2001/86 och 2003/72) är viktiga faktorer inte bara för EU:s system för arbetsmarknadsrelationer utan även för själva den europeiska sociala modellen, såsom dessa rättigheter framställs i EU:s ursprungsdokument (18) och deras ständiga utveckling genom gemenskapens sekundärrätt. Rättigheterna i fråga har fått erkännande och skydd i en rad direktiv (19). Processen avslutades med undertecknandet av stadgan om grundläggande rättigheter i december 2000 och införlivandet av densamma i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (20). |
| --- | --- |

6.1

Förfaranden för information till och samråd med arbetstagarna (samt medverkan i strikt bemärkelse, i enlighet med direktiven 2001/86 och 2003/72) är viktiga faktorer inte bara för EU:s system för arbetsmarknadsrelationer utan även för själva den europeiska sociala modellen, såsom dessa rättigheter framställs i EU:s ursprungsdokument (18) och deras ständiga utveckling genom gemenskapens sekundärrätt. Rättigheterna i fråga har fått erkännande och skydd i en rad direktiv (19). Processen avslutades med undertecknandet av stadgan om grundläggande rättigheter i december 2000 och införlivandet av densamma i fördraget om upprättande av en konstitution för Europa (20).

| 6.1.1 | Enligt stadgan om grundläggande rättigheter är det särskilt viktigt att rättigheterna i fråga utövas i tillräckligt god tid. Detta talar för en tolkning som fokuserar på rättigheternas förebyggande karaktär och därmed överensstämmer med den senaste utvecklingen av lagstiftning (se ovannämnda direktiv) och rättspraxis (21). |
| --- | --- |

6.1.1

Enligt stadgan om grundläggande rättigheter är det särskilt viktigt att rättigheterna i fråga utövas i tillräckligt god tid. Detta talar för en tolkning som fokuserar på rättigheternas förebyggande karaktär och därmed överensstämmer med den senaste utvecklingen av lagstiftning (se ovannämnda direktiv) och rättspraxis (21).

| 6.1.2 | Sedan mitten av 1970-talet har det skett en successiv och kontinuerlig utveckling av bestämmelserna om information och samråd, både inom nationell och transnationell lagstiftning. Det ligger nämligen inte i gemenskapens lagstiftningsorgans intresse att förfarandena i fråga reduceras till formaliteter och rutiner. Som bekant stärktes dessa rättigheter på ett avgörande sätt i samband med nedläggningen av Renault i Vilvoorde februari 1997), något som också fick betydande rättsliga följder. |
| --- | --- |

6.1.2

Sedan mitten av 1970-talet har det skett en successiv och kontinuerlig utveckling av bestämmelserna om information och samråd, både inom nationell och transnationell lagstiftning. Det ligger nämligen inte i gemenskapens lagstiftningsorgans intresse att förfarandena i fråga reduceras till formaliteter och rutiner. Som bekant stärktes dessa rättigheter på ett avgörande sätt i samband med nedläggningen av Renault i Vilvoorde februari 1997), något som också fick betydande rättsliga följder.

| 6.2 | En expertgrupp, den så kallade Gyllenhammargruppen, utarbetade på uppdrag av Europeiska rådet i Luxemburg (november 1997) en rapport som lyfte fram behovet av ett nytt gemensamt regelverk med minimiföreskrifter. Dessa föreskrifter skulle innehålla gemensamma principer, regler och villkor för medlemsstaterna i fråga om information och samråd, och samtidigt vara förenliga med gemenskapens sysselsättningsstrategi. Denna strategi, som tar sin utgångspunkt i begreppen ”föregripande”, ”förebyggande” och ”anställbarhet”, vilka sedan har kommit att ingå i den europeiska sysselsättningsstrategin, bör integreras i medlemsstaternas offentliga politik. Syftet är att påverka sysselsättningen positivt genom en intensifierad social dialog, även på företagsnivå, och därmed underlätta en förändring som är förenlig med fortsatt prioritering av sysselsättningsmålet. |
| --- | --- |

6.2

En expertgrupp, den så kallade Gyllenhammargruppen, utarbetade på uppdrag av Europeiska rådet i Luxemburg (november 1997) en rapport som lyfte fram behovet av ett nytt gemensamt regelverk med minimiföreskrifter. Dessa föreskrifter skulle innehålla gemensamma principer, regler och villkor för medlemsstaterna i fråga om information och samråd, och samtidigt vara förenliga med gemenskapens sysselsättningsstrategi. Denna strategi, som tar sin utgångspunkt i begreppen ”föregripande”, ”förebyggande” och ”anställbarhet”, vilka sedan har kommit att ingå i den europeiska sysselsättningsstrategin, bör integreras i medlemsstaternas offentliga politik. Syftet är att påverka sysselsättningen positivt genom en intensifierad social dialog, även på företagsnivå, och därmed underlätta en förändring som är förenlig med fortsatt prioritering av sysselsättningsmålet.

| 6.3 | Tanken på att ”främja arbetstagarnas medverkan i företagets verksamhet och framtid”, även för att ”stärka” företagets ”konkurrenskraft”, formulerades och fick betydelse mot bakgrund av detta (22). Denna medverkan är enligt lagstiftaren en förutsättning om ”företagens omstrukturering och anpassning till de nya villkor som globaliseringen av ekonomin skapar skall kunna bli framgångsrik” (23). |
| --- | --- |

6.3

Tanken på att ”främja arbetstagarnas medverkan i företagets verksamhet och framtid”, även för att ”stärka” företagets ”konkurrenskraft”, formulerades och fick betydelse mot bakgrund av detta (22). Denna medverkan är enligt lagstiftaren en förutsättning om ”företagens omstrukturering och anpassning till de nya villkor som globaliseringen av ekonomin skapar skall kunna bli framgångsrik” (23).

| 6.4 | Det sista är särskilt viktigt för att förfarandena för information och samråd skall bli effektiva och att arbetstagarnas medverkan därmed skall bli effektiv och omfattande, särskilt i de fall (24) då det i de gällande underordnade referensbestämmelserna anges följande: ”Om det behöriga organet beslutar att inte handla i enlighet med den åsikt som framförts av representationsorganet, skall detta organ ha rätt till ytterligare ett möte med SE-bolagets [SCE-föreningens] behöriga organ för att söka nå enighet”. |
| --- | --- |

6.4

Det sista är särskilt viktigt för att förfarandena för information och samråd skall bli effektiva och att arbetstagarnas medverkan därmed skall bli effektiv och omfattande, särskilt i de fall (24) då det i de gällande underordnade referensbestämmelserna anges följande: ”Om det behöriga organet beslutar att inte handla i enlighet med den åsikt som framförts av representationsorganet, skall detta organ ha rätt till ytterligare ett möte med SE-bolagets [SCE-föreningens] behöriga organ för att söka nå enighet”.

| 6.5 | De europeiska företagen, särskilt de som är organiserade i stora grupper, genomgår alltmera omfattande och snabba omstruktureringsprocesser. I ett yttrande konstaterade EESK nyligen följande: ”Omstruktureringar som endast utgör reaktioner på förändringar får ofta smärtsamma konsekvenser, framför allt vad gäller sysselsättning och arbetsvillkor.” Kommittén drog följande slutsats: ”Arbetstagarnas (både arbetstagarnas lokala representanters och fackförbundens) delaktighet och medverkan utgör en viktig faktor för att man på ett socialt ansvarsfullt sätt skall kunna hantera och forma den industriella omvandlingen på företagsnivå.” Något som sedan bekräftades: ”De europeiska företagsråden har i detta sammanhang en särskild roll att spela. Man får utgå ifrån att det sker en fortsatt dynamisk utveckling av den gränsöverskridande sociala dialogen på företagsnivå, något som också exempel på avtal om omstruktureringsåtgärder som företag ingått med europeiska företagsråd eller fackförbund på EU-nivå tyder på” (25). |
| --- | --- |

6.5

De europeiska företagen, särskilt de som är organiserade i stora grupper, genomgår alltmera omfattande och snabba omstruktureringsprocesser. I ett yttrande konstaterade EESK nyligen följande: ”Omstruktureringar som endast utgör reaktioner på förändringar får ofta smärtsamma konsekvenser, framför allt vad gäller sysselsättning och arbetsvillkor.” Kommittén drog följande slutsats: ”Arbetstagarnas (både arbetstagarnas lokala representanters och fackförbundens) delaktighet och medverkan utgör en viktig faktor för att man på ett socialt ansvarsfullt sätt skall kunna hantera och forma den industriella omvandlingen på företagsnivå.” Något som sedan bekräftades: ”De europeiska företagsråden har i detta sammanhang en särskild roll att spela. Man får utgå ifrån att det sker en fortsatt dynamisk utveckling av den gränsöverskridande sociala dialogen på företagsnivå, något som också exempel på avtal om omstruktureringsåtgärder som företag ingått med europeiska företagsråd eller fackförbund på EU-nivå tyder på” (25).

| 6.6 | Omstruktureringsprocessernas karaktär och intensitet har gjort det uppenbart att arbetsmarknadsparternas företrädare på olika nivåer för närvarande inte har tillräckliga lagstiftnings- och förhandlingsredskap, och att det därför krävs större och mer djupgående medverkan av fackliga organisationer på olika nivåer. Det gäller alltså inte bara att slutföra den formella tillämpningen av direktivet om europeiska företagsråd, utan i första hand att garantera att avtalen och de nationella införlivandebestämmelserna verkligen är effektiva, och i andra hand att informations- och samrådsförfarandena och de europeiska företagsrådens rättigheter anpassas till de förändrade marknadsförhållandena och en koncisare förvaltningspolitik. |
| --- | --- |

6.6

Omstruktureringsprocessernas karaktär och intensitet har gjort det uppenbart att arbetsmarknadsparternas företrädare på olika nivåer för närvarande inte har tillräckliga lagstiftnings- och förhandlingsredskap, och att det därför krävs större och mer djupgående medverkan av fackliga organisationer på olika nivåer. Det gäller alltså inte bara att slutföra den formella tillämpningen av direktivet om europeiska företagsråd, utan i första hand att garantera att avtalen och de nationella införlivandebestämmelserna verkligen är effektiva, och i andra hand att informations- och samrådsförfarandena och de europeiska företagsrådens rättigheter anpassas till de förändrade marknadsförhållandena och en koncisare förvaltningspolitik.

| 6.7 | För detta ändamål räcker det inte med en större medvetenhet och öppenhet i samband med förhandlingar, även om detta bör uppmuntras. Man behöver även ändra de delar av direktivet som om de inte ändras på lämpligt sätt kan begränsa de europeiska företagsrådens roll i allmänhet, trots de välfungerande metoder som redan utformats. Det finns också risk för att rätten till information och samråd på nationell nivå påverkas negativt om man inför rutinmässiga förfaranden på överstatlig nivå – den avgörande nivån för många företagsbeslut som fackföreningar annars inte har insyn i – eller om ”dåliga metoder” blir vanligare än de olika välfungerande metoderna på informations- och samrådsområdet. Dessutom kan detta få en kontraproduktiv effekt i fråga om legitimitet och auktoritet i relationerna mellan arbetstagare och lokala företagsledningar, och inverka negativt på den kultur med bindande informations- och samrådsrättigheter som får sitt främsta uttryck i Nice-stadgan och direktiven 2001/86/EG, 2003/72/EG och 2002/14/EG (med en parafras på Greshams lag skulle man kunna säga att den dåliga informationen tränger ut den goda). |
| --- | --- |

6.7

För detta ändamål räcker det inte med en större medvetenhet och öppenhet i samband med förhandlingar, även om detta bör uppmuntras. Man behöver även ändra de delar av direktivet som om de inte ändras på lämpligt sätt kan begränsa de europeiska företagsrådens roll i allmänhet, trots de välfungerande metoder som redan utformats. Det finns också risk för att rätten till information och samråd på nationell nivå påverkas negativt om man inför rutinmässiga förfaranden på överstatlig nivå – den avgörande nivån för många företagsbeslut som fackföreningar annars inte har insyn i – eller om ”dåliga metoder” blir vanligare än de olika välfungerande metoderna på informations- och samrådsområdet. Dessutom kan detta få en kontraproduktiv effekt i fråga om legitimitet och auktoritet i relationerna mellan arbetstagare och lokala företagsledningar, och inverka negativt på den kultur med bindande informations- och samrådsrättigheter som får sitt främsta uttryck i Nice-stadgan och direktiven 2001/86/EG, 2003/72/EG och 2002/14/EG (med en parafras på Greshams lag skulle man kunna säga att den dåliga informationen tränger ut den goda).

| 6.8 | Det är viktigt att fackföreningarna får ett formellt erkännande. I direktiven om arbetstagarnas medverkan i europabolag och europeiska kooperativa föreningar talas det för första gången om arbetstagarorganisationer som aktörer som kan ingå i särskilda förhandlingsdelegationer. I de tidigare direktiven (om rätten till information och samråd) har fackföreningarna som sådana aldrig fått en direkt (eller stödjande) roll i förhandlingarna. Detta liksom nationella särdrag måste beaktas inför en eventuell granskning av direktivet, tillsammans med andra faktorer som kommer att anges senare. |
| --- | --- |

6.8

Det är viktigt att fackföreningarna får ett formellt erkännande. I direktiven om arbetstagarnas medverkan i europabolag och europeiska kooperativa föreningar talas det för första gången om arbetstagarorganisationer som aktörer som kan ingå i särskilda förhandlingsdelegationer. I de tidigare direktiven (om rätten till information och samråd) har fackföreningarna som sådana aldrig fått en direkt (eller stödjande) roll i förhandlingarna. Detta liksom nationella särdrag måste beaktas inför en eventuell granskning av direktivet, tillsammans med andra faktorer som kommer att anges senare.

7.   Varför direktivet bör granskas på nytt innan förhandlingarna om översyn inleds

| 7.1 | Många anser att det finns tre skäl till att granska genomförandet av direktivet. |
| --- | --- |

7.1

Många anser att det finns tre skäl till att granska genomförandet av direktivet.

| 7.1.1 | Det första skälet rör den utveckling som har skett i andra direktiv som berör detta område och som nödvändiggör en uppdatering av direktivet från 1994. Det handlar om att förenkla och samordna i syfte att undanröja olika definitioner av information och samråd i olika direktiv. |
| --- | --- |

7.1.1

Det första skälet rör den utveckling som har skett i andra direktiv som berör detta område och som nödvändiggör en uppdatering av direktivet från 1994. Det handlar om att förenkla och samordna i syfte att undanröja olika definitioner av information och samråd i olika direktiv.

| 7.1.2 | Det andra skälet till förändring är kopplat till unionens utvidgning som logiskt medför en proportionell ökning av antalet företrädare i de särskilda förvaltningsorganen och i de europeiska företagsråden. |
| --- | --- |

7.1.2

Det andra skälet till förändring är kopplat till unionens utvidgning som logiskt medför en proportionell ökning av antalet företrädare i de särskilda förvaltningsorganen och i de europeiska företagsråden.

| 7.1.3 | Det tredje skälet grundar sig på erkännandet av de nationella och europeiska fackföreningarnas rätt att delta i förhandlingarna och ingå i de europeiska företagsråden (i linje med vad som föreskrivs i direktiven om europabolag och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)), med möjlighet att anlita egna sakkunniga även vid andra tillfällen än i samband med sammanträdena. |
| --- | --- |

7.1.3

Det tredje skälet grundar sig på erkännandet av de nationella och europeiska fackföreningarnas rätt att delta i förhandlingarna och ingå i de europeiska företagsråden (i linje med vad som föreskrivs i direktiven om europabolag och europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar)), med möjlighet att anlita egna sakkunniga även vid andra tillfällen än i samband med sammanträdena.

| 7.1.4 | Med hänsyn till rådande praxis i de europeiska företagsråden finns det skäl att på nytt granska direktiv 94/45 även mot bakgrund av de framtidsutsikter som kan öppna sig när det gäller företagens sociala ansvar och den nya roll som organisationerna i det civila samhället kan spela i samband med europeiska och världsomspännande företag, utöver de åtgärder som företagen bör genomföra för att främja respekten för de grundläggande sociala och fackliga rättigheterna inom sitt område. |
| --- | --- |

7.1.4

Med hänsyn till rådande praxis i de europeiska företagsråden finns det skäl att på nytt granska direktiv 94/45 även mot bakgrund av de framtidsutsikter som kan öppna sig när det gäller företagens sociala ansvar och den nya roll som organisationerna i det civila samhället kan spela i samband med europeiska och världsomspännande företag, utöver de åtgärder som företagen bör genomföra för att främja respekten för de grundläggande sociala och fackliga rättigheterna inom sitt område.

| 7.2 | Erfarenheterna av de europeiska företagsråden har sammanställts av arbetsmarknads-parterna (26) och skulle förtjäna en fördjupning i syfte att förbättra företagsrådens funktion och för att förbättra och utveckla avtalen. Detta får emellertid inte hindra att man inom företagsråden inleder arbetet med att skapa ett underlag för en översyn efter att ha avsatt en rimlig tidsperiod för att låta de nya medlemsstaterna integreras i företagsrådsprocessen. I samband med framtida diskussioner och förhandlingar bör följande faktorer beaktas:






  a) | Den nuvarande texten bör förtydligas när det gäller formerna för och kvaliteten i information och samråd: Det behöver fastslås tydligt att informations- och samrådsförfarandet är förebyggande (eller föregripande), i synnerhet vad avser aktuella ämnen eller ämnen som tas upp av arbetstagarrepresentanter. Om inte det förebyggande arbetet fastslås i gemenskapslagstiftningen om de europeiska företagsråden kan det ge upphov till en svår obalans mellan å ena sidan förfarandena i direktiv 94/45 och andra sidan förfarandena för arbetstagarnas deltagande (bland annat i direktiven om europabolag och CSE-föreningar), varvid de senare skulle riskera att försvagas. Dessutom skulle spridningen av ineffektiva informations- och samrådsförfaranden i företag av gemenskapsdimensioner (enligt krav i direktiv 94/45) kunna ge upphov till negativ påverkan genom att de ”kopieras” i informations- och samrådsförfaranden som nationella företag är skyldiga att genomföra på grundval av olika gemenskapsdirektiv (27). |
| --- | --- | --- |

7.2

Erfarenheterna av de europeiska företagsråden har sammanställts av arbetsmarknads-parterna (26) och skulle förtjäna en fördjupning i syfte att förbättra företagsrådens funktion och för att förbättra och utveckla avtalen. Detta får emellertid inte hindra att man inom företagsråden inleder arbetet med att skapa ett underlag för en översyn efter att ha avsatt en rimlig tidsperiod för att låta de nya medlemsstaterna integreras i företagsrådsprocessen. I samband med framtida diskussioner och förhandlingar bör följande faktorer beaktas:

a)

Den nuvarande texten bör förtydligas när det gäller formerna för och kvaliteten i information och samråd: Det behöver fastslås tydligt att informations- och samrådsförfarandet är förebyggande (eller föregripande), i synnerhet vad avser aktuella ämnen eller ämnen som tas upp av arbetstagarrepresentanter. Om inte det förebyggande arbetet fastslås i gemenskapslagstiftningen om de europeiska företagsråden kan det ge upphov till en svår obalans mellan å ena sidan förfarandena i direktiv 94/45 och andra sidan förfarandena för arbetstagarnas deltagande (bland annat i direktiven om europabolag och CSE-föreningar), varvid de senare skulle riskera att försvagas. Dessutom skulle spridningen av ineffektiva informations- och samrådsförfaranden i företag av gemenskapsdimensioner (enligt krav i direktiv 94/45) kunna ge upphov till negativ påverkan genom att de ”kopieras” i informations- och samrådsförfaranden som nationella företag är skyldiga att genomföra på grundval av olika gemenskapsdirektiv (27).

| b) | Man bör med tanke på den stora mängden råd och de funktioner som de skall utöva inrätta ett permanent sekretariat och en mindre enhet för att förbereda möten, ta fram dokumentation i samband med punkterna på dagordningen, i förhand sända ut dagordning och dokument i olika språkversioner samt efter mötena sända ut dokument kopplade till fattade beslut (28). Ett annat krav som också är viktigt rör behovet av samordning av erfarenheter från olika håll, exempelvis beröringspunkter mellan industrisektorn och tjänstesektorn. |
| --- | --- |

b)

Man bör med tanke på den stora mängden råd och de funktioner som de skall utöva inrätta ett permanent sekretariat och en mindre enhet för att förbereda möten, ta fram dokumentation i samband med punkterna på dagordningen, i förhand sända ut dagordning och dokument i olika språkversioner samt efter mötena sända ut dokument kopplade till fattade beslut (28). Ett annat krav som också är viktigt rör behovet av samordning av erfarenheter från olika håll, exempelvis beröringspunkter mellan industrisektorn och tjänstesektorn.

| c) | Att säkerställa regelbundna och okomplicerade kontakter mellan medlemmarna i de särskilda förvaltningsorganen i de skeden som föregår inrättandet av europeiska företagsråd och därefter mellan medlemmarna i de europeiska företagsråden mellan sammanträdena. |
| --- | --- |

c)

Att säkerställa regelbundna och okomplicerade kontakter mellan medlemmarna i de särskilda förvaltningsorganen i de skeden som föregår inrättandet av europeiska företagsråd och därefter mellan medlemmarna i de europeiska företagsråden mellan sammanträdena.

| d) | Säkerställandet av tidsmässigt och organisatoriskt väl avpassade möten mellan medlemmar i de europeiska företagsråden före sammanträden med företrädare för ledningen. |
| --- | --- |

d)

Säkerställandet av tidsmässigt och organisatoriskt väl avpassade möten mellan medlemmar i de europeiska företagsråden före sammanträden med företrädare för ledningen.

| e) | Erkänna de nationella och europeiska fackföreningarnas rätt att använda egna sakkunniga, inte enbart i samband med sammanträden – om fackföreningarna efter översyn av direktivet ingår i de särskilda förvaltningsorganen och de europeiska företagsråden. |
| --- | --- |

e)

Erkänna de nationella och europeiska fackföreningarnas rätt att använda egna sakkunniga, inte enbart i samband med sammanträden – om fackföreningarna efter översyn av direktivet ingår i de särskilda förvaltningsorganen och de europeiska företagsråden.

| f) | De befintliga överenskommelserna skall anpassas till utvidgningar av företagsgruppen. Det bör i synnerhet finnas uttryckliga bestämmelser om en särskild, ytterligare förhandlingsfas i fall av gränsöverskridande företagskoncentrationer eller fusioner i linje med övriga befintliga direktiv på området. |
| --- | --- |

f)

De befintliga överenskommelserna skall anpassas till utvidgningar av företagsgruppen. Det bör i synnerhet finnas uttryckliga bestämmelser om en särskild, ytterligare förhandlingsfas i fall av gränsöverskridande företagskoncentrationer eller fusioner i linje med övriga befintliga direktiv på området.

| g) | Stöd bör erbjudas till en inledande utbildning, och därefter en regelbunden vidareutbildning, för medlemmarna i de europeiska företagsråden. |
| --- | --- |

g)

Stöd bör erbjudas till en inledande utbildning, och därefter en regelbunden vidareutbildning, för medlemmarna i de europeiska företagsråden.

| h) | Även företagens sociala ansvar bör ingå bland de frågor som är föremål för information och samråd (vilket föreskrivs i direktivet om europeiska kooperativa föreningar). Organisationer på europeisk nivå som berörs av företagets verksamhet bör göras delaktiga. |
| --- | --- |

h)

Även företagens sociala ansvar bör ingå bland de frågor som är föremål för information och samråd (vilket föreskrivs i direktivet om europeiska kooperativa föreningar). Organisationer på europeisk nivå som berörs av företagets verksamhet bör göras delaktiga.

| i) | Uppmärksamhet riktas mot vikten av konsekvenser och spridning av information om de europeiska företagsrådens funktion, verksamhet och ståndpunkter hos företrädare och arbetstagare i de enskilda företagen i en företagsgrupp i alla länder där företaget har verksamhet. |
| --- | --- |

i)

Uppmärksamhet riktas mot vikten av konsekvenser och spridning av information om de europeiska företagsrådens funktion, verksamhet och ståndpunkter hos företrädare och arbetstagare i de enskilda företagen i en företagsgrupp i alla länder där företaget har verksamhet.

| j) | Det bör föreskrivas att funktionshindrade skall företrädas och att det skall finnas en verklig jämvikt mellan kvinnor och män i de europeiska företagsråden (i linje med direktiv 2003/72). |
| --- | --- |

j)

Det bör föreskrivas att funktionshindrade skall företrädas och att det skall finnas en verklig jämvikt mellan kvinnor och män i de europeiska företagsråden (i linje med direktiv 2003/72).

| k) | Stimulansåtgärder bör vidtas riktade mot företag som garanterar fullständigt genomförande av direktivet, och avskräckande åtgärder bör vidtas mot de företag som förhindrar genomförandet. |
| --- | --- |

k)

Stimulansåtgärder bör vidtas riktade mot företag som garanterar fullständigt genomförande av direktivet, och avskräckande åtgärder bör vidtas mot de företag som förhindrar genomförandet.

| l) | Genom lämpliga ändringar i förfarandena i fråga bör man verka för att alla kategorier av arbetstagare, inklusive chefspersonal, deltar i de europeiska företagsråden. |
| --- | --- |

l)

Genom lämpliga ändringar i förfarandena i fråga bör man verka för att alla kategorier av arbetstagare, inklusive chefspersonal, deltar i de europeiska företagsråden.

8.   De europeiska företagsrådens verksamhet i en utvidgad union: bidrag till en starkare europeisk social sammanhållning

| 8.1 | Ett av de ämnen som det kan vara lämpligt att ägna en egen diskussion är förvisso de förändringar av arbetsmarknaden och den sociala situation som orsakats av utvidgningsprocessen. |
| --- | --- |

8.1

Ett av de ämnen som det kan vara lämpligt att ägna en egen diskussion är förvisso de förändringar av arbetsmarknaden och den sociala situation som orsakats av utvidgningsprocessen.

| 8.2 | Om man betänker att det endast i Polen finns 425 företag som har ett europeiskt företagsråd och att det för närvarande finns mer än hundra delegater i dessa företagsråd till följd av frivilliga överenskommelser (29) så förstår man att det instrument som företagsråden utgör kan bidra stort till integration och utveckling av en europeisk social modell med fastställda miniminormer. I EU-15, och i ännu högre grad i det utvidgade EU, bidrar de europeiska företagsråden på ett konkret sätt till att bygga upp en europeisk medvetenhet genom kunskapen om och erkännandet av mångfalden av nationella system. |
| --- | --- |

8.2

Om man betänker att det endast i Polen finns 425 företag som har ett europeiskt företagsråd och att det för närvarande finns mer än hundra delegater i dessa företagsråd till följd av frivilliga överenskommelser (29) så förstår man att det instrument som företagsråden utgör kan bidra stort till integration och utveckling av en europeisk social modell med fastställda miniminormer. I EU-15, och i ännu högre grad i det utvidgade EU, bidrar de europeiska företagsråden på ett konkret sätt till att bygga upp en europeisk medvetenhet genom kunskapen om och erkännandet av mångfalden av nationella system.

| 8.3 | Det finns många hinder i vägen för inrättandet av europeiska företagsråd både i de 15 gamla och i de 10 nya medlemsländerna. I vissa av dessa länder är den sociala dialogen svag. Lagstiftningen för införlivande av direktivet i de nya länderna är formellt sett i god ordning men i praktiken ineffektiv. Kommissionen bör fastställa vilka hinder som har stått i vägen för ett effektivt genomförande av direktivet. |
| --- | --- |

8.3

Det finns många hinder i vägen för inrättandet av europeiska företagsråd både i de 15 gamla och i de 10 nya medlemsländerna. I vissa av dessa länder är den sociala dialogen svag. Lagstiftningen för införlivande av direktivet i de nya länderna är formellt sett i god ordning men i praktiken ineffektiv. Kommissionen bör fastställa vilka hinder som har stått i vägen för ett effektivt genomförande av direktivet.

| 8.4 | De europeiska företagsråden är i dag ett viktigt instrument för arbetstagarna som möjliggör en gränsöverskridande överblick av utvecklingen för det företag de arbetar i. Den europeiska integrationsprocessen i produktionssystemet sker genom ett erkännande av de europeiska företagsrådens nya roll, i synnerhet i ett ekonomiskt skede där gränsöverskridande fusioner och inrättandet av europabolag ökar successivt. |
| --- | --- |

8.4

De europeiska företagsråden är i dag ett viktigt instrument för arbetstagarna som möjliggör en gränsöverskridande överblick av utvecklingen för det företag de arbetar i. Den europeiska integrationsprocessen i produktionssystemet sker genom ett erkännande av de europeiska företagsrådens nya roll, i synnerhet i ett ekonomiskt skede där gränsöverskridande fusioner och inrättandet av europabolag ökar successivt.

| 8.5 | De europeiska företagsråden i de nya medlemsstaterna


















  Land | MT | CY | LV | LT | BG | SI | EE | TR | RO | SK | CZ | HU | PL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Potentiellt antal företagsråd (företag som omfattas av direktiv 94/45/EG) | 56 | 65 | 155 | 162 | 163 | 185 | 181 | 256 | 263 | 340 | 636 | 662 | 819 |
| Antal inrättade företagsråd | 29 | 33 | 84 | 87 | 89 | 108 | 101 | 136 | 140 | 199 | 333 | 334 | 425 |
| Observatörer | | | | | | 3 | | 3 | 2 | 2 | 8 | 2 | 5 |
| Delegater | 5 | 2 | 8 | 9 | 5 | 13 | 10 | 5 | 5 | 24 | 73 | 58 | 80 |

8.5

De europeiska företagsråden i de nya medlemsstaterna

Land

MT

CY

LV

LT

BG

SI

EE

TR

RO

SK

CZ

HU

PL

Potentiellt antal företagsråd (företag som omfattas av direktiv 94/45/EG)

56

65

155

162

163

185

181

256

263

340

636

662

819

Antal inrättade företagsråd

29

33

84

87

89

108

101

136

140

199

333

334

425

Observatörer

3

3

2

2

8

2

5

Delegater

5

2

8

9

5

13

10

5

5

24

73

58

80

I den första raden redovisas antalet möjliga företagsråd på grundval av det aktuella antalet anställda. I den andra raden redovisas det antal europeiska företagsråd som faktiskt inrättats. I den tredje raden anges hur många observatörer som har erbjudits att delta i företagsråden och i den fjärde raden anges antalet delegater med fullständiga rättigheter som har utsetts.

Om alla företagsråd skulle inrättas skulle det finnas 3 943 delegater, och om man garanterar närvaro av delegater från de nya länderna i de företagsråd som redan är inrättade skulle det bli 2 098. Endast 322 har emellertid valts, det vill säga 8,17 % av det möjliga totalantalet, i 15,35 % av de företagsråd som redan finns (källa: ETUI, op.cit).

9.   Den sociala dimensionen hos företagen i EU och de europeiska företagsrådens nya roll: företagens sociala ansvar i den globala ekonomin

| 9.1 | EESK diskuterade nyligen i ett viktigt yttrande de europeiska företagsrådens roll mot bakgrund av strategin för företagens sociala ansvar (30). I detta yttrande pekar kommittén på vikten av dialog mellan de viktigaste berörda parterna om företagets mål: arbetstagare, kunder, leverantörer, lokala företrädare, konsument- och miljöorganisationer: ”Samtidigt med frivilligarbetet måste det föras en sansad dialog med intressenterna”.”Dialogen är särskilt viktig för de intressenter som ingår i värdekedjan.” |
| --- | --- |

9.1

EESK diskuterade nyligen i ett viktigt yttrande de europeiska företagsrådens roll mot bakgrund av strategin för företagens sociala ansvar (30). I detta yttrande pekar kommittén på vikten av dialog mellan de viktigaste berörda parterna om företagets mål: arbetstagare, kunder, leverantörer, lokala företrädare, konsument- och miljöorganisationer: ”Samtidigt med frivilligarbetet måste det föras en sansad dialog med intressenterna”.”Dialogen är särskilt viktig för de intressenter som ingår i värdekedjan.”

| 9.2 | I samband med detta menar EESK: ”På europeisk nivå skulle det vara ett avgörande steg att alla de multinationella företag som har ett europeiskt företagsråd frivilligt eller efter förhandlingar tar itu med de utmaningar som frågan om företagens sociala ansvar innebär. Det gör det dessutom möjligt att involvera de nya medlemsstaterna i denna dynamik. De europeiska företagsråden bör spela enviktig roll när företagens sociala ansvarstagande skall integreras i företagets strategi. Detta är också det bästa forumet för interna intressenter. Man får samtidigt inte glömma att en sammanhängande politik för socialt ansvarstagande från företagens sida också måste ta hänsyn till externa intressenter, bland annat all arbetskraft (tillfälligt anställda, underleverantörers anställda som finns på plats, hantverkare eller andra egenföretagare som arbetar för företaget) och en så stor del av värdekedjan (underleverantörer, leverantörer) som möjligt.” |
| --- | --- |

9.2

I samband med detta menar EESK: ”På europeisk nivå skulle det vara ett avgörande steg att alla de multinationella företag som har ett europeiskt företagsråd frivilligt eller efter förhandlingar tar itu med de utmaningar som frågan om företagens sociala ansvar innebär. Det gör det dessutom möjligt att involvera de nya medlemsstaterna i denna dynamik. De europeiska företagsråden bör spela enviktig roll när företagens sociala ansvarstagande skall integreras i företagets strategi. Detta är också det bästa forumet för interna intressenter. Man får samtidigt inte glömma att en sammanhängande politik för socialt ansvarstagande från företagens sida också måste ta hänsyn till externa intressenter, bland annat all arbetskraft (tillfälligt anställda, underleverantörers anställda som finns på plats, hantverkare eller andra egenföretagare som arbetar för företaget) och en så stor del av värdekedjan (underleverantörer, leverantörer) som möjligt.”

| 9.3 | I sitt meddelande om strategin för hållbar utveckling (31) har kommissionen uppmanat börsnoterade företag att i sin bokföring ha en tredelad resultatredovisning, nämligen för ekonomiska, sociala och miljömässiga resultat. Spridningen av denna information torde beröra även de europeiska företagsråden. |
| --- | --- |

9.3

I sitt meddelande om strategin för hållbar utveckling (31) har kommissionen uppmanat börsnoterade företag att i sin bokföring ha en tredelad resultatredovisning, nämligen för ekonomiska, sociala och miljömässiga resultat. Spridningen av denna information torde beröra även de europeiska företagsråden.

| 9.3.1 | Det nyligen offentliggjorda direktivet om CSE-föreningar innebär att det sociala ansvaret skall vara en av de frågor som skall utgöra föremål för samråd mellan företag och arbetstagare enligt standardreglerna, del II b. |
| --- | --- |

9.3.1

Det nyligen offentliggjorda direktivet om CSE-föreningar innebär att det sociala ansvaret skall vara en av de frågor som skall utgöra föremål för samråd mellan företag och arbetstagare enligt standardreglerna, del II b.

| 9.4 | EESK:s ser positivt på att företagen enligt dessa bestämmelser inte enbart betraktas som ekonomiska aktörer utan även som viktiga sociala aktörer som i hög grad kan bidra till högre livskvalitet för alla direkt berörda parter och för regionerna. |
| --- | --- |

9.4

EESK:s ser positivt på att företagen enligt dessa bestämmelser inte enbart betraktas som ekonomiska aktörer utan även som viktiga sociala aktörer som i hög grad kan bidra till högre livskvalitet för alla direkt berörda parter och för regionerna.

| 9.5 | EESK har tagit del av det som kommissionen slår fast i det nyligen offentliggjorda meddelandet om företagens sociala ansvar av den 22 mars 2006 när det gäller arbetstagarnas och fackföreningarnas roll i samband med införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande (32).
  ”Medvetenheten och insikten om vad socialt ansvarstagande innebär har förbättrats bland företagen under de senaste åren och fler företag har infört metoder för detta, delvis tack vare flerpartsforumet och andra insatser som kommissionen gett sitt stöd till. Samtidigt har initiativ från företagens och andra intressenters sida drivit på utvecklingen såväl i Europa som i världen i övrigt. Social dialog, framför allt på sektorsnivå, har fyllt en viktig funktion för att främja socialt ansvarstagande i företagen, och de europeiska företagsråden har också spelat en konstruktiv roll när det gäller att utveckla bästa praxis på detta område. Men trots detta bör engagemanget, genomförandet och den strategiska integrationen av företagens sociala ansvar fortfarande förbättras. Arbetstagarna, deras företrädare och deras fackliga organisationer bör uppmuntras att ta aktivare del i utvecklandet och införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande. Externa intressenter, bl.a. icke-statliga organisationer, konsumenter och investerare, bör spela en större roll när det gäller att uppmuntra och belöna företag som tar initiativ på detta område. Myndigheter på alla nivåer bör bli bättre på att samordna sina olika politiska åtgärder till stöd för hållbar utveckling, ekonomisk tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen. EU:s långsiktiga vision om välstånd, solidaritet och trygghet gäller också i ett vidare internationellt perspektiv. Kommissionen konstaterar att företagens sociala ansvarstagande inom EU sammanhänger med ett engagemang på internationell nivå och anser att europeiska företag bör uppträda ansvarsfullt var de än har sin verksamhet, i överensstämmelse med europeiska värden och internationellt överenskomna normer och standarder.” |
| --- | --- |

9.5

EESK har tagit del av det som kommissionen slår fast i det nyligen offentliggjorda meddelandet om företagens sociala ansvar av den 22 mars 2006 när det gäller arbetstagarnas och fackföreningarnas roll i samband med införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande (32).

”Medvetenheten och insikten om vad socialt ansvarstagande innebär har förbättrats bland företagen under de senaste åren och fler företag har infört metoder för detta, delvis tack vare flerpartsforumet och andra insatser som kommissionen gett sitt stöd till. Samtidigt har initiativ från företagens och andra intressenters sida drivit på utvecklingen såväl i Europa som i världen i övrigt. Social dialog, framför allt på sektorsnivå, har fyllt en viktig funktion för att främja socialt ansvarstagande i företagen, och de europeiska företagsråden har också spelat en konstruktiv roll när det gäller att utveckla bästa praxis på detta område. Men trots detta bör engagemanget, genomförandet och den strategiska integrationen av företagens sociala ansvar fortfarande förbättras. Arbetstagarna, deras företrädare och deras fackliga organisationer bör uppmuntras att ta aktivare del i utvecklandet och införandet av metoder för företagens sociala ansvarstagande. Externa intressenter, bl.a. icke-statliga organisationer, konsumenter och investerare, bör spela en större roll när det gäller att uppmuntra och belöna företag som tar initiativ på detta område. Myndigheter på alla nivåer bör bli bättre på att samordna sina olika politiska åtgärder till stöd för hållbar utveckling, ekonomisk tillväxt och skapande av nya arbetstillfällen. EU:s långsiktiga vision om välstånd, solidaritet och trygghet gäller också i ett vidare internationellt perspektiv. Kommissionen konstaterar att företagens sociala ansvarstagande inom EU sammanhänger med ett engagemang på internationell nivå och anser att europeiska företag bör uppträda ansvarsfullt var de än har sin verksamhet, i överensstämmelse med europeiska värden och internationellt överenskomna normer och standarder.”

| 9.6 | I direktiv 2003/51/EG om ändring av direktiven om årsbokslut och sammanställd redovisning påpekar EU uttryckligen att analysen i den utsträckning som behövs för att förstå bolagets utveckling kan innefatta icke-finansiella centrala resultatindikatorer inklusive information rörande miljö- och personalfrågor. I dessa fall bör företagsråden erhålla både finansiell och icke-finansiell information som är relevant för företagens sociala (samhälleliga) ansvar. I direktivet erkänns betydelsen av de miljömässiga och sociala frågorna i samband med ledningen av företaget. |
| --- | --- |

9.6

I direktiv 2003/51/EG om ändring av direktiven om årsbokslut och sammanställd redovisning påpekar EU uttryckligen att analysen i den utsträckning som behövs för att förstå bolagets utveckling kan innefatta icke-finansiella centrala resultatindikatorer inklusive information rörande miljö- och personalfrågor. I dessa fall bör företagsråden erhålla både finansiell och icke-finansiell information som är relevant för företagens sociala (samhälleliga) ansvar. I direktivet erkänns betydelsen av de miljömässiga och sociala frågorna i samband med ledningen av företaget.

| 9.7 | I sitt yttrande om företagens sociala ansvar (33) förordar EESK användningen av ett samregleringssystem på europeisk nivå: ”EU:s specifika syn på företagens sociala ansvarstagande skulle kunna utvecklas inom ramen för gemensamma initiativ och frivilliga överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter”. |
| --- | --- |

9.7

I sitt yttrande om företagens sociala ansvar (33) förordar EESK användningen av ett samregleringssystem på europeisk nivå: ”EU:s specifika syn på företagens sociala ansvarstagande skulle kunna utvecklas inom ramen för gemensamma initiativ och frivilliga överenskommelser mellan arbetsmarknadens parter”.

| 9.8 | Inom ramen för en dialog- och samarbetsinriktad process kan det organiserade civila samhället ge ett viktigt bidrag genom att delta i utarbetandet av målen (mänskliga rättigheter, sociala normer, prioritering av folkhälso- och miljöpolitiken osv.) och genom att och engagera sig för ökad öppenhet och tydlighet i företagens verksamhet. Syftet är definitivt inte en sammanblandning av företagarnas, fackföreningarnas och de icke-statliga organisationernas roller, utan en verksamhet som kan verka berikande för alla berörda aktörer genom metoder som innebär möten och diskussioner om gemensamma ämnen. Detta angreppssätt kan inte annat än stärka deras traditionella roller samt öka fördelarna med gällande regler utan att förhindra deras vidare utveckling. |
| --- | --- |

9.8

Inom ramen för en dialog- och samarbetsinriktad process kan det organiserade civila samhället ge ett viktigt bidrag genom att delta i utarbetandet av målen (mänskliga rättigheter, sociala normer, prioritering av folkhälso- och miljöpolitiken osv.) och genom att och engagera sig för ökad öppenhet och tydlighet i företagens verksamhet. Syftet är definitivt inte en sammanblandning av företagarnas, fackföreningarnas och de icke-statliga organisationernas roller, utan en verksamhet som kan verka berikande för alla berörda aktörer genom metoder som innebär möten och diskussioner om gemensamma ämnen. Detta angreppssätt kan inte annat än stärka deras traditionella roller samt öka fördelarna med gällande regler utan att förhindra deras vidare utveckling.

| 9.9 | Den europeiska sociala modellen karaktäriseras inte bara av det skydd den erbjuder de svagaste grupperna och av välfärden, utan även av respekt för individen, överallt och under alla omständigheter. I det moderna Europa bör de medborgerliga rättigheterna kunna utövas var som helst, även på arbetsplatserna. Det åberopade direktiven om rättigheter och direktivet om de europeiska företagsråden har den stora fördelen att de har harmoniserat dessa rättigheter och tillerkänner, åtminstone formellt, arbetstagare i alla unionens länder samma värde. Processen är inte slutförd utan bör förstärkas och stimuleras. Kommissionen bör ta fasta på de nya faktorer som har tillkommit under de senaste tolv åren och vidta lämpligast möjliga åtgärder för att i medlemsländerna stärka känslan av att tillhöra EU. |
| --- | --- |

9.9

Den europeiska sociala modellen karaktäriseras inte bara av det skydd den erbjuder de svagaste grupperna och av välfärden, utan även av respekt för individen, överallt och under alla omständigheter. I det moderna Europa bör de medborgerliga rättigheterna kunna utövas var som helst, även på arbetsplatserna. Det åberopade direktiven om rättigheter och direktivet om de europeiska företagsråden har den stora fördelen att de har harmoniserat dessa rättigheter och tillerkänner, åtminstone formellt, arbetstagare i alla unionens länder samma värde. Processen är inte slutförd utan bör förstärkas och stimuleras. Kommissionen bör ta fasta på de nya faktorer som har tillkommit under de senaste tolv åren och vidta lämpligast möjliga åtgärder för att i medlemsländerna stärka känslan av att tillhöra EU.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  KOM(2006) 136 slutlig.

1

(2)  EESK:s yttrande om Tillämpningen av rådets direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd och om aspekter som eventuellt kräver en översyn (föredragande: Josly Piette), EUT C 10, 14.1.2004, s. 11.

2

Tillämpningen av rådets direktiv 94/45/EG om inrättandet av ett europeiskt företagsråd och om aspekter som eventuellt kräver en översyn

(3)  Europaparlamentets dokument (A5-028/2001).

3

(4)  Europaparlamentets resolution A5-0282/2001 av den 4 september 2001 om kommissionens rapport om genomförandet av rådets direktiv 94/45/EG.

4

kommissionens rapport om genomförandet av rådets direktiv 94/45/EG

(5)  Se fotnot 2.

5

(6)  Se dokument av den 1 juni 2004.

6

(7)  Se dokument från den 18 juni 2004: CEEP answer to the first-stage consultation of the European Social Partners on the review of the European Work Councils Directive.

7

CEEP answer to the first-stage consultation of the European Social Partners on the review of the European Work Councils Directive

(8)  Se dokument av den 1 juni 2004.

8

(9)  Trade Union Memorandum to the Luxembourg Presidency of the European Union – EFS, mars 2005.

9

(10)  EESK:s yttrande om Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan (föredragande: Ursula Engelen-Kefer), EUT C 294, 25.11.2005, s. 14.

10

Meddelande från kommissionen om den socialpolitiska agendan

(11)  Se föregående fotnot.

11

(12)  Jeremy Waddington, University of Manchester. The views of EWC representatives för ETUI, november 2005.

12

The views of EWC representatives

(13)  Mark Carley, Bargaining at European level, Joint texts negotiated by EWC, Dublin, 2001.

13

Bargaining at European level, Joint texts negotiated by EWC

(14)  Kerckhofs och Pas, databasen för europeiska företagsråd (EWC), ETUI (december 2004).

14

databasen för europeiska företagsråd (EWC), ETUI

(15)  KOM(2005) 120 slutlig.

15

(16)  EESK:s yttrande om Den sociala dialogen och arbetstagarnas delaktighet – Lösningar för att förutse och hantera industriell omvandling, 29.9.2005, föredragande: Gustav Zöhrer, EUT C 24, 31.1.2006, s. 90.

16

Den sociala dialogen och arbetstagarnas delaktighet – Lösningar för att förutse och hantera industriell omvandling

(17)  EESK:s yttrande om Utlokalisering av företag – omfattning och konsekvenser (föredragande: José Isaías Rodríguez García-Caro), EUT C 294, 25.11.2005, s. 9, punkt 4.5.10.

17

Utlokalisering av företag – omfattning och konsekvenser

(18)  Se artikel 137 i EG-fördraget, numera artikel III-210 i det nya Romfördraget.

18

(19)  Exempelvis direktiven om skydd av arbetstagare i samband med kollektiva uppsägningar och överlåtelse av företag (direktiv 98/59/EG respektive 2001/23/EG), skydd av arbetstagarnas hälsa på arbetsplatsen (direktiv 89/391/EG och särskilda direktiv), arbetstagarnas medverkan i allmänhet (direktiv 2002/14/EG) och särskilda företagsrelaterade frågor (direktiv 2001/86/EG om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande och 2003/72/EG om komplettering av stadgan för europeiska kooperativa föreningar med avseende på arbetstagarinflytande).

19

(20)  Artikel II-87, ”Arbetstagares rätt till information och samråd inom företaget”, som i stort sett upprepar innehållet i artikel 21 i Europarådets europeiska sociala stadga, som sågs över 1996, och punkterna 17 och 18 i gemenskapsstadgan från 1989.

20

(21)  Domstolens dom av den 29 mars 2001, mål C-62/99, Bofrost, och domen av den 11 juli 2002 i mål C-440/2000, Kuehne.

21

(22)  Se skäl 7 i direktiv 2002/14.

22

(23)  Se skäl 9 i direktiv 2002/14.

23

(24)  Se direktiv 2001/86, men även direktiv 2003/72, avdelning II, referensbestämmelserna.

24

(25)  EESK:s yttrande om Den sociala dialogen och arbetstagarnas delaktighet – Lösningar för att förutse och hantera industriell omvandling, 29.9.2005 (föredragande: Gustav Zöhrer) EUT C 24, 31.1.2006, s. 90.

25

Den sociala dialogen och arbetstagarnas delaktighet – Lösningar för att förutse och hantera industriell omvandling

(26)  Erfarenheter från de europeiska företagsråden av den 7 april 2005 sammanställda av EFS, Unice, Ueapme och CEEP.

26

(27)  Skydd av arbetstagare i samband med kollektiva uppsägningar och överlåtelse av företag, samt på grundval av direktiv 2002/14.

27

(28)  Enligt Infopoints analys av det avtal som slöts i april 2004 hade endast 51 % av de europeiska företagsråden ett samordningsorgan av begränsad omfattning. Detta kan utgöra ett problem eftersom de flesta av de europeiska företagsråden, cirka 70 %, endast sammanträder en gång per år. Att inte ha ett samordningsorgan som säkerställer kontinuiteten i förbindelserna med arbetstagarrepresentanterna i de enskilda företagen och länderna, med företagsledningen och med de europeiska sammanslutningarna, kan vara ett stort handikapp som innebär att de europeiska företagsråden inte fungerar effektivt.

28

(29)  Forskning NSZZ Solidarnosc, A. Matla 2004.

29

(30)  EESK:s yttrande om ”Verktyg för att mäta och informera om företagens sociala ansvar i en globaliserad ekonomi” (föredragande: Pichenot), EUT C 286, 17.11.2005, s. 12.

30

(31)  KOM(2001) 264 slutlig.

31

(32)  KOM(2006) 136 slutlig.

32

(33)  EESK:s yttrande om ”Grönbok – Främjande av en europeisk ram för företagens sociala ansvar” (föredragande: Hornung-Draus), EGT C 125, 27.5.2002.

33

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/147 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/147

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen”

(2006/C 318/26)

Den 28 oktober 2005 uppmanade Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om ”Det civila samhällets deltagande i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen”

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 2006. Föredragande var José Isaías Rodríguez García-Caro, Luis Miguel Pariza Castaños och Miguel Angel Cabra de Luna.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 182 röster för, 6 röster emot och 11 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Europeiska kommissionens vice ordförande Margot Wallström har bett Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om villkoren och prioriteringarna för det civila samhällets deltagande och de offentlig-privata partnerskapens roll i kampen mot organiserad brottslighet och terrorism. Det är en fråga av stor politisk och social betydelse i EU, och EESK anses i sammanhanget kunna spela en huvudroll. Trots att terrorism och organiserad brottslighet är två skilda företeelser behandlas i yttrandet båda frågorna i enlighet med kommissionens begäran. |
| --- | --- |

1.1

Europeiska kommissionens vice ordförande Margot Wallström har bett Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att utarbeta ett förberedande yttrande om villkoren och prioriteringarna för det civila samhällets deltagande och de offentlig-privata partnerskapens roll i kampen mot organiserad brottslighet och terrorism. Det är en fråga av stor politisk och social betydelse i EU, och EESK anses i sammanhanget kunna spela en huvudroll. Trots att terrorism och organiserad brottslighet är två skilda företeelser behandlas i yttrandet båda frågorna i enlighet med kommissionens begäran.

| 1.2 | Haagprogrammet utgör den övergripande politiska inramningen till EU:s politik för frihet, säkerhet och rättvisa. EESK har tidigare antagit ett yttrande (1) där det framhålls att ”EESK vill att säkerhetspolitiken skall vara verkningsfull och skydda medborgarna i ett fritt och öppet samhälle där lag och rättvisa råder inom ramen för en rättsstat”. I det yttrandet påpekas vidare att man i anslutning till EU:s säkerhetspolitik bör finna en balans när det gäller frihet och skydd av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

1.2

Haagprogrammet utgör den övergripande politiska inramningen till EU:s politik för frihet, säkerhet och rättvisa. EESK har tidigare antagit ett yttrande (1) där det framhålls att ”EESK vill att säkerhetspolitiken skall vara verkningsfull och skydda medborgarna i ett fritt och öppet samhälle där lag och rättvisa råder inom ramen för en rättsstat”. I det yttrandet påpekas vidare att man i anslutning till EU:s säkerhetspolitik bör finna en balans när det gäller frihet och skydd av de grundläggande rättigheterna.

| 1.3 | Enligt budgetplanen skall det utformas omfattande program för att bekämpa terrorism och kriminalitet. ”Att skydda grundläggande rättigheter, friheter och säkerhet är allas ansvar”, framhåller EESK i ett annat yttrande (2). |
| --- | --- |

1.3

Enligt budgetplanen skall det utformas omfattande program för att bekämpa terrorism och kriminalitet. ”Att skydda grundläggande rättigheter, friheter och säkerhet är allas ansvar”, framhåller EESK i ett annat yttrande (2).

| 1.4 | Kommissionen offentliggjorde nyligen ett meddelande om ”Rekrytering till terrorism – Faktorer som bidrar till radikalisering med ökat våld” (3), där målsättningarna för att förebygga detta fenomen fastställs. |
| --- | --- |

1.4

Kommissionen offentliggjorde nyligen ett meddelande om ”Rekrytering till terrorism – Faktorer som bidrar till radikalisering med ökat våld” (3), där målsättningarna för att förebygga detta fenomen fastställs.

| 1.5 | I enlighet med Margot Wallströms begäran behandlas säkerhetsfrågorna i detta yttrande ur ett perspektiv som inbegriper det civila samhället och offentlig-privat samarbete, men uttrycket är kanske något oklart; ”det civila samhället” syftar på sociala organisationer som till sin karaktär skiljer sig från privata företag. Samarbete mellan företag och privata aktörer å ena sidan och de offentliga myndigheterna å andra sidan är ur praktisk synvinkel grundläggande för säkerheten. Det civila samhället spelar en nyckelroll när det gäller att främja rättsstatens värderingar och aktivt bidra till demokratin. |
| --- | --- |

1.5

I enlighet med Margot Wallströms begäran behandlas säkerhetsfrågorna i detta yttrande ur ett perspektiv som inbegriper det civila samhället och offentlig-privat samarbete, men uttrycket är kanske något oklart; ”det civila samhället” syftar på sociala organisationer som till sin karaktär skiljer sig från privata företag. Samarbete mellan företag och privata aktörer å ena sidan och de offentliga myndigheterna å andra sidan är ur praktisk synvinkel grundläggande för säkerheten. Det civila samhället spelar en nyckelroll när det gäller att främja rättsstatens värderingar och aktivt bidra till demokratin.

2.   Slutsatser

| 2.1 | Det civila samhället spelar en nyckelroll när det gäller att främja rättsstatens värderingar och aktivt bidra till demokratin. Det samhällsarbete som det civila samhällets organisationer i EU bidrar med är mycket positivt och främjar ett aktivt EU-medborgarskap och deltagardemokratin. I de operativa insatserna kan eller får dessa organisationer emellertid inte ersätta de nationella och europeiska myndigheterna. |
| --- | --- |

2.1

Det civila samhället spelar en nyckelroll när det gäller att främja rättsstatens värderingar och aktivt bidra till demokratin. Det samhällsarbete som det civila samhällets organisationer i EU bidrar med är mycket positivt och främjar ett aktivt EU-medborgarskap och deltagardemokratin. I de operativa insatserna kan eller får dessa organisationer emellertid inte ersätta de nationella och europeiska myndigheterna.

| 2.2 | EESK kan inte acceptera att terrorister och kriminella kan kringgå rättssystemet på grund av att EU:s inre gränser förhindrar polisiära och rättsliga åtgärder. EESK uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att utarbeta och genomföra en gemensam strategi för att bekämpa terrorismen och undvika en situation som den nuvarande där beslut fattas först när situationen blir akut. |
| --- | --- |

2.2

EESK kan inte acceptera att terrorister och kriminella kan kringgå rättssystemet på grund av att EU:s inre gränser förhindrar polisiära och rättsliga åtgärder. EESK uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att utarbeta och genomföra en gemensam strategi för att bekämpa terrorismen och undvika en situation som den nuvarande där beslut fattas först när situationen blir akut.

| 2.3 | Dagens situation med föga mellanstatligt samarbete är i hög grad otillräcklig och ofta ineffektiv, och därför stöder EESK Europaparlamentets resolution om att tillämpa kvalificerad majoritet i stället för enhällighetsprincipen när det gäller säkerhetspolitiken, och att använda gemenskapsmetoden när beslut fattas. På säkerhetsområdet krävs det ”mer Europa”. |
| --- | --- |

2.3

Dagens situation med föga mellanstatligt samarbete är i hög grad otillräcklig och ofta ineffektiv, och därför stöder EESK Europaparlamentets resolution om att tillämpa kvalificerad majoritet i stället för enhällighetsprincipen när det gäller säkerhetspolitiken, och att använda gemenskapsmetoden när beslut fattas. På säkerhetsområdet krävs det ”mer Europa”.

| 2.4 | EESK föreslår att Europol skall omvandlas till en europeisk byrå som står under en politisk eller rättslig myndighet på EU-nivå och inte begränsas till dess nuvarande roll som samordnare, utan i stället snarast möjligt ges operativ kapacitet att i hela EU göra utredningar i samarbete med medlemsstaternas polismyndigheter. |
| --- | --- |

2.4

EESK föreslår att Europol skall omvandlas till en europeisk byrå som står under en politisk eller rättslig myndighet på EU-nivå och inte begränsas till dess nuvarande roll som samordnare, utan i stället snarast möjligt ges operativ kapacitet att i hela EU göra utredningar i samarbete med medlemsstaternas polismyndigheter.

| 2.5 | EESK stöder Europaparlamentets initiativ att medlemsstaterna skall ändra sin strafflagstiftning för att avskaffa preskriptionstiden för de terrorbrott som nämns i rambeslutet. EESK vill uttrycka sitt stöd för att internationella brottmålsdomstolen skall få jurisdiktion när det gäller sådana brott. |
| --- | --- |

2.5

EESK stöder Europaparlamentets initiativ att medlemsstaterna skall ändra sin strafflagstiftning för att avskaffa preskriptionstiden för de terrorbrott som nämns i rambeslutet. EESK vill uttrycka sitt stöd för att internationella brottmålsdomstolen skall få jurisdiktion när det gäller sådana brott.

| 2.6 | EESK föreslår att man på EU-nivå skall införa program i skolorna och utbildningsaktiviteter för ungdomar för att utbilda dem i medborgarkunskap och främja demokratiska värden, jämlikhet, tolerans och förståelse för kulturell mångfald. Målsättningen är att ge dem kunskaper som kan förhindra att de hamnar i radikala, våldsbenägna grupper. |
| --- | --- |

2.6

EESK föreslår att man på EU-nivå skall införa program i skolorna och utbildningsaktiviteter för ungdomar för att utbilda dem i medborgarkunskap och främja demokratiska värden, jämlikhet, tolerans och förståelse för kulturell mångfald. Målsättningen är att ge dem kunskaper som kan förhindra att de hamnar i radikala, våldsbenägna grupper.

| 2.7 | I kampen mot extremistiskt våld bör myndigheterna i EU och medlemsstaterna samråda med det civila samhällets organisationer som arbetar aktivt med att främja dialogen mellan olika religioner och kulturer och som kämpar mot rasism, främlingsfientlighet, intolerans och extremistiskt våld med målsättningen att minska de spänningar som ligger till grund för extremism och våld. Att inrätta plattformar för offentlig-privat samarbete på lokal nivå kan vara ett positivt sätt att ta itu med dessa och andra frågor. EU och medlemsstaterna bör främja och driva på inrättandet av sådana plattformar. |
| --- | --- |

2.7

I kampen mot extremistiskt våld bör myndigheterna i EU och medlemsstaterna samråda med det civila samhällets organisationer som arbetar aktivt med att främja dialogen mellan olika religioner och kulturer och som kämpar mot rasism, främlingsfientlighet, intolerans och extremistiskt våld med målsättningen att minska de spänningar som ligger till grund för extremism och våld. Att inrätta plattformar för offentlig-privat samarbete på lokal nivå kan vara ett positivt sätt att ta itu med dessa och andra frågor. EU och medlemsstaterna bör främja och driva på inrättandet av sådana plattformar.

| 2.8 | EESK föreslår att EU-institutionerna skall utarbeta en lagstiftning med minimistandarder som säkerställer skydd och erkännande av terrorismens offer. Till vägledning för medlemsstaterna bör det på detta område utarbetas standarder, bästa praxis och riktlinjer för skydd av terrorismens offer. |
| --- | --- |

2.8

EESK föreslår att EU-institutionerna skall utarbeta en lagstiftning med minimistandarder som säkerställer skydd och erkännande av terrorismens offer. Till vägledning för medlemsstaterna bör det på detta område utarbetas standarder, bästa praxis och riktlinjer för skydd av terrorismens offer.

| 2.9 | EESK upprepar på nytt att det finns behov av en gemensam EU-lagstiftning om ersättning till terrorismens offer. |
| --- | --- |

2.9

EESK upprepar på nytt att det finns behov av en gemensam EU-lagstiftning om ersättning till terrorismens offer.

| 2.10 | EESK vill framföra krav på att man omedelbart tillämpar rekommendationerna från den internationella finansiella insatsgruppen mot penningtvätt (FATF), och uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga lagstiftningsåtgärder för att kunna uppfylla dessa rekommendationer. |
| --- | --- |

2.10

EESK vill framföra krav på att man omedelbart tillämpar rekommendationerna från den internationella finansiella insatsgruppen mot penningtvätt (FATF), och uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga lagstiftningsåtgärder för att kunna uppfylla dessa rekommendationer.

| 2.11 | EESK uppmanar medierna (framför allt de statligt ägda) att utarbeta lämpliga uppförandekoder och att samarbeta med myndigheterna för att med respekt för pressfriheten värna om offrens värdighet och integritet och undvika vinklingar som kan tjäna terroristgruppernas propagandaintressen. |
| --- | --- |

2.11

EESK uppmanar medierna (framför allt de statligt ägda) att utarbeta lämpliga uppförandekoder och att samarbeta med myndigheterna för att med respekt för pressfriheten värna om offrens värdighet och integritet och undvika vinklingar som kan tjäna terroristgruppernas propagandaintressen.

| 2.12 | EESK stöder kommissionens förslag att inrätta en europeisk plattform för offentlig-privata partnerskap och anser det absolut nödvändigt att ställa medel till förfogande för att till fullo dra nytta av samarbetet mellan de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna och mellan unionen och medlemsstaterna. EESK anser att det krävs ett omfattande samarbete för att främja samverkanseffekter i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen utan att inkräkta på EESK:s funktion som rådgivande organ. I punkt 12.4.2 i detta yttrande anges de mål som EESK anser att man bör prioritera i ett offentlig-privat partnerskap. |
| --- | --- |

2.12

EESK stöder kommissionens förslag att inrätta en europeisk plattform för offentlig-privata partnerskap och anser det absolut nödvändigt att ställa medel till förfogande för att till fullo dra nytta av samarbetet mellan de offentliga myndigheterna i medlemsstaterna och mellan unionen och medlemsstaterna. EESK anser att det krävs ett omfattande samarbete för att främja samverkanseffekter i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen utan att inkräkta på EESK:s funktion som rådgivande organ. I punkt 12.4.2 i detta yttrande anges de mål som EESK anser att man bör prioritera i ett offentlig-privat partnerskap.

3.   Europeiska unionens värderingar och principer

| 3.1 | I utkastet till konstitutionellt fördrag fastställs Europeiska unionens värderingar, principer och målsättningar. I stadgan om grundläggande rättigheter säkerställs jämvikten mellan säkerhet å ena sidan och den enskildes fri- och rättigheter å andra sidan, inklusive rätten till skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

3.1

I utkastet till konstitutionellt fördrag fastställs Europeiska unionens värderingar, principer och målsättningar. I stadgan om grundläggande rättigheter säkerställs jämvikten mellan säkerhet å ena sidan och den enskildes fri- och rättigheter å andra sidan, inklusive rätten till skydd av personuppgifter.

| 3.2 | Det största hotet mot de demokratiska systemens stabilitet och utveckling är inte yttre angrepp, utan en förlust av vitalitet, dynamik och social uppbackning från institutionerna själva. |
| --- | --- |

3.2

Det största hotet mot de demokratiska systemens stabilitet och utveckling är inte yttre angrepp, utan en förlust av vitalitet, dynamik och social uppbackning från institutionerna själva.

| 3.3 | Europas största bedrift är att man lyckats införa rättsstaten som den bästa modellen för att organisera makten på ett demokratiskt sätt. |
| --- | --- |

3.3

Europas största bedrift är att man lyckats införa rättsstaten som den bästa modellen för att organisera makten på ett demokratiskt sätt.

| 3.4 | En social rättsstat innebär å ena sidan att makten utövas i enlighet med lagen och med växande krav på demokratisk legitimitet, och å andra sidan att alla medborgare får tillgång till varor och tjänster på lika villkor. |
| --- | --- |

3.4

En social rättsstat innebär å ena sidan att makten utövas i enlighet med lagen och med växande krav på demokratisk legitimitet, och å andra sidan att alla medborgare får tillgång till varor och tjänster på lika villkor.

4.   Terrorism och organiserad brottslighet innebär angrepp mot rättsstatsprincipen

| 4.1 | Terrorismen är ett av de största problemen i världen. Det är i dag en mycket viktig fråga i Europa, eftersom de europeiska medborgarna är utsatta för terrorismens gissel. Terrorismen har sitt ursprung i olika ideologier. De senaste åren har även en särskilt farlig internationell radikal islamsk terrorism växt fram. Det är följaktligen mycket svårt att fastställa en internationell definition av terrorism, och därför grundar sig detta yttrande på den definition som rådet antog den 13 juni 2002 (4). |
| --- | --- |

4.1

Terrorismen är ett av de största problemen i världen. Det är i dag en mycket viktig fråga i Europa, eftersom de europeiska medborgarna är utsatta för terrorismens gissel. Terrorismen har sitt ursprung i olika ideologier. De senaste åren har även en särskilt farlig internationell radikal islamsk terrorism växt fram. Det är följaktligen mycket svårt att fastställa en internationell definition av terrorism, och därför grundar sig detta yttrande på den definition som rådet antog den 13 juni 2002 (4).

| 4.2 | I Europa finns även många kriminella nätverk (5) med stor makt. Vissa av dessa är aktiva på nationell nivå, men de farligaste bedriver europeisk och internationell verksamhet. FN antog en internationell konvention om detta i Palermo 2002 (6). |
| --- | --- |

4.2

I Europa finns även många kriminella nätverk (5) med stor makt. Vissa av dessa är aktiva på nationell nivå, men de farligaste bedriver europeisk och internationell verksamhet. FN antog en internationell konvention om detta i Palermo 2002 (6).

| 4.3 | Terrorismen och den organiserade brottsligheten hotar och försvagar hela samhället genom att ifrågasätta statens legitima våldsmonopol. EU-medborgarna vet att terrorismen är ett verkligt hot som måste bekämpas, däremot är de mindre medvetna om riskerna med den organiserade brottsligheten som infiltrerar myndigheterna och samhället, med stora möjligheter att påverka och korrumpera, och som får förödande konsekvenser både ur ekonomisk och social synvinkel. |
| --- | --- |

4.3

Terrorismen och den organiserade brottsligheten hotar och försvagar hela samhället genom att ifrågasätta statens legitima våldsmonopol. EU-medborgarna vet att terrorismen är ett verkligt hot som måste bekämpas, däremot är de mindre medvetna om riskerna med den organiserade brottsligheten som infiltrerar myndigheterna och samhället, med stora möjligheter att påverka och korrumpera, och som får förödande konsekvenser både ur ekonomisk och social synvinkel.

| 4.4 | Terroristorganisationerna och den organiserade brottsligheten använder liknande metoder för att tvätta pengar, bland annat via finanssystemet och fastighetsbranschen. Den organiserade brottsligheten har stora möjligheter att korrumpera, och de riktar sådana försök mot de politiska och administrativa myndigheterna, och i vissa fall även det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

4.4

Terroristorganisationerna och den organiserade brottsligheten använder liknande metoder för att tvätta pengar, bland annat via finanssystemet och fastighetsbranschen. Den organiserade brottsligheten har stora möjligheter att korrumpera, och de riktar sådana försök mot de politiska och administrativa myndigheterna, och i vissa fall även det civila samhällets organisationer.

| 4.5 | På internationell nivå finns det områden som är gemensamma för terrorismen och den organiserade brottsligheten: illegal vapenhandel och narkotikahandel. Ett exempel där terrorismen och den organiserade brottsligheten överlappar varandra är när det rör sig om utpressning. Terroristgrupper agerar ofta som maffiaorganisationer och finansierar sina barbariska gärningar med kriminell verksamhet: handel med narkotika, vapen och människor; kreditkortsbrott, rån, stölder och utpressning av företag och företagare; illegal spelverksamhet och andra brott. |
| --- | --- |

4.5

På internationell nivå finns det områden som är gemensamma för terrorismen och den organiserade brottsligheten: illegal vapenhandel och narkotikahandel. Ett exempel där terrorismen och den organiserade brottsligheten överlappar varandra är när det rör sig om utpressning. Terroristgrupper agerar ofta som maffiaorganisationer och finansierar sina barbariska gärningar med kriminell verksamhet: handel med narkotika, vapen och människor; kreditkortsbrott, rån, stölder och utpressning av företag och företagare; illegal spelverksamhet och andra brott.

| 4.6 | Terrorism och organiserad brottslighet är två olika problem: Terrorismen har politiska motiv och drabbar europeiska samhällen vid olika tidpunkter i deras historia, medan den organiserade brottsligheten är ett problem som rör den allmänna ordningen och utgör ett bestående samhällsproblem. |
| --- | --- |

4.6

Terrorism och organiserad brottslighet är två olika problem: Terrorismen har politiska motiv och drabbar europeiska samhällen vid olika tidpunkter i deras historia, medan den organiserade brottsligheten är ett problem som rör den allmänna ordningen och utgör ett bestående samhällsproblem.

| 4.7 | Även om orsakerna och målsättningarna skiljer sig åt, har terrorismen och den organiserade brottsligheten ett gemensamt intresse: att förstöra eller försvaga rättsstaten i syfte att uppnå sina målsättningar. |
| --- | --- |

4.7

Även om orsakerna och målsättningarna skiljer sig åt, har terrorismen och den organiserade brottsligheten ett gemensamt intresse: att förstöra eller försvaga rättsstaten i syfte att uppnå sina målsättningar.

| 4.7.1 | I vissa europeiska länder strävar terroristorganisationerna efter att uppnå sina politiska mål genom terror, brott, hot och utpressning, och de vet att deras totalitära planer endast kan lyckas om de utplånar och försvagar rättsstaten och lagens överhöghet. |
| --- | --- |

4.7.1

I vissa europeiska länder strävar terroristorganisationerna efter att uppnå sina politiska mål genom terror, brott, hot och utpressning, och de vet att deras totalitära planer endast kan lyckas om de utplånar och försvagar rättsstaten och lagens överhöghet.

| 4.7.2 | Den organiserade brottsligheten har som målsättning att reducera och begränsa rättsstaten samt att öka straffriheten och laglösheten. Man försöker att utveckla ett parallellt samhälle utanför lag och rätt, under ledning av maffian och olika kriminella nätverk. |
| --- | --- |

4.7.2

Den organiserade brottsligheten har som målsättning att reducera och begränsa rättsstaten samt att öka straffriheten och laglösheten. Man försöker att utveckla ett parallellt samhälle utanför lag och rätt, under ledning av maffian och olika kriminella nätverk.

| 4.7.3 | I vissa fall är gränserna mellan rättsstaten och straffrihet diffusa. På somliga ställen i Europa har såväl terroristerna och deras sociala nätverk som den organiserade brottsligheten lyckats försvaga staten genom terror och korruption av det politiska systemet. |
| --- | --- |

4.7.3

I vissa fall är gränserna mellan rättsstaten och straffrihet diffusa. På somliga ställen i Europa har såväl terroristerna och deras sociala nätverk som den organiserade brottsligheten lyckats försvaga staten genom terror och korruption av det politiska systemet.

| 4.7.4 | Rättsstaten utgör emellertid svaret på problemen till följd av terrorism och organiserad brottslighet: en balans mellan frihet och säkerhet, gemensamma insatser av polis och domstolar, europeiskt och internationellt samarbete samt ett aktiv engagemang av medborgarna och det civila samhället. |
| --- | --- |

4.7.4

Rättsstaten utgör emellertid svaret på problemen till följd av terrorism och organiserad brottslighet: en balans mellan frihet och säkerhet, gemensamma insatser av polis och domstolar, europeiskt och internationellt samarbete samt ett aktiv engagemang av medborgarna och det civila samhället.

| 4.7.5 | Det är viktigt att samhället och myndigheterna varken träder tillbaka eller ger upp i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen. Möjligheterna att lyckas håller terroristorganisationerna vid liv, och därför måste samhället och myndigheterna beslutsamt arbeta för att se till att de inte lyckas. |
| --- | --- |

4.7.5

Det är viktigt att samhället och myndigheterna varken träder tillbaka eller ger upp i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen. Möjligheterna att lyckas håller terroristorganisationerna vid liv, och därför måste samhället och myndigheterna beslutsamt arbeta för att se till att de inte lyckas.

5.   Det civila samhällets reaktion på terrorismen och den organiserade brottsligheten

| 5.1 | Terrorism innebär en grav kränkning av de mänskliga rättigheterna eftersom man berövar människor deras liv och frihet. |
| --- | --- |

5.1

Terrorism innebär en grav kränkning av de mänskliga rättigheterna eftersom man berövar människor deras liv och frihet.

| 5.2 | I praktiken är det staten som bär ansvaret för att bekämpa terrorismen och den organiserade brottsligheten, och staten bör säkerställa medborgarnas frihet och säkerhet. Ansvaret ligger främst hos polisen och domstolarna. Staten skall vid sina insatser säkerställa balansen mellan frihet och säkerhet, respektera de grundläggande rättigheterna (de mänskliga fri- och rättigheterna) och de demokratiska värderingarna (rättsstatsprincipen), ty – som EESK har påpekat i ett annat yttrande (7) – ”Historien har visat oss att öppna och fria samhällen är effektivare när det gäller att försvara säkerheten”. |
| --- | --- |

5.2

I praktiken är det staten som bär ansvaret för att bekämpa terrorismen och den organiserade brottsligheten, och staten bör säkerställa medborgarnas frihet och säkerhet. Ansvaret ligger främst hos polisen och domstolarna. Staten skall vid sina insatser säkerställa balansen mellan frihet och säkerhet, respektera de grundläggande rättigheterna (de mänskliga fri- och rättigheterna) och de demokratiska värderingarna (rättsstatsprincipen), ty – som EESK har påpekat i ett annat yttrande (7) – ”Historien har visat oss att öppna och fria samhällen är effektivare när det gäller att försvara säkerheten”.

| 5.3 | Det civila samhället arbetar ständigt för att stärka demokratin och de värderingar som ligger till grund för rättsstaten. På så vis bidrar man till att bekämpa terrorismen och den organiserade brottsligheten i samhället genom att förhindra att den utvecklas och minska deras effekter. När det gäller den operativa politiken kan eller får det civila samhällets organisationer emellertid inte ersätta de nationella och europeiska myndigheterna. |
| --- | --- |

5.3

Det civila samhället arbetar ständigt för att stärka demokratin och de värderingar som ligger till grund för rättsstaten. På så vis bidrar man till att bekämpa terrorismen och den organiserade brottsligheten i samhället genom att förhindra att den utvecklas och minska deras effekter. När det gäller den operativa politiken kan eller får det civila samhällets organisationer emellertid inte ersätta de nationella och europeiska myndigheterna.

| 5.4 | Inga ideologier eller motiv rättfärdigar brott, terror eller utpressning. Det är inte legitimt att använda terror för att uppnå politiska mål. Terrorismen har ingen hållbar grund, och det finns inget som rättfärdigar den. Det är viktigt att föra en outtröttlig kamp mot att terrorism legitimeras politiskt eller i samhället och mot extrema politiska uppfattningar som hävdar att terrorismen är ett instrument bland andra i det politiska arbetet. |
| --- | --- |

5.4

Inga ideologier eller motiv rättfärdigar brott, terror eller utpressning. Det är inte legitimt att använda terror för att uppnå politiska mål. Terrorismen har ingen hållbar grund, och det finns inget som rättfärdigar den. Det är viktigt att föra en outtröttlig kamp mot att terrorism legitimeras politiskt eller i samhället och mot extrema politiska uppfattningar som hävdar att terrorismen är ett instrument bland andra i det politiska arbetet.

| 5.5 | Många EU-medborgare inser inte hur allvarliga terroristhoten är, och vissa grupper ställer sig tveksamma till problemet. Medborgarna har rätt att få adekvat information om säkerhetsriskerna, och de har rätt att kräva av de offentliga myndigheterna att dessa på ett effektivare sätt bekämpar terrorismen och den organiserade brottsligheten. |
| --- | --- |

5.5

Många EU-medborgare inser inte hur allvarliga terroristhoten är, och vissa grupper ställer sig tveksamma till problemet. Medborgarna har rätt att få adekvat information om säkerhetsriskerna, och de har rätt att kräva av de offentliga myndigheterna att dessa på ett effektivare sätt bekämpar terrorismen och den organiserade brottsligheten.

| 5.6 | Det civila samhällets organisationer i EU utför ett mycket positivt socialt arbete; de främjar ett aktivt EU-medborgarskap och en mer deltagarbaserad demokrati. |
| --- | --- |

5.6

Det civila samhällets organisationer i EU utför ett mycket positivt socialt arbete; de främjar ett aktivt EU-medborgarskap och en mer deltagarbaserad demokrati.

| 5.7 | De politiska systemen är beroende av en inre livskraft. Europas styrka ligger i samhällets demokratiska kultur. De politiska systemen och institutionerna behöver ständigt impulser från samhället; medborgarna och det civila samhället stöder och backar upp den sociala rättsstaten som skall säkerställa och skydda deras frihet och deras sociala välfärd. |
| --- | --- |

5.7

De politiska systemen är beroende av en inre livskraft. Europas styrka ligger i samhällets demokratiska kultur. De politiska systemen och institutionerna behöver ständigt impulser från samhället; medborgarna och det civila samhället stöder och backar upp den sociala rättsstaten som skall säkerställa och skydda deras frihet och deras sociala välfärd.

| 5.8 | Europas 1900-talshistoria visar emellertid att demokratins politiska värderingar är mycket sårbara. Medborgarna och det civila samhällets organisationer måste försvara de värderingar och de principer som den europeiska demokratin grundar sig på. |
| --- | --- |

5.8

Europas 1900-talshistoria visar emellertid att demokratins politiska värderingar är mycket sårbara. Medborgarna och det civila samhällets organisationer måste försvara de värderingar och de principer som den europeiska demokratin grundar sig på.

| 5.9 | Deltagardemokratin och rättsstaten kan inte bevaras och utvecklas utan impulser från medborgarna och deras organisationer. Via sina organisationers verksamhet bidrar det civila samhället ständigt till att rättsstaten kan stå emot olika former av relativism och radikalism. |
| --- | --- |

5.9

Deltagardemokratin och rättsstaten kan inte bevaras och utvecklas utan impulser från medborgarna och deras organisationer. Via sina organisationers verksamhet bidrar det civila samhället ständigt till att rättsstaten kan stå emot olika former av relativism och radikalism.

| 5.10 | Inom vissa medborgargrupper saknas engagemang: Det finns brister i den sociala medvetenheten om prostitution, narkotikahandel, penningtvätt, priatkopiering av konsumtionsvaror och så vidare. |
| --- | --- |

5.10

Inom vissa medborgargrupper saknas engagemang: Det finns brister i den sociala medvetenheten om prostitution, narkotikahandel, penningtvätt, priatkopiering av konsumtionsvaror och så vidare.

| 5.11 | Medborgarna och det civila samhällets organisationer kan delta mer aktivt i kampen mot den organiserade brottsligheten, som har stora möjligheter att korrumpera de politiska systemen. |
| --- | --- |

5.11

Medborgarna och det civila samhällets organisationer kan delta mer aktivt i kampen mot den organiserade brottsligheten, som har stora möjligheter att korrumpera de politiska systemen.

6.   Europa, ett område med frihet, säkerhet och rättvisa

| 6.1 | I Haagprogrammet fastställs EU:s målsättningar att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, men det är fortfarande långt kvar innan målet är nått. |
| --- | --- |

6.1

I Haagprogrammet fastställs EU:s målsättningar att skapa ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, men det är fortfarande långt kvar innan målet är nått.

| 6.2 | Under tiden utnyttjar de kriminella och terroristerna EU:s svaghet på denna punkt för att kringgå lagen. Den fria rörligheten för personer, kapital och varor gör att brottslingar kan utnyttja otäta gränser, även om gränserna i själva verket finns kvar när det gäller det polisiära och rättsliga arbetet. |
| --- | --- |

6.2

Under tiden utnyttjar de kriminella och terroristerna EU:s svaghet på denna punkt för att kringgå lagen. Den fria rörligheten för personer, kapital och varor gör att brottslingar kan utnyttja otäta gränser, även om gränserna i själva verket finns kvar när det gäller det polisiära och rättsliga arbetet.

| 6.3 | EESK kan inte acceptera att terrorister och kriminella kringgår rättssystemet; EU:s gamla inre gränser finns kvar när det gäller polisiära och rättsliga insatser. |
| --- | --- |

6.3

EESK kan inte acceptera att terrorister och kriminella kringgår rättssystemet; EU:s gamla inre gränser finns kvar när det gäller polisiära och rättsliga insatser.

| 6.4 | EU bör utarbeta en gemensam strategi för att bekämpa terrorismen. Kommissionen och rådet bör hålla en fast politisk kurs och inte som i dag fatta beslut först när det hettar till. Det polisiära och rättsliga samarbetet inom EU är mycket svagt eftersom de rättsliga och operativa instrument som finns för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet har visat sig vara otillräckliga. De flesta instrumenten finns i medlemsstaterna och hör enligt fördragen till EU:s tredje pelare, det vill säga det mellanstatliga samarbetet. |
| --- | --- |

6.4

EU bör utarbeta en gemensam strategi för att bekämpa terrorismen. Kommissionen och rådet bör hålla en fast politisk kurs och inte som i dag fatta beslut först när det hettar till. Det polisiära och rättsliga samarbetet inom EU är mycket svagt eftersom de rättsliga och operativa instrument som finns för att bekämpa terrorism och organiserad brottslighet har visat sig vara otillräckliga. De flesta instrumenten finns i medlemsstaterna och hör enligt fördragen till EU:s tredje pelare, det vill säga det mellanstatliga samarbetet.

| 6.5 | Den europeiska säkerhetsstrategin bör utvecklas inom ramen för EU-samarbetet och inte som i dag enbart bygga på mellanstatligt samarbete. Att även i fortsättningen låta dessa frågor sortera under EU:s tredje pelare minskar deras effektivitet och övergripande genomslagskraft. EESK uppmanar rådet att skapa gemensamma, övergripande och enhetliga ramar för säkerhetspolitiken. I enlighet med Europaparlamentets förslag (8) kan EU-fördragets artikel 42 användas för att ersätta enhälligheten med kvalificerad majoritet. |
| --- | --- |

6.5

Den europeiska säkerhetsstrategin bör utvecklas inom ramen för EU-samarbetet och inte som i dag enbart bygga på mellanstatligt samarbete. Att även i fortsättningen låta dessa frågor sortera under EU:s tredje pelare minskar deras effektivitet och övergripande genomslagskraft. EESK uppmanar rådet att skapa gemensamma, övergripande och enhetliga ramar för säkerhetspolitiken. I enlighet med Europaparlamentets förslag (8) kan EU-fördragets artikel 42 användas för att ersätta enhälligheten med kvalificerad majoritet.

| 6.6 | De kriminella organisationerna utnyttjar ständigt de yttre gränserna i sin brottsverksamhet. EU:s tullkodex bör användas effektivare av kontrollmyndigheterna och först och främst av tullmyndigheterna själva och deras organ för ömsesidigt internationellt bistånd. Bestämmelserna om åtal och sanktioner bör harmoniseras inom hela EU:s tullområde och bestämmelserna om rättsförföljelse bör gälla generellt (inom EU bör de stäcka sig över de nationella gränserna). Vidare bör domarna bli föremål för ömsesidigt erkännande. EESK har i tidigare yttranden påpekat att det bör inrättas en europeisk gränspolis (9). |
| --- | --- |

6.6

De kriminella organisationerna utnyttjar ständigt de yttre gränserna i sin brottsverksamhet. EU:s tullkodex bör användas effektivare av kontrollmyndigheterna och först och främst av tullmyndigheterna själva och deras organ för ömsesidigt internationellt bistånd. Bestämmelserna om åtal och sanktioner bör harmoniseras inom hela EU:s tullområde och bestämmelserna om rättsförföljelse bör gälla generellt (inom EU bör de stäcka sig över de nationella gränserna). Vidare bör domarna bli föremål för ömsesidigt erkännande. EESK har i tidigare yttranden påpekat att det bör inrättas en europeisk gränspolis (9).

| 6.7 | Medlemsstaterna bör främja utbytet av information mellan underrättelse- och säkerhetstjänsterna om hot mot EU:s inre och yttre säkerhet. De bör samarbeta i fråga om strategiska analyser av terroristhotet och utarbeta gemensamma planer för skydd av grundläggande infrastruktur. |
| --- | --- |

6.7

Medlemsstaterna bör främja utbytet av information mellan underrättelse- och säkerhetstjänsterna om hot mot EU:s inre och yttre säkerhet. De bör samarbeta i fråga om strategiska analyser av terroristhotet och utarbeta gemensamma planer för skydd av grundläggande infrastruktur.

| 6.8 | Principen om tillgång till information är mycket viktig för ett effektivt polisarbete. Denna princip innebär en ny metod för att förbättra det gränsöverskridande polisiära informationsutbytet i EU och bygger på möjligheten för en polis i en medlemsstat att erhålla all den information som behövs i en utredning från en annan medlemsstat (10). Genomförandet kräver att det finns ett stort förtroende mellan polismyndigheterna i de olika medlemsstaterna. Just bristen på förtroende har emellertid hittills varit ett av de avgörande hindren för samarbete på EU-nivå. Orsakerna till denna brist på förtroende bör analyseras och resultatet bör delges det civila samhället. |
| --- | --- |

6.8

Principen om tillgång till information är mycket viktig för ett effektivt polisarbete. Denna princip innebär en ny metod för att förbättra det gränsöverskridande polisiära informationsutbytet i EU och bygger på möjligheten för en polis i en medlemsstat att erhålla all den information som behövs i en utredning från en annan medlemsstat (10). Genomförandet kräver att det finns ett stort förtroende mellan polismyndigheterna i de olika medlemsstaterna. Just bristen på förtroende har emellertid hittills varit ett av de avgörande hindren för samarbete på EU-nivå. Orsakerna till denna brist på förtroende bör analyseras och resultatet bör delges det civila samhället.

| 6.9 | Det är viktigt att EU:s roll stärks och att den europeiska säkerhetsstrategin utvecklas inom EU:s ramverk med målet att förbättra effektiviteten och öka insynen. På säkerhetsområdet krävs det verkligen ”mer Europa”. EESK har föreslagit (11) att man i säkerhetsfrågor skall använda sig av gemenskapsmetoden, som ger kommissionen initiativrätt och Europaparlamentet medbeslutanderätt. Det är likaledes viktigt att rådet upphör med att använda sig av principen om enhällighet och i stället antar beslut med majoritet, samt att EG-domstolen får egna befogenheter. |
| --- | --- |

6.9

Det är viktigt att EU:s roll stärks och att den europeiska säkerhetsstrategin utvecklas inom EU:s ramverk med målet att förbättra effektiviteten och öka insynen. På säkerhetsområdet krävs det verkligen ”mer Europa”. EESK har föreslagit (11) att man i säkerhetsfrågor skall använda sig av gemenskapsmetoden, som ger kommissionen initiativrätt och Europaparlamentet medbeslutanderätt. Det är likaledes viktigt att rådet upphör med att använda sig av principen om enhällighet och i stället antar beslut med majoritet, samt att EG-domstolen får egna befogenheter.

| 6.10 | Europol bör inte som i dag bara ha en samordnande roll utan även en operativ funktion. EESK föreslår att Europol omvandlas till en byrå med operativ kapacitet och möjlighet att göra utredningar i hela EU. I Haagprogrammet förordas att man i praktiken stärker samarbetet och samordningen mellan polis, domstolar och tullmyndigheter på nationell nivå samt mellan dessa instanser och Europol. Medlemsstaterna bör främja Europol som europeiskt organ och se till att Europol vid sidan av Eurojust får spela en avgörande roll i bekämpningen av den organiserade brottsligheten och terrorismen. Man kan inte acceptera att de protokoll som innebär ändringar av Europolförordningen ännu inte har reviderats och genomförts i samtliga medlemsstater (12). Det är en fråga som man måste ta itu med omedelbart om man verkligen vill förse Europol med de resurser som krävs för att detta organ skall kunna fungera effektivt som en hörnsten i det europeiska polisiära samarbetet. I programmet anges att Europol från och med den 1 januari 2006 skall ersätta sina årliga rapporter om situationen med avseende på kriminaliteten i Europeiska unionen med årliga utvärderingar av hot kopplade till omfattande organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

6.10

Europol bör inte som i dag bara ha en samordnande roll utan även en operativ funktion. EESK föreslår att Europol omvandlas till en byrå med operativ kapacitet och möjlighet att göra utredningar i hela EU. I Haagprogrammet förordas att man i praktiken stärker samarbetet och samordningen mellan polis, domstolar och tullmyndigheter på nationell nivå samt mellan dessa instanser och Europol. Medlemsstaterna bör främja Europol som europeiskt organ och se till att Europol vid sidan av Eurojust får spela en avgörande roll i bekämpningen av den organiserade brottsligheten och terrorismen. Man kan inte acceptera att de protokoll som innebär ändringar av Europolförordningen ännu inte har reviderats och genomförts i samtliga medlemsstater (12). Det är en fråga som man måste ta itu med omedelbart om man verkligen vill förse Europol med de resurser som krävs för att detta organ skall kunna fungera effektivt som en hörnsten i det europeiska polisiära samarbetet. I programmet anges att Europol från och med den 1 januari 2006 skall ersätta sina årliga rapporter om situationen med avseende på kriminaliteten i Europeiska unionen med årliga utvärderingar av hot kopplade till omfattande organiserad brottslighet.

| 6.11 | Eurojust har till uppgift att samordna de nationella rättsliga myndigheterna i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen, men trots att det gjorts framsteg sedan detta organ inrättades har man långt ifrån uppnått de uppställda målen. Eurojusts rättsliga och ekonomiska resurser är få och dessutom varierar medlemsstaternas engagemang, eftersom lagstiftningen i vissa länder inte främjar rättsligt samarbete i tillräckligt stor utsträckning. |
| --- | --- |

6.11

Eurojust har till uppgift att samordna de nationella rättsliga myndigheterna i kampen mot den organiserade brottsligheten och terrorismen, men trots att det gjorts framsteg sedan detta organ inrättades har man långt ifrån uppnått de uppställda målen. Eurojusts rättsliga och ekonomiska resurser är få och dessutom varierar medlemsstaternas engagemang, eftersom lagstiftningen i vissa länder inte främjar rättsligt samarbete i tillräckligt stor utsträckning.

| 6.12 | EESK föreslår att man via Eurojust utvecklar ett effektivt samarbete mellan domare och åklagare för att bekämpa den organiserade brottsligheten och terrorismen. Information om de nationella utredningarna bör vidarebefordras till Eurojust som bör upprätta en omfattande europeisk databas. |
| --- | --- |

6.12

EESK föreslår att man via Eurojust utvecklar ett effektivt samarbete mellan domare och åklagare för att bekämpa den organiserade brottsligheten och terrorismen. Information om de nationella utredningarna bör vidarebefordras till Eurojust som bör upprätta en omfattande europeisk databas.

| 6.13 | Straffrättsligt samarbete är absolut nödvändigt, men i dag präglas förbindelserna mellan de rättsliga myndigheterna av misstro. Det finns ingen ”europeisk rättskultur” och inga gemensamma straffrättsliga miniminormer. Vi medborgare måste sätta press på EU:s institutioner och medlemsstaterna och kräva maximalt rättsligt samarbete mellan alla medlemsstater. Vi medborgare fordrar att ingen terrorist eller brottsling skall kunna gå ostraffad på grund av bristfällig enighet eller avsaknad av samarbetsarrangemang. |
| --- | --- |

6.13

Straffrättsligt samarbete är absolut nödvändigt, men i dag präglas förbindelserna mellan de rättsliga myndigheterna av misstro. Det finns ingen ”europeisk rättskultur” och inga gemensamma straffrättsliga miniminormer. Vi medborgare måste sätta press på EU:s institutioner och medlemsstaterna och kräva maximalt rättsligt samarbete mellan alla medlemsstater. Vi medborgare fordrar att ingen terrorist eller brottsling skall kunna gå ostraffad på grund av bristfällig enighet eller avsaknad av samarbetsarrangemang.

| 6.14 | EESK stöder Europaparlamentets rekommendation att medlemsstaterna skall ändra sin strafflagstiftning för att avskaffa preskriptionstiden för de terrorbrott som nämns i rambeslutet. EESK (13) vill därför uttrycka sitt helhjärtade stöd för att internationella brottmålsdomstolen skall få jurisdiktion vid terroristbrott. |
| --- | --- |

6.14

EESK stöder Europaparlamentets rekommendation att medlemsstaterna skall ändra sin strafflagstiftning för att avskaffa preskriptionstiden för de terrorbrott som nämns i rambeslutet. EESK (13) vill därför uttrycka sitt helhjärtade stöd för att internationella brottmålsdomstolen skall få jurisdiktion vid terroristbrott.

| 6.15 | Dagens situationen är obegriplig och oacceptabel för allmänheten. Det är svårt att förstå att förslag blockeras därför att medlemsstaterna sätter sina privilegier före den gemensamma kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. De europeiska medborgarna förstår inte utspridningen av instrument och resurser i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet i EU. Det finns en mängd bristfälligt samordnade instanser som skall eftersträva samma mål: rådets samordnare av kamp mot terrorismen, kommissionsledamoten med ansvar för rättsliga frågor, frihet och säkerhet, Europol, Eurojust osv. |
| --- | --- |

6.15

Dagens situationen är obegriplig och oacceptabel för allmänheten. Det är svårt att förstå att förslag blockeras därför att medlemsstaterna sätter sina privilegier före den gemensamma kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. De europeiska medborgarna förstår inte utspridningen av instrument och resurser i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet i EU. Det finns en mängd bristfälligt samordnade instanser som skall eftersträva samma mål: rådets samordnare av kamp mot terrorismen, kommissionsledamoten med ansvar för rättsliga frågor, frihet och säkerhet, Europol, Eurojust osv.

| 6.16 | Att sprida ut resurser på ett sådant sätt är inte det bästa sätter att uppnå resultat. Eurojust och Europol måste lösa sina samarbetsproblem och stärka sina gemensamma utredningsgrupper. Underrättelsetjänsterna måste förbättra rutinerna för informationsöverföring inom Europol. OLAF måste samarbeta med Europol och Eurojust vid brottsutredningar. De olika organen och tjänsterna måste utbyta information och utredningsmaterial för att kunna bedriva en effektivare brottskämpning. |
| --- | --- |

6.16

Att sprida ut resurser på ett sådant sätt är inte det bästa sätter att uppnå resultat. Eurojust och Europol måste lösa sina samarbetsproblem och stärka sina gemensamma utredningsgrupper. Underrättelsetjänsterna måste förbättra rutinerna för informationsöverföring inom Europol. OLAF måste samarbeta med Europol och Eurojust vid brottsutredningar. De olika organen och tjänsterna måste utbyta information och utredningsmaterial för att kunna bedriva en effektivare brottskämpning.

| 6.17 | I och med att terrorismen är ett världsomspännande hot berör kampen mot terrorism också EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Internationellt samarbete och effektiv multilateralism är centrala frågor i detta sammanhang. EESK anser att EU:s insatser i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet måste komplettera de insatser som görs inom regionala organisationer som delar EU:s värderingar och intressen. Det är därför viktigt att eftersträva samverkanseffekter och fördjupat samarbete med organisationer som FN, OSSE och Europarådet på områden där dessa organ bidrar till att uppnå EU:s mål i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

6.17

I och med att terrorismen är ett världsomspännande hot berör kampen mot terrorism också EU:s utrikes- och säkerhetspolitik. Internationellt samarbete och effektiv multilateralism är centrala frågor i detta sammanhang. EESK anser att EU:s insatser i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet måste komplettera de insatser som görs inom regionala organisationer som delar EU:s värderingar och intressen. Det är därför viktigt att eftersträva samverkanseffekter och fördjupat samarbete med organisationer som FN, OSSE och Europarådet på områden där dessa organ bidrar till att uppnå EU:s mål i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet.

| 6.18 | Europa måste försöka minska riskerna för radikalisering genom att i omvärlden främja demokrati, fred, dialog mellan kulturerna, kamp mot fattigdom och korruption, samt verka för mänskliga rättigheter och internationellt samarbete inom ramen för FN. |
| --- | --- |

6.18

Europa måste försöka minska riskerna för radikalisering genom att i omvärlden främja demokrati, fred, dialog mellan kulturerna, kamp mot fattigdom och korruption, samt verka för mänskliga rättigheter och internationellt samarbete inom ramen för FN.

7.   Det civila samhällets roll i förebyggandet av radikalisering med ökat våld

| 7.1 | Organisationerna i det civila samhället är ett uttryck för medborgarnas demokratiska rättigheter att organisera och engagera sig socialt, politiskt och kulturellt och på andra sätt. Civilsamhällets organisationer har en mycket viktig roll i förebyggandet av terrorism eftersom de främjar social sammanhållning och motverkar faktorer som bidrar till radikalisering med ökat våld. De måste få resurser för sina insatser för att sprida kunskap om europeiska värden. |
| --- | --- |

7.1

Organisationerna i det civila samhället är ett uttryck för medborgarnas demokratiska rättigheter att organisera och engagera sig socialt, politiskt och kulturellt och på andra sätt. Civilsamhällets organisationer har en mycket viktig roll i förebyggandet av terrorism eftersom de främjar social sammanhållning och motverkar faktorer som bidrar till radikalisering med ökat våld. De måste få resurser för sina insatser för att sprida kunskap om europeiska värden.

| 7.2 | Terroristerna kommer varken från en bestämd åldersgrupp eller socialgrupp men vissa samhällsgrupper är mer utsatta än andra. Fattigdom, misslyckad skolgång, hög arbetslöshet, diskriminering, avsaknad av samhällsvärderingar, identitetskonflikter, social utestängning osv. utgör grogrund för växande frustration. Och det är i en sådan jordmån som sekter, religiösa fundamentalister, terrorgrupper och kriminella organisationer rekryterar nya anhängare. |
| --- | --- |

7.2

Terroristerna kommer varken från en bestämd åldersgrupp eller socialgrupp men vissa samhällsgrupper är mer utsatta än andra. Fattigdom, misslyckad skolgång, hög arbetslöshet, diskriminering, avsaknad av samhällsvärderingar, identitetskonflikter, social utestängning osv. utgör grogrund för växande frustration. Och det är i en sådan jordmån som sekter, religiösa fundamentalister, terrorgrupper och kriminella organisationer rekryterar nya anhängare.

| 7.3 | EESK välkomnar generellt sett kommissionens meddelande (14)”Rekrytering till terrorism – Faktorer som bidrar till radikalisering med ökat våld”. Det är på detta område som det civila samhällets organisationer är verksamma. |
| --- | --- |

7.3

EESK välkomnar generellt sett kommissionens meddelande (14)”Rekrytering till terrorism – Faktorer som bidrar till radikalisering med ökat våld”. Det är på detta område som det civila samhällets organisationer är verksamma.

7.4   EESK vill framhålla de viktigaste aspekterna.

| 7.4.1 | Program som riktar sig till skolungdomar är särskilt viktiga för att undvika att de lockas av våldsamma och extrema idéer. Man måste införa europeiska skolprogram och utbildningsaktiviteter för att ge ungdomar utbildning i samhällskunskap som lyfter fram demokratiska värden, jämlikhet, tolerans och förståelse för kulturell mångfald. |
| --- | --- |

7.4.1

Program som riktar sig till skolungdomar är särskilt viktiga för att undvika att de lockas av våldsamma och extrema idéer. Man måste införa europeiska skolprogram och utbildningsaktiviteter för att ge ungdomar utbildning i samhällskunskap som lyfter fram demokratiska värden, jämlikhet, tolerans och förståelse för kulturell mångfald.

| 7.4.2 | Den europeiska sysselsättningsstrategin och Lissabonmålen måste förstärka åtgärder som syftar till att integrera utsatta personer och minoriteter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

7.4.2

Den europeiska sysselsättningsstrategin och Lissabonmålen måste förstärka åtgärder som syftar till att integrera utsatta personer och minoriteter på arbetsmarknaden.

| 7.4.3 | Det civila samhället och de offentliga myndigheterna måste göra en omfattande utbildningssatsning för att alla befolkningsgrupper, oberoende av bakgrund, skall ha tillgång till korrekt information och utbildning när det gäller mångfald, samvets- och religionsfrihet, jämställdhet, tolerans och statens religiöst obundna karaktär, som ligger till grund för demokratin och rättsstaten i Europa. |
| --- | --- |

7.4.3

Det civila samhället och de offentliga myndigheterna måste göra en omfattande utbildningssatsning för att alla befolkningsgrupper, oberoende av bakgrund, skall ha tillgång till korrekt information och utbildning när det gäller mångfald, samvets- och religionsfrihet, jämställdhet, tolerans och statens religiöst obundna karaktär, som ligger till grund för demokratin och rättsstaten i Europa.

| 7.4.4 | EESK har lagt fram en rad förslag om att integration skall utgöra ett huvudmål i gemenskapens invandringspolitik (15). |
| --- | --- |

7.4.4

EESK har lagt fram en rad förslag om att integration skall utgöra ett huvudmål i gemenskapens invandringspolitik (15).

| 7.4.5 | Ledande opinionsbildare och medierna kan på ett värdefullt sätt bidra till integrationen genom att inta ett balanserat perspektiv. |
| --- | --- |

7.4.5

Ledande opinionsbildare och medierna kan på ett värdefullt sätt bidra till integrationen genom att inta ett balanserat perspektiv.

| 7.4.6 | De europeiska länderna är i dag kulturellt blandade, men nationella, etniska och religiösa minoriteter utsätts trots det ofta för rasism, främlingsfientlighet och diskriminering. |
| --- | --- |

7.4.6

De europeiska länderna är i dag kulturellt blandade, men nationella, etniska och religiösa minoriteter utsätts trots det ofta för rasism, främlingsfientlighet och diskriminering.

| 7.4.7 | Sociala organisationer arbetar mycket aktivt i Europa för att främja en dialog mellan religioner och kulturer och bekämpa intolerans, rasism, främlingsfientlighet och extremism med våldsinslag. |
| --- | --- |

7.4.7

Sociala organisationer arbetar mycket aktivt i Europa för att främja en dialog mellan religioner och kulturer och bekämpa intolerans, rasism, främlingsfientlighet och extremism med våldsinslag.

| 7.4.8 | Myndigheterna måste samråda med dessa organisationer och via olika samarbetssystem försöka minska spänningar som befrämjar extremism och våld. Företag, fackföreningar och alla organisationer i det civila samhället spelar en huvudroll när det gäller utbildning, integration och kamp mot diskriminering. |
| --- | --- |

7.4.8

Myndigheterna måste samråda med dessa organisationer och via olika samarbetssystem försöka minska spänningar som befrämjar extremism och våld. Företag, fackföreningar och alla organisationer i det civila samhället spelar en huvudroll när det gäller utbildning, integration och kamp mot diskriminering.

| 7.5 | EESK välkomnar forskningsprogram för att analysera sociala processer som främjar extremism med våldsinslag, terrorism och organiserad brottslighet. Vi föreslår därför att kommissionen avsätter medel till att stödja tankesmedjor, universitet och forskningscentra. |
| --- | --- |

7.5

EESK välkomnar forskningsprogram för att analysera sociala processer som främjar extremism med våldsinslag, terrorism och organiserad brottslighet. Vi föreslår därför att kommissionen avsätter medel till att stödja tankesmedjor, universitet och forskningscentra.

8.   Hänsyn till offren

| 8.1 | Offren för terrorism drabbas kroppsligen av våld som riktar sig mot hela samhället och de värden som det representerar. Offren avspeglar terrorismens verkliga ansikte, de är samhällets röst och står i frontlinjen i kampen mot terrorismen. Offren bidrar på ett väsentligt sätt till att skapa det engagemang som krävs för att bekämpa terrorismen och få allmänheten att reagera. Att lyfta fram offren är det bästa sättet att politiskt och moraliskt misskreditera och isolera terrorister. |
| --- | --- |

8.1

Offren för terrorism drabbas kroppsligen av våld som riktar sig mot hela samhället och de värden som det representerar. Offren avspeglar terrorismens verkliga ansikte, de är samhällets röst och står i frontlinjen i kampen mot terrorismen. Offren bidrar på ett väsentligt sätt till att skapa det engagemang som krävs för att bekämpa terrorismen och få allmänheten att reagera. Att lyfta fram offren är det bästa sättet att politiskt och moraliskt misskreditera och isolera terrorister.

| 8.2 | Det bästa sättet att hedra minnet av offren är att försvara demokratin och rättsstaten, att Europa fortsätter att vara ett fritt och öppet samhälle. |
| --- | --- |

8.2

Det bästa sättet att hedra minnet av offren är att försvara demokratin och rättsstaten, att Europa fortsätter att vara ett fritt och öppet samhälle.

| 8.3 | Offren representerar, i en eller annan form, något som terrorister och organiserade brottslingar inte kan erkänna: en legitim och demokratisk makt underordnad lag och rätt. Det civila samhället måste förmedla denna sociala och politiska lärdom så att medborgarna kan ge offren det sociala och politiska erkännande som krävs: demokratin och rättsstaten måste ständigt återerövras. |
| --- | --- |

8.3

Offren representerar, i en eller annan form, något som terrorister och organiserade brottslingar inte kan erkänna: en legitim och demokratisk makt underordnad lag och rätt. Det civila samhället måste förmedla denna sociala och politiska lärdom så att medborgarna kan ge offren det sociala och politiska erkännande som krävs: demokratin och rättsstaten måste ständigt återerövras.

| 8.4 | Att ge offren stöd är en effektiv förebyggande åtgärd. Terrorismoffer förtjänar medborgarnas och institutionernas respekt, stöd och hjälp. Deras orättvisa öde, våldsdådets konsekvenser och deras lidande måste så långt det är möjligt mildras genom att det civila samhället och myndigheterna i medlemsstaterna och EU agerar beslutsamt och ger dem sitt stöd. |
| --- | --- |

8.4

Att ge offren stöd är en effektiv förebyggande åtgärd. Terrorismoffer förtjänar medborgarnas och institutionernas respekt, stöd och hjälp. Deras orättvisa öde, våldsdådets konsekvenser och deras lidande måste så långt det är möjligt mildras genom att det civila samhället och myndigheterna i medlemsstaterna och EU agerar beslutsamt och ger dem sitt stöd.

| 8.5 | EESK föreslår att EU skall vidta följande åtgärder för att stödja och erkänna offren för terrorism och deras anhöriga. |
| --- | --- |

8.5

EESK föreslår att EU skall vidta följande åtgärder för att stödja och erkänna offren för terrorism och deras anhöriga.

| 8.5.1 | Det behövs lagstiftning med minimibestämmelser som garanterar rätt till värdighet, respekt för privatliv och familjeliv, rätt till ekonomisk ersättning, rätt till sjukvård, psykisk vård och socialt bistånd, rätt till verklig möjlighet att få domstolsprövning och rättsväsendets skydd, rätt till arbetsmarknadsrehabilitering och rätt till utbildning som garanterar lika möjligheter att få arbete. |
| --- | --- |

8.5.1

Det behövs lagstiftning med minimibestämmelser som garanterar rätt till värdighet, respekt för privatliv och familjeliv, rätt till ekonomisk ersättning, rätt till sjukvård, psykisk vård och socialt bistånd, rätt till verklig möjlighet att få domstolsprövning och rättsväsendets skydd, rätt till arbetsmarknadsrehabilitering och rätt till utbildning som garanterar lika möjligheter att få arbete.

| 8.5.2 | Till vägledning för medlemsstaterna på detta område bör man utarbeta standarder, bästa praxis och riktlinjer för skydd av terrorismens offer. Kommissionen bör avsätta medel för att hjälpa organisationer för terrorismoffer att bygga upp europeiska nätverk. |
| --- | --- |

8.5.2

Till vägledning för medlemsstaterna på detta område bör man utarbeta standarder, bästa praxis och riktlinjer för skydd av terrorismens offer. Kommissionen bör avsätta medel för att hjälpa organisationer för terrorismoffer att bygga upp europeiska nätverk.

| 8.6 | Vi får inte heller glömma bort andra offer som inte är lika kända eftersom de inte får samma uppmärksamhet i medierna. Det handlar om offer för kriminella organisationer som kränker de mänskliga rättigheterna i lika hög grad som terroristorganisationerna: offer för utpressning, stöld och droger, offer för människosmuggling, prostitution och kvinnohandel, offer för illegalt utnyttjande av arbetskraft. |
| --- | --- |

8.6

Vi får inte heller glömma bort andra offer som inte är lika kända eftersom de inte får samma uppmärksamhet i medierna. Det handlar om offer för kriminella organisationer som kränker de mänskliga rättigheterna i lika hög grad som terroristorganisationerna: offer för utpressning, stöld och droger, offer för människosmuggling, prostitution och kvinnohandel, offer för illegalt utnyttjande av arbetskraft.

| 8.7 | Alla brottsoffer måste uppmärksammas särskilt av myndigheterna och det civila samhället. EESK har i två yttranden (16) efterlyst en gemensam EU-lagstiftning för ersättning till brottsoffer. Försäkringsbolagen måste göra nya åtaganden och i sina försäkringar medge bättre täckning av brottsoffer. |
| --- | --- |

8.7

Alla brottsoffer måste uppmärksammas särskilt av myndigheterna och det civila samhället. EESK har i två yttranden (16) efterlyst en gemensam EU-lagstiftning för ersättning till brottsoffer. Försäkringsbolagen måste göra nya åtaganden och i sina försäkringar medge bättre täckning av brottsoffer.

9.   Finansiering av terrorism och organiserad brottslighet

| 9.1 | EESK har lagt fram flera yttranden (17) med förslag om ökat offentlig-privat samarbete i kampen mot finansiering av terrorism och organiserad brottslighet. Men det största ansvaret i detta sammanhang faller dock på finansinstituten. |
| --- | --- |

9.1

EESK har lagt fram flera yttranden (17) med förslag om ökat offentlig-privat samarbete i kampen mot finansiering av terrorism och organiserad brottslighet. Men det största ansvaret i detta sammanhang faller dock på finansinstituten.

| 9.2 | EESK har nyligen antagit två yttranden (18) om skyldigheten för finansinstitut att säkerställa ökad insyn i finansiella överföringar för att försvåra olaglig verksamhet. EESK uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga rättsliga åtgärder för att säkerställa att privata organisationer och icke vinstdrivande organisationer som misstänks ingå i nätverk som kanaliserar pengar till terroristverksamhet respekterar rekommendationerna från internationella finansiella insatsgruppen mot penningtvätt (FATF) (19) och mot finansiering av terrorism. Detta får emellertid inte leda till att medborgarnas engagemang i olika sammanslutningar generellt misstänkliggörs. |
| --- | --- |

9.2

EESK har nyligen antagit två yttranden (18) om skyldigheten för finansinstitut att säkerställa ökad insyn i finansiella överföringar för att försvåra olaglig verksamhet. EESK uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga rättsliga åtgärder för att säkerställa att privata organisationer och icke vinstdrivande organisationer som misstänks ingå i nätverk som kanaliserar pengar till terroristverksamhet respekterar rekommendationerna från internationella finansiella insatsgruppen mot penningtvätt (FATF) (19) och mot finansiering av terrorism. Detta får emellertid inte leda till att medborgarnas engagemang i olika sammanslutningar generellt misstänkliggörs.

| 9.3 | Fastighetssektorn utnyttjas i allt större utsträckning för att dölja stora penningbelopp från terrorismverksamhet och organiserad brottslighet. I vissa fall är även de lokala myndigheterna korrumperade av dessa grupper. Fastighetsbolag, stora byggbolag och andra aktörer i sektorn måste samarbeta med de nationella myndigheterna och försöka förhindra att sektorn utnyttjas för att gömma undan svarta pengar och för tvättning av pengar från terrorismverksamhet och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

9.3

Fastighetssektorn utnyttjas i allt större utsträckning för att dölja stora penningbelopp från terrorismverksamhet och organiserad brottslighet. I vissa fall är även de lokala myndigheterna korrumperade av dessa grupper. Fastighetsbolag, stora byggbolag och andra aktörer i sektorn måste samarbeta med de nationella myndigheterna och försöka förhindra att sektorn utnyttjas för att gömma undan svarta pengar och för tvättning av pengar från terrorismverksamhet och organiserad brottslighet.

| 9.4 | Den internationella marknaden för handel med konst, frimärken och antikviteter används allt mer för att dölja pengar från brottslig verksamhet. De berörda företagen måste samarbeta mer aktivt med myndigheterna för att öka insynen på denna marknad. |
| --- | --- |

9.4

Den internationella marknaden för handel med konst, frimärken och antikviteter används allt mer för att dölja pengar från brottslig verksamhet. De berörda företagen måste samarbeta mer aktivt med myndigheterna för att öka insynen på denna marknad.

| 9.5 | Europeiska unionen behöver gemensamma rättsliga och administrativa instrument för att tillsammans med medlemsstaterna kunna bekämpa dessa olagliga verksamheter. Rådet bör se till att varje medlemsstat har en adekvat strafflagstiftning i linje med EU:s miniminormer för att kunna vidta rättsliga åtgärder mot terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

9.5

Europeiska unionen behöver gemensamma rättsliga och administrativa instrument för att tillsammans med medlemsstaterna kunna bekämpa dessa olagliga verksamheter. Rådet bör se till att varje medlemsstat har en adekvat strafflagstiftning i linje med EU:s miniminormer för att kunna vidta rättsliga åtgärder mot terrorism och organiserad brottslighet.

| 9.6 | EU:s handlingsplan för bekämpning av terrorism (20) innehåller åtgärder för samordning av underrättelsetjänsterna på skatte- och finansområdet. Dessa åtgärder bör förstärkas. Alla medlemsstater är skyldiga att agera effektivt och samordna sina åtgärder i rådet. |
| --- | --- |

9.6

EU:s handlingsplan för bekämpning av terrorism (20) innehåller åtgärder för samordning av underrättelsetjänsterna på skatte- och finansområdet. Dessa åtgärder bör förstärkas. Alla medlemsstater är skyldiga att agera effektivt och samordna sina åtgärder i rådet.

10.   Internet och mobiltelefoni

| 10.1 | Internet- och mobiltelefonioperatörerna måste samarbeta med myndigheterna och efterleva de lagar som kräver lagring av data vid Internetkommunikation (ej innehållet i meddelandena). |
| --- | --- |

10.1

Internet- och mobiltelefonioperatörerna måste samarbeta med myndigheterna och efterleva de lagar som kräver lagring av data vid Internetkommunikation (ej innehållet i meddelandena).

| 10.2 | Det behövs också samarbete för insamling av data vid köp av mobiltelefonkort eftersom terroristgrupper och kriminella nätverk kan kommunicera anonymt via vissa e-posttjänster och telefonkort utan att riskera upptäckt och till och med detonera sprängmedel på distans. EESK har redan yttrat sig (21) om denna fråga. Även Europaparlamentet har antagit ett betänkande (22), som EESK ställer sig bakom. |
| --- | --- |

10.2

Det behövs också samarbete för insamling av data vid köp av mobiltelefonkort eftersom terroristgrupper och kriminella nätverk kan kommunicera anonymt via vissa e-posttjänster och telefonkort utan att riskera upptäckt och till och med detonera sprängmedel på distans. EESK har redan yttrat sig (21) om denna fråga. Även Europaparlamentet har antagit ett betänkande (22), som EESK ställer sig bakom.

| 10.3 | Det europeiska samhället är ytterst sårbart för Internetbrottslighet och kriminella organisationer använder i ökande utsträckning Internet i kriminella syften. |
| --- | --- |

10.3

Det europeiska samhället är ytterst sårbart för Internetbrottslighet och kriminella organisationer använder i ökande utsträckning Internet i kriminella syften.

| 10.4 | Internet blir allt mer oundgängligt för det europeiska samhället, företag och enskilda, leverantörer av grundläggande tjänster och offentliga myndigheter samt för polis- och domstolsväsendet. Europa hotas av en ny fara: Internetterrorism, som kan slå ut grundläggande samhällsfunktioner. |
| --- | --- |

10.4

Internet blir allt mer oundgängligt för det europeiska samhället, företag och enskilda, leverantörer av grundläggande tjänster och offentliga myndigheter samt för polis- och domstolsväsendet. Europa hotas av en ny fara: Internetterrorism, som kan slå ut grundläggande samhällsfunktioner.

| 10.5 | Internetoperatörerna måste förbättra sina säkerhetssystem och samarbeta med polis- och rättsväsendet i kampen mot dessa nya typer av brott. |
| --- | --- |

10.5

Internetoperatörerna måste förbättra sina säkerhetssystem och samarbeta med polis- och rättsväsendet i kampen mot dessa nya typer av brott.

11.   Massmedia

| 11.1 | Det är mediernas rättighet och skyldighet att förmedla korrekt information, men de måste också undvika infallsvinklar som gynnar terroristorganisationernas intressen. De bör således inte publicera bilder och uppgifter som kan kränka offrens privatliv och värdighet. De måste i synnerhet skydda barn och ungdomar från dessa risker. Framför allt offentligägda medier måste vara ett föredöme i detta sammanhang. |
| --- | --- |

11.1

Det är mediernas rättighet och skyldighet att förmedla korrekt information, men de måste också undvika infallsvinklar som gynnar terroristorganisationernas intressen. De bör således inte publicera bilder och uppgifter som kan kränka offrens privatliv och värdighet. De måste i synnerhet skydda barn och ungdomar från dessa risker. Framför allt offentligägda medier måste vara ett föredöme i detta sammanhang.

| 11.2 | Medierna kan införa uppförandekoder och samarbeta med myndigheterna för att värna om offrens privatliv och värdighet, och för att undvika infallsvinklar som kan gynna terroristgruppernas propagandistiska intressen. |
| --- | --- |

11.2

Medierna kan införa uppförandekoder och samarbeta med myndigheterna för att värna om offrens privatliv och värdighet, och för att undvika infallsvinklar som kan gynna terroristgruppernas propagandistiska intressen.

| 11.3 | Kommissionen planerar för en europeisk konferens med deltagande av de största medierna. EESK ser det som ett lägligt tillfälle att utbyta god praxis, utforma system för självreglering, bidra till att skapa en europeisk offentlig opinion och förmedla en konstruktiv bild av EU. |
| --- | --- |

11.3

Kommissionen planerar för en europeisk konferens med deltagande av de största medierna. EESK ser det som ett lägligt tillfälle att utbyta god praxis, utforma system för självreglering, bidra till att skapa en europeisk offentlig opinion och förmedla en konstruktiv bild av EU.

12.   Strategiska infrastrukturer

| 12.1 | Terrorister försöker också uppnå sina kriminella mål genom att attackera strategiska infrastrukturer och grundläggande offentliga tjänster. Terroristernas måltavlor är allmänna transporter och transportnät, elnät och eloperatörer, vattenförsörjning, telekommunikationssystem och telekomoperatörer och platser där många människor samlas. |
| --- | --- |

12.1

Terrorister försöker också uppnå sina kriminella mål genom att attackera strategiska infrastrukturer och grundläggande offentliga tjänster. Terroristernas måltavlor är allmänna transporter och transportnät, elnät och eloperatörer, vattenförsörjning, telekommunikationssystem och telekomoperatörer och platser där många människor samlas.

| 12.2 | Nya terroristhot tornar upp sig över de europeiska samhällena: De flesta experter är eniga om att radioaktiva och nukleära, kemiska, biologiska och bakteriologiska attacker i dag är reella hot. De sektorer som hanterar dessa produkter måste förbättra sina säkerhetssystem och arbeta effektivt tillsammans med polismyndigheterna. |
| --- | --- |

12.2

Nya terroristhot tornar upp sig över de europeiska samhällena: De flesta experter är eniga om att radioaktiva och nukleära, kemiska, biologiska och bakteriologiska attacker i dag är reella hot. De sektorer som hanterar dessa produkter måste förbättra sina säkerhetssystem och arbeta effektivt tillsammans med polismyndigheterna.

| 12.3 | EESK vill ge kommissionen en eloge för det utmärkta forskningsprogrammet om säkerhet (SRC 06) och hoppas att kommissionen fortsätter att finansiera gemensamma offentlig-privata forskningsprojekt för att förbättra säkerheten i hela EU. |
| --- | --- |

12.3

EESK vill ge kommissionen en eloge för det utmärkta forskningsprogrammet om säkerhet (SRC 06) och hoppas att kommissionen fortsätter att finansiera gemensamma offentlig-privata forskningsprojekt för att förbättra säkerheten i hela EU.

| 12.4 | Programmet bör dock även omfatta partnerländerna inom EU:s grannskapspolitik och grannländer i östra och södra Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

12.4

Programmet bör dock även omfatta partnerländerna inom EU:s grannskapspolitik och grannländer i östra och södra Medelhavsområdet.

| 12.5 | Den privata sektorn måste ha beredskap för att ställa sin personal till myndigheternas förfogande i krissituationer för att hjälpa till att hantera de eventuellt katastrofala följderna av terroristattentat. Det är därför viktigt att kartlägga på vilka områden som civilsamhällets organisationer skulle kunna bidra med stöd och hjälp i en krissituation och utforma avtal och överenskommelser som gör det möjligt att vid behov aktivera effektiva gemensamma krishanteringssystem. |
| --- | --- |

12.5

Den privata sektorn måste ha beredskap för att ställa sin personal till myndigheternas förfogande i krissituationer för att hjälpa till att hantera de eventuellt katastrofala följderna av terroristattentat. Det är därför viktigt att kartlägga på vilka områden som civilsamhällets organisationer skulle kunna bidra med stöd och hjälp i en krissituation och utforma avtal och överenskommelser som gör det möjligt att vid behov aktivera effektiva gemensamma krishanteringssystem.

| 12.6 | Möjligheten att förebygga och reagera förutsätter information och effektiv kunskapshantering samt förmåga att förutse olika framtida scenarier. Alla måste engagera sig och ta sig an de utmaningar som terrorismen och den organiserade brottsligheten utgör, vilket förutsätter att informationen når ut till berörda parter. |
| --- | --- |

12.6

Möjligheten att förebygga och reagera förutsätter information och effektiv kunskapshantering samt förmåga att förutse olika framtida scenarier. Alla måste engagera sig och ta sig an de utmaningar som terrorismen och den organiserade brottsligheten utgör, vilket förutsätter att informationen når ut till berörda parter.

| 12.7 | Ledning och säkerhetsansvariga inom företag och civilsamhällets organisationer (särskilt på strategiska områden) måste få tillgång till korrekt information om de aspekter av terrorism och organiserad brottslighet som rör deras verksamhets- eller ansvarsområden för att kunna förbereda sig och förebygga hoten. |
| --- | --- |

12.7

Ledning och säkerhetsansvariga inom företag och civilsamhällets organisationer (särskilt på strategiska områden) måste få tillgång till korrekt information om de aspekter av terrorism och organiserad brottslighet som rör deras verksamhets- eller ansvarsområden för att kunna förbereda sig och förebygga hoten.

13.   Europeisk plattform för offentlig-privat samarbete

| 13.1 | Kommissionen håller på att utarbeta ett meddelande om offentlig-privat samarbete mot organiserad brottslighet och terrorism, som innefattar en handlingsplan om offentlig-privata partnerskap. Det bärande inslaget i detta samarbete är den så kallade plattformen för offentlig-privat samarbete mot organiserad brottslighet och terrorism. Denna plattform, som enligt planerna skall inrättas i slutet av året, bör definieras i fråga om sammansättning, insatser och stadgar. Den kommer att sammanträda regelbundet för att bland annat diskutera frågor av gemensamt intresse, dra upp riktlinjer för politiska och rättsliga åtgärder, utforma förebyggande strategier och utbyta god praxis och information. |
| --- | --- |

13.1

Kommissionen håller på att utarbeta ett meddelande om offentlig-privat samarbete mot organiserad brottslighet och terrorism, som innefattar en handlingsplan om offentlig-privata partnerskap. Det bärande inslaget i detta samarbete är den så kallade plattformen för offentlig-privat samarbete mot organiserad brottslighet och terrorism. Denna plattform, som enligt planerna skall inrättas i slutet av året, bör definieras i fråga om sammansättning, insatser och stadgar. Den kommer att sammanträda regelbundet för att bland annat diskutera frågor av gemensamt intresse, dra upp riktlinjer för politiska och rättsliga åtgärder, utforma förebyggande strategier och utbyta god praxis och information.

| 13.2 | I plattformen skall ingå företrädare för medlemsstaterna och på frivillig basis även olika representativa organisationer, vare sig det är europeiska arbetsgivarorganisationer, fackföreningar eller icke-statliga organisationer, som arbetar mot organiserad brottslighet och terrorism osv., och den skall utnyttja de fördelar och samverkanseffekter som en sådan samarbetsform kan ge. Ytterst har plattformen som mål att motverka följderna av organiserad brottslighet och terrorism i Europa och göra Europa till en säkrare plats för offentlig verksamhet, allmänheten och näringslivet. |
| --- | --- |

13.2

I plattformen skall ingå företrädare för medlemsstaterna och på frivillig basis även olika representativa organisationer, vare sig det är europeiska arbetsgivarorganisationer, fackföreningar eller icke-statliga organisationer, som arbetar mot organiserad brottslighet och terrorism osv., och den skall utnyttja de fördelar och samverkanseffekter som en sådan samarbetsform kan ge. Ytterst har plattformen som mål att motverka följderna av organiserad brottslighet och terrorism i Europa och göra Europa till en säkrare plats för offentlig verksamhet, allmänheten och näringslivet.

13.3   Villkor för det civila samhällets delaktighet

| 13.3.1 | Det civila samhället hoppas att EU:s och medlemsstaternas institutionerna verkligen tar fasta på de synpunkter som medborgarna ger uttryck för. Medborgarna kräver en effektiv kamp mot terrorism och organiserad brottslighet. Medborgarna vill inte ha några undanflykter med hänvisning till nationella, politiska eller juridiska hinder för att lösa problem i samband med kampen mot terrorism och kriminalitet. De kräver resultat, som mycket väl kan uppnås via ovannämnda plattform. |
| --- | --- |

13.3.1

Det civila samhället hoppas att EU:s och medlemsstaternas institutionerna verkligen tar fasta på de synpunkter som medborgarna ger uttryck för. Medborgarna kräver en effektiv kamp mot terrorism och organiserad brottslighet. Medborgarna vill inte ha några undanflykter med hänvisning till nationella, politiska eller juridiska hinder för att lösa problem i samband med kampen mot terrorism och kriminalitet. De kräver resultat, som mycket väl kan uppnås via ovannämnda plattform.

| 13.3.2 | EESK anser att kommissionens förslag om att inrätta en offentlig-privat plattform utgör ett steg framåt men att det inte är tillräckligt långtgående. |
| --- | --- |

13.3.2

EESK anser att kommissionens förslag om att inrätta en offentlig-privat plattform utgör ett steg framåt men att det inte är tillräckligt långtgående.

| 13.3.3 | EESK bör delta i planeringen och utvärderingen av denna plattform. |
| --- | --- |

13.3.3

EESK bör delta i planeringen och utvärderingen av denna plattform.

| 13.3.4 | Det är enligt fördraget EESK som skall representera det organiserade civila samhället i EU. Självfallet skall också andra aktörer som företräder olika särintressen delta, men EESK måste som företrädare för samhällets allmänna intressen vara företrädd av tre ledamöter (en från varje grupp). |
| --- | --- |

13.3.4

Det är enligt fördraget EESK som skall representera det organiserade civila samhället i EU. Självfallet skall också andra aktörer som företräder olika särintressen delta, men EESK måste som företrädare för samhällets allmänna intressen vara företrädd av tre ledamöter (en från varje grupp).

| 13.3.5 | EESK uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra inrättandet av offentlig-privata plattformar på lokal nivå med samma mål att främja delaktighet och samarbete som eftersträvas på EU-nivå. |
| --- | --- |

13.3.5

EESK uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra inrättandet av offentlig-privata plattformar på lokal nivå med samma mål att främja delaktighet och samarbete som eftersträvas på EU-nivå.

13.4   Offentlig-privat samarbete i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet

| 13.4.1 | EESK anser att det krävs ett omfattande samarbete mellan offentlig och privat sektor för att främja samverkanseffekter i kampen mot brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

13.4.1

EESK anser att det krävs ett omfattande samarbete mellan offentlig och privat sektor för att främja samverkanseffekter i kampen mot brottslighet och terrorism.

| 13.4.2 | Samarbetet bör ha följande huvudmål:






  a) | Det civila samhällets främsta mål är inte bara att förebygga terrordåd och organiserad brottslighet utan också att förhindra att utsatta personer och grupper dras in i terrorist- och brottsorganisationernas nätverk. |
| --- | --- | --- |

13.4.2

Samarbetet bör ha följande huvudmål:

a)

Det civila samhällets främsta mål är inte bara att förebygga terrordåd och organiserad brottslighet utan också att förhindra att utsatta personer och grupper dras in i terrorist- och brottsorganisationernas nätverk.

| b) | Att kartlägga de grupper som är mest utsatta för de kriminella gängens verksamhet och främja möjligheter att skydda sig själv och kontakter med polis och myndigheter som arbetar med organiserad brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

b)

Att kartlägga de grupper som är mest utsatta för de kriminella gängens verksamhet och främja möjligheter att skydda sig själv och kontakter med polis och myndigheter som arbetar med organiserad brottslighet och terrorism.

| c) | Att underlätta utbyte av information och erfarenheter för att begränsa möjligheten att begå brott. |
| --- | --- |

c)

Att underlätta utbyte av information och erfarenheter för att begränsa möjligheten att begå brott.

| d) | Att förmedla synpunkter från det civila samhällets olika sektorer till EU:s och medlemsstaternas institutioner, som därmed får bättre förutsättningar att föra en kamp mot terrorism och kriminalitet som i första hand är i medborgarnas intresse. |
| --- | --- |

d)

Att förmedla synpunkter från det civila samhällets olika sektorer till EU:s och medlemsstaternas institutioner, som därmed får bättre förutsättningar att föra en kamp mot terrorism och kriminalitet som i första hand är i medborgarnas intresse.

| e) | Att förmedla synpunkter till EU:s och medlemsstaternas institutioner om företagens och organisationernas viktigaste skyddsbehov gentemot organiserad brottslighet. Att med dessa institutioner diskutera hur man bäst kan skydda sig mot brott och polisanmäla brott. |
| --- | --- |

e)

Att förmedla synpunkter till EU:s och medlemsstaternas institutioner om företagens och organisationernas viktigaste skyddsbehov gentemot organiserad brottslighet. Att med dessa institutioner diskutera hur man bäst kan skydda sig mot brott och polisanmäla brott.

| f) | Att fastställa områden för erfarenhetsutbyte i konkreta och särskilt känsliga sektorer där organiserad brottslighet kan förekomma, i synnerhet finans-, transport, kommunikations- och energisektorn. |
| --- | --- |

f)

Att fastställa områden för erfarenhetsutbyte i konkreta och särskilt känsliga sektorer där organiserad brottslighet kan förekomma, i synnerhet finans-, transport, kommunikations- och energisektorn.

| g) | Att uppmuntra brottsförebyggande europeiska plattformar. |
| --- | --- |

g)

Att uppmuntra brottsförebyggande europeiska plattformar.

| h) | Att fungera som debattforum för analys av i vilken mån terrorism- och brottsoffrens behov och krav beaktas. |
| --- | --- |

h)

Att fungera som debattforum för analys av i vilken mån terrorism- och brottsoffrens behov och krav beaktas.

| i) | Att utifrån det organiserade civila samhällets perspektiv bidra till att utforma gemenskapens strategier och åtgärder mot terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

i)

Att utifrån det organiserade civila samhällets perspektiv bidra till att utforma gemenskapens strategier och åtgärder mot terrorism och organiserad brottslighet.

| j) | Att stärka förbindelserna mellan ledande experter i både privat och offentlig sektor för att man maximalt skall kunna utnyttja kunskaper och erfarenheter när det gäller att skydda sig mot och bekämpa organiserad brottslighet och terrorism. |
| --- | --- |

j)

Att stärka förbindelserna mellan ledande experter i både privat och offentlig sektor för att man maximalt skall kunna utnyttja kunskaper och erfarenheter när det gäller att skydda sig mot och bekämpa organiserad brottslighet och terrorism.

| k) | Att delta i planeringen och utvärderingen av plattformen. |
| --- | --- |

k)

Att delta i planeringen och utvärderingen av plattformen.

13.5   Samarbetssystem

| 13.5.1 | Ett system för samarbete mellan privat och offentlig sektor, baserat på ett instrument av samma slag som i kommissionens förslag, kan vara ett idealt sätt att börja bygga upp kontakter mellan de båda sektorerna. Om plattformen har en hög grad av representativitet, får den offentlig-privata kopplingen en större genomslagskraft och de åtgärder som plattformen föreslår mot terrorism och organiserad brottslighet blir effektivare. |
| --- | --- |

13.5.1

Ett system för samarbete mellan privat och offentlig sektor, baserat på ett instrument av samma slag som i kommissionens förslag, kan vara ett idealt sätt att börja bygga upp kontakter mellan de båda sektorerna. Om plattformen har en hög grad av representativitet, får den offentlig-privata kopplingen en större genomslagskraft och de åtgärder som plattformen föreslår mot terrorism och organiserad brottslighet blir effektivare.

| 13.5.2 | Detta samarbetssystem bör göra det möjligt att inrätta arbetsgrupper inom särskilda sektorer eller ämnesområden, med uppgift att särskilt behandla en speciell fråga och med en särskild anknytning till den struktur som byggts upp via samarbetet mellan offentlig och privat sektor. |
| --- | --- |

13.5.2

Detta samarbetssystem bör göra det möjligt att inrätta arbetsgrupper inom särskilda sektorer eller ämnesområden, med uppgift att särskilt behandla en speciell fråga och med en särskild anknytning till den struktur som byggts upp via samarbetet mellan offentlig och privat sektor.

| 13.5.3 | Plattformen skulle till sina sammanträden kunna bjuda in organisationer, företag, experter, företrädare för EU-institutioner och nationella myndigheter samt alla som bedöms kunna bidra med information, erfarenheter eller ett medvärde i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

13.5.3

Plattformen skulle till sina sammanträden kunna bjuda in organisationer, företag, experter, företrädare för EU-institutioner och nationella myndigheter samt alla som bedöms kunna bidra med information, erfarenheter eller ett medvärde i kampen mot terrorism och organiserad brottslighet.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK:s yttrande av den 15 december 2005 om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa”( föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños; EUT C 65, 17.3.2006).

1

(2)  EESK:s yttrande av den 14 december 2005 om Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007-2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (föredragande: Miguel Ángel Cabra de Luna; EUT C 65, 17.3.2006).

2

(3)  KOM(2005) 313 slutlig, 21.9.2005.

3

(4)  I fotnot 1 i KOM(2005) 313 slutlig anges att ”varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att de uppsåtliga handlingar som avses i nio uttryckligen angivna brottbeskrivningar i nationell lagstiftning och som genom sin art eller sitt sammanhang allvarligt kan skada ett land eller en internationell organisation skall betraktas som terroristbrott, när de begås i syfte att injaga allvarlig fruktan hos en befolkning, otillbörligen tvinga offentliga organ eller en internationell organisation att utföra eller att avstå från att utföra en viss handling, eller allvarligt destabilisera eller förstöra de grundläggande politiska, konstitutionella, ekonomiska eller sociala strukturerna i ett land eller i en internationell organisation”.

4

(5)  De sysslar med illegal narkotika- och vapenhandel, människohandel och människosmuggling, stöld, prostitution, illegal spelverksamhet, piratkopiering osv.

5

(6)  FN:s konvention om gränsöverskridande organiserad brottslighet. Se

6

http://www.uncjin.org/Documents/Conventions/dcatoc/final_documents_2/convention_spa.pdf

(7)  EESK:s yttrande av den 15 december 2005 om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños; EUT C 65, 17.3.2006).

7

(8)  Europaparlamentets resolution om framstegen under 2004 när det gäller ett område med frihet, säkerhet och rättvisa, P6_TA(2005)0227 av den 8 juni 2005.

8

(9)  Se bland annat EESK:s yttrande av den 27 oktober 2004 om ”Förslag till rådets beslut om ändring av beslut 2002/463/EG om antagande av ett handlingsprogram för administrativt samarbete om yttre gränser, visering, asyl och invandring (Argoprogrammet)” (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños; EUT C 120, 20.5.2005).

9

(10)  Europeiska kommissionen lade den 12 oktober 2005 fram ”Förslag till rådets rambeslut om utbyte av uppgifter enligt principen om tillgänglighet”, KOM(20005) 490 slutlig, 12.10.2005.

10

(11)  EESK:s yttrande av den 14 december 2005 om Förslag till rådets beslut om inrättande av det specifika programmet ”Terrorism – förebyggande, beredskap och konsekvenshantering” för perioden 2007–2013 som en del av det allmänna programmet ”Säkerhet och skydd av friheter” (föredragande: Miguel Ángel Cabra de Luna; EUT C 65, 17.3.2006).

11

(12)  Irland och Nederländerna är de enda som inte har godkänt förordningen.

12

(13)  EESK:s yttrande av den 15 december 2005 om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa” (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños; EUT C 65, 17.3.2006).

13

(14)  KOM(2005) 313 slutlig.

14

(15)  Se EESK:s yttranden av den 21 mars 2002 om ”Invandring, integration och det organiserade civila samhällets roll” (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños; EGT C 125, 27.5.2002), av den 10 december 2003 om ”Kommissionens meddelande till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om invandring, integration och sysselsättning” (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños; EUT C 80, 30.3.2004) och om ”Invandring och integration i EU: Samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer” (föredragande: Luis Miguel Pariza Castaños).

15

(16)  EESK:s yttrande av den 20 mars 2002 om ”Grönbok – Ersättning till brottsoffer” (föredragande: Vítor Melícias; EGT C 125, 27.5.2002).

16

EESK:s yttrande av den 26 februari 2003 om ”Förslag till rådets direktiv om brottsofferersättning” (föredragande: Vítor Christóforos Koryfídis; EUT C 95, 23.4.2003).

(17)  Se framför allt EESK:s yttrande av den 11 maj 2005 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt, inbegripet finansiering av terrorism” (föredragande: John Simpson; EUT C 267, 27.10.2005).

17

(18)  EESK:s yttrande av den 21 april 2006 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om information om betalaren som skall åtfölja överföringar av medel” (föredragande: Umberto Burani).

18

EESK:s yttrande av den 11 maj 2005 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt, inbegripet finansiering av terrorism” (föredragande: John Simpson; EUT C 267, 27.10.2005).

(19)  Grupp som inrättats av G 8-länderna.

19

(20)  Se den plan som antogs av rådet den 13 februari 2006.

20

(21)  Se särskilt EESK:s yttrande av den 19 januari 2006 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om lagring av uppgifter som behandlats i samband med tillhandahållande av allmänt tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster och om ändring av direktiv 2002/58/EG” (föredragande: Bernardo Hernández Bataller; EUT C 69, 21.3.2006).

21

(22)  Se EP:s betänkande A6(2005) 365, 28.11.2005.

22

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/157 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/157

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Yrkeslivskvalitet, produktivitet och sysselsättning inför globaliseringen och de demografiska utmaningarna”

(2006/C 318/27)

Den 17 november 2005 beslutade det finländska EU-ordförandeskapet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Yrkeslivskvalitet, produktivitet och sysselsättning inför globaliseringen och de demografiska utmaningarna”.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 2006. Föredragande var Ursula Engelen-Kefer.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 116 röster för, 3 röster emot och 8 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Lissabonagendan är det europeiska svaret på globaliseringens utmaningar. Genom en effektiv samverkan mellan ekonomisk politik, sysselsättnings-, social- och miljöpolitik skall Europas internationella konkurrensposition förbättras. För den europeiska ekonomin handlar det om att utnyttja de möjligheter som globaliseringen innebär genom att nya arbetsmöjligheter skapas inom områden med bättre framtidsutsikter och genom att tillväxten ökar genom innovation. Europa bör därför satsa på sina starka sidor, som består i högkvalitativa produkter och tjänster, välutbildad arbetskraft och den europeiska sociala modellen, och konkurrera om kvalitet i stället för om de lägsta lönerna och den lägsta sociala standarden, som Europa ändå inte kan ”uppnå”. En sådan kvalitetskonkurrens kräver en omfattande innovationspolitisk modell som också omfattar den mikroekonomiska nivån, dvs. företagsstrukturen och arbetslivskvaliteten. |
| --- | --- |

1.1

Lissabonagendan är det europeiska svaret på globaliseringens utmaningar. Genom en effektiv samverkan mellan ekonomisk politik, sysselsättnings-, social- och miljöpolitik skall Europas internationella konkurrensposition förbättras. För den europeiska ekonomin handlar det om att utnyttja de möjligheter som globaliseringen innebär genom att nya arbetsmöjligheter skapas inom områden med bättre framtidsutsikter och genom att tillväxten ökar genom innovation. Europa bör därför satsa på sina starka sidor, som består i högkvalitativa produkter och tjänster, välutbildad arbetskraft och den europeiska sociala modellen, och konkurrera om kvalitet i stället för om de lägsta lönerna och den lägsta sociala standarden, som Europa ändå inte kan ”uppnå”. En sådan kvalitetskonkurrens kräver en omfattande innovationspolitisk modell som också omfattar den mikroekonomiska nivån, dvs. företagsstrukturen och arbetslivskvaliteten.

| 1.2 | Att inte bara skapa fler utan också bättre arbetstillfällen är ett programmål för Lissabonagendan. Denna kvalitetsaspekt har dock hittills försummats i debatten om genomförandet av Lissabonmålen. Jämte ökade investeringar i forskning och utveckling och investeringar i utbildning och fortbildning med avseende på de krav som ställs i dagens kunskaps- och informationssamhälle, är en förbättrad arbetslivskvalitet en nyckelfaktor för att öka företagens produktivitetstillväxt och innovationsförmåga. Detta har bevisats i vetenskapliga studier om sambandet mellan arbetskvalitet och produktivitet och om den betydelse som ett ”bra arbete” har för arbetstagares arbetsmotivation och arbetsvilja. |
| --- | --- |

1.2

Att inte bara skapa fler utan också bättre arbetstillfällen är ett programmål för Lissabonagendan. Denna kvalitetsaspekt har dock hittills försummats i debatten om genomförandet av Lissabonmålen. Jämte ökade investeringar i forskning och utveckling och investeringar i utbildning och fortbildning med avseende på de krav som ställs i dagens kunskaps- och informationssamhälle, är en förbättrad arbetslivskvalitet en nyckelfaktor för att öka företagens produktivitetstillväxt och innovationsförmåga. Detta har bevisats i vetenskapliga studier om sambandet mellan arbetskvalitet och produktivitet och om den betydelse som ett ”bra arbete” har för arbetstagares arbetsmotivation och arbetsvilja.

| 1.3 | Arbetets kvalitet omfattar olika aspekter, såsom förebyggande och minskning av hälsorisker, hur arbetsorganisationen på arbetsplatsen ser ut, social trygghet, däribland rimliga löneförhållanden, möjlighet till utveckling av kunskaper och färdigheter samt större möjligheter att kombinera arbets- och familjeliv. Förbättringar inom alla dessa områden får en positiv inverkan på arbetsproduktiviteten. Detta har fastställts i studier om levnads- och arbetsvillkor som genomförts av Dublinstiftelsen och som har presenterats för EESK. I detta sammanhang är det särskilt viktigt att stödja frivilliga, hälsofrämjande åtgärder som företagen erbjuder. Säkra arbetsplatser, hälsofrämjande arbetsvillkor och arbetsorganisationer som ger de anställda större manöverutrymme i arbetet är viktiga faktorer när det gäller att öka produktiviteten och därmed också innovationsförmågan, som också påverkas av sociala förhållanden. EESK anser därför att man måste ta hänsyn till detta när det gäller företagsstrukturer och företagskultur. Lissabonstrategin behöver därför också genomföras på företagsnivå, där ekonomiska och sociala målsättningar kopplas samman. Den sociala dialogen spelar en viktig roll i detta sammanhang. |
| --- | --- |

1.3

Arbetets kvalitet omfattar olika aspekter, såsom förebyggande och minskning av hälsorisker, hur arbetsorganisationen på arbetsplatsen ser ut, social trygghet, däribland rimliga löneförhållanden, möjlighet till utveckling av kunskaper och färdigheter samt större möjligheter att kombinera arbets- och familjeliv. Förbättringar inom alla dessa områden får en positiv inverkan på arbetsproduktiviteten. Detta har fastställts i studier om levnads- och arbetsvillkor som genomförts av Dublinstiftelsen och som har presenterats för EESK. I detta sammanhang är det särskilt viktigt att stödja frivilliga, hälsofrämjande åtgärder som företagen erbjuder. Säkra arbetsplatser, hälsofrämjande arbetsvillkor och arbetsorganisationer som ger de anställda större manöverutrymme i arbetet är viktiga faktorer när det gäller att öka produktiviteten och därmed också innovationsförmågan, som också påverkas av sociala förhållanden. EESK anser därför att man måste ta hänsyn till detta när det gäller företagsstrukturer och företagskultur. Lissabonstrategin behöver därför också genomföras på företagsnivå, där ekonomiska och sociala målsättningar kopplas samman. Den sociala dialogen spelar en viktig roll i detta sammanhang.

| 1.4 | För att förbättra arbetskvaliteten krävs ett helhetskoncept som tar hänsyn till förändringarna på arbetsmarknaden och som är anpassat till de äldres särskilda behov. I linje med det koncept om välbefinnande på arbetsplatsen som kommissionen följer i sin gemenskapsstrategi för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, handlar det framför allt om att förebygga hälsorisker och att också i fortsättningen fokusera på att minska förekomsten av arbetsolyckor och arbetssjukdomar. Därvid skall man rikta särskild uppmärksamhet på osäkra anställningsförhållanden med ringa socialt skydd. Det handlar emellertid lika mycket om att främja välbefinnandet på arbetet och viljan att arbeta genom nya former av arbetsorganisation. I kooperativa arbetsstrukturer med platt hierarki och större självständighet i arbetet, såsom grupparbete och teamwork, är det möjligt att i hög grad ta till vara på de anställdas kunskaper och färdigheter och samtidigt uppfylla de nya ökade kraven på flexibilitet. Goda arbetsförhållanden och arbetsorganisationsformer som ger större handlingsfrihet och bättre möjligheter till medbestämmande är samtidigt en mycket viktigt förutsättning för att man skall kunna förbättra arbetsproduktiviteten och stärka innovationsförmågan inom företag. EESK stöder därför flexicurity-konceptet, dvs. ett balanserat förhållande mellan flexibilitet och social trygghet, i den form det antogs av rådet (sysselsättning och socialpolitik) den 1–2 juni 2006. |
| --- | --- |

1.4

För att förbättra arbetskvaliteten krävs ett helhetskoncept som tar hänsyn till förändringarna på arbetsmarknaden och som är anpassat till de äldres särskilda behov. I linje med det koncept om välbefinnande på arbetsplatsen som kommissionen följer i sin gemenskapsstrategi för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, handlar det framför allt om att förebygga hälsorisker och att också i fortsättningen fokusera på att minska förekomsten av arbetsolyckor och arbetssjukdomar. Därvid skall man rikta särskild uppmärksamhet på osäkra anställningsförhållanden med ringa socialt skydd. Det handlar emellertid lika mycket om att främja välbefinnandet på arbetet och viljan att arbeta genom nya former av arbetsorganisation. I kooperativa arbetsstrukturer med platt hierarki och större självständighet i arbetet, såsom grupparbete och teamwork, är det möjligt att i hög grad ta till vara på de anställdas kunskaper och färdigheter och samtidigt uppfylla de nya ökade kraven på flexibilitet. Goda arbetsförhållanden och arbetsorganisationsformer som ger större handlingsfrihet och bättre möjligheter till medbestämmande är samtidigt en mycket viktigt förutsättning för att man skall kunna förbättra arbetsproduktiviteten och stärka innovationsförmågan inom företag. EESK stöder därför flexicurity-konceptet, dvs. ett balanserat förhållande mellan flexibilitet och social trygghet, i den form det antogs av rådet (sysselsättning och socialpolitik) den 1–2 juni 2006.

| 1.5 | EESK efterlyser ytterligare studier rörande kopplingen mellan arbetskvalitet och produktivitet. Dublinstiftelsen torde vara ett lämpligt organ för detta ändamål. Dessutom vill EESK föreslå att man utvecklar ett europeiskt index för arbetskvalitet bestående av olika kriterier för ”bra arbete” som baserar sig på relevanta studier och som regelbundet uppdateras och offentliggörs. Ett sådant index skulle kunna bidra till att synliggöra förändringar och framsteg och skulle samtidigt utgöra grunden för nya initiativ för att förbättra arbetslivskvaliteten. Arbetsmarknadens parter bör involveras i värderingsarbetet och regelbundet kunna yttra sig på området. |
| --- | --- |

1.5

EESK efterlyser ytterligare studier rörande kopplingen mellan arbetskvalitet och produktivitet. Dublinstiftelsen torde vara ett lämpligt organ för detta ändamål. Dessutom vill EESK föreslå att man utvecklar ett europeiskt index för arbetskvalitet bestående av olika kriterier för ”bra arbete” som baserar sig på relevanta studier och som regelbundet uppdateras och offentliggörs. Ett sådant index skulle kunna bidra till att synliggöra förändringar och framsteg och skulle samtidigt utgöra grunden för nya initiativ för att förbättra arbetslivskvaliteten. Arbetsmarknadens parter bör involveras i värderingsarbetet och regelbundet kunna yttra sig på området.

2.   Argument och kommentarer

2.1   Bakgrund till yttrandet

| 2.1.1 | Finlands regering har inom ramen för sina förberedelser inför EU-ordförandeskapet andra halvåret 2006 bett EESK att utarbeta ett förberedande yttrande om sambandet mellan arbetslivskvalitet, produktivitet och sysselsättning, eftersom detta skall vara ett centralt tema i den politiska debatten. |
| --- | --- |

2.1.1

Finlands regering har inom ramen för sina förberedelser inför EU-ordförandeskapet andra halvåret 2006 bett EESK att utarbeta ett förberedande yttrande om sambandet mellan arbetslivskvalitet, produktivitet och sysselsättning, eftersom detta skall vara ett centralt tema i den politiska debatten.

| 2.1.2 | I detta förberedande yttrande skall därför undersökas i vilken mån arbetskvalitet kan bidra till ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt, och vad en förbättring av arbetskvaliteten kan bidra med till utformningen av kunskaps- och informationssamhället och därmed också till att uppnå Lissabonmålen. I detta sammanhang fungerar globaliseringen och de demografiska förändringarna som ramvillkor. |
| --- | --- |

2.1.2

I detta förberedande yttrande skall därför undersökas i vilken mån arbetskvalitet kan bidra till ökad produktivitet och ekonomisk tillväxt, och vad en förbättring av arbetskvaliteten kan bidra med till utformningen av kunskaps- och informationssamhället och därmed också till att uppnå Lissabonmålen. I detta sammanhang fungerar globaliseringen och de demografiska förändringarna som ramvillkor.

2.2   Inledning

| 2.2.1 | Globaliseringen innebär risker, men också nya möjligheter. Riskerna består i att den europeiska ekonomin går miste om arbetstillfällen på grund av omstrukturering och utlokalisering av företag, till följd av den ökade internationella konkurrensen och omstruktureringen av den internationella arbetsfördelningen, om man inte lyckas skapa nya sysselsättningsmöjligheter. Samtidigt ökar trycket på de sociala normerna i Europa, och på hela den europeiska sociala modellen, eftersom lönekostnader och sociala kostnader är en avgörande konkurrensfaktor i ett gemensamt valutaområde. En undersökning från Eurostat (mars 2006) visar emellertid att arbetskraftskostnaderna i EU-25 steg långsammare än motsvarande kostnader i USA under 2005. Lissabonagendan är det europeiska svaret på globaliseringens utmaningar. Genom en effektiv samverkan mellan ekonomisk politik, sysselsättnings-, social- och miljöpolitik skall Europas internationella konkurrensposition förbättras. |
| --- | --- |

2.2.1

Globaliseringen innebär risker, men också nya möjligheter. Riskerna består i att den europeiska ekonomin går miste om arbetstillfällen på grund av omstrukturering och utlokalisering av företag, till följd av den ökade internationella konkurrensen och omstruktureringen av den internationella arbetsfördelningen, om man inte lyckas skapa nya sysselsättningsmöjligheter. Samtidigt ökar trycket på de sociala normerna i Europa, och på hela den europeiska sociala modellen, eftersom lönekostnader och sociala kostnader är en avgörande konkurrensfaktor i ett gemensamt valutaområde. En undersökning från Eurostat (mars 2006) visar emellertid att arbetskraftskostnaderna i EU-25 steg långsammare än motsvarande kostnader i USA under 2005. Lissabonagendan är det europeiska svaret på globaliseringens utmaningar. Genom en effektiv samverkan mellan ekonomisk politik, sysselsättnings-, social- och miljöpolitik skall Europas internationella konkurrensposition förbättras.

| 2.2.2 | För att uppnå detta mål är dock en anpassningsstrategi som enbart fokuserar på att göra arbetsmarknaden mer flexibel, sänka de sociala normerna och inskränka de sociala förmånerna inte lämplig. Det handlar i stället om att ta vara på de möjligheter som globaliseringen innebär för den europeiska ekonomin, i synnerhet eftersom Europa är en attraktiv etableringsplats som karakteriseras av följande faktorer:






  — | Euroområdets attraktivitet. |
| --- | --- | --- |

2.2.2

För att uppnå detta mål är dock en anpassningsstrategi som enbart fokuserar på att göra arbetsmarknaden mer flexibel, sänka de sociala normerna och inskränka de sociala förmånerna inte lämplig. Det handlar i stället om att ta vara på de möjligheter som globaliseringen innebär för den europeiska ekonomin, i synnerhet eftersom Europa är en attraktiv etableringsplats som karakteriseras av följande faktorer:

—

Euroområdets attraktivitet.

| — | Stabila demokratier och social stabilitet. |
| --- | --- |

—

Stabila demokratier och social stabilitet.

| — | Pålitlighet. |
| --- | --- |

—

Pålitlighet.

| — | Effektiv offentlig sektor. |
| --- | --- |

—

Effektiv offentlig sektor.

| — | Utvecklade infrastrukturer. |
| --- | --- |

—

Utvecklade infrastrukturer.

EESK anser att ett balanserat förhållande måste skapas mellan flexibilitet och social trygghet enligt flexicurity-konceptet. För att uppnå denna balans på arbetsmarknaden är fyra förutsättningar viktiga: möjligheter att ingå avtal, en aktiv arbetsmarknadspolitik, ändamålsenliga system för livslångt lärande och moderna sociala trygghetssystem (1) I den resolution som antogs av rådet (sysselsättning och socialpolitik) den 1–2 juni 2006 beskrivs flexicurity-konceptet närmare. Genom avtal skall man kunna uppnå en balanserad kombination med trygghet och aktiveringsmöjligheter. Man betonar vikten av att säkerställa adekvata anställningsrättigheter i alla typer av avtal. När de sociala trygghetssystemen moderniseras måste man anpassa sig bättre till nya former av arbete och se till att kvinnor kan bygga upp sina egna pensionsrättigheter. Arbetslöshetsförsäkringarna skall förse alla med en tillräcklig inkomst när de inte kan arbeta. Samtidigt är det viktigt att se till att det finns incitament och stöd för dem som söker arbete. Dessutom framhåller man att en aktiv arbetsmarknadspolitik, livslångt lärande och utbildning inom företagen är viktiga som stöd vid förändringen från anställningstrygghet till sysselsättningstrygghet (2) EESK välkomnar i detta sammanhang att arbetsmarknadens parter och andra berörda aktörer skall engageras i den fortsatta politiska utvecklingen av flexicurity-konceptet.

| 2.2.3 | Globaliseringens möjligheter består i att man koncentrerar sig på ekonomiska områden och innovationer med goda framtidsutsikter, konkurrerar om kvalitet, i stället för om sociala villkor, vilket leder till social dumpning, med sina globala konkurrenter samt att man skapar högkvalitativa arbetsplatser. Hög social standard är visserligen en kostnadsfaktor i den internationella konkurrensen, men innebär samtidigt en fördel eftersom den utgör en väsentlig förutsättning för sammanhållningen i samhällen och främjar de anställdas innovationsförmåga och produktivitet. Socialpolitikens produktiva roll i detta sammanhang är kännetecknande för den europeiska sociala modellen som bygger på gemensamma värderingar såsom solidaritet och sammanhållning, lika möjligheter och bekämpning av alla former av diskriminering, ett adekvat skydd av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, allmän tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, livskvalitet och arbetslivskvalitet, hållbar utveckling samt det civila samhällets delaktighet. Med avseende på detta bör man också nämna den roll som den offentliga sektorn spelar för den sociala sammanhållningen och den sociala dialogen. Dessa värderingar visar att Europa har valt en social marknadsekonomi (3). För att kunna hävda sig i den internationella konkurrensen måste Europa satsa på dessa starka sidor i sin sociala modell (4). |
| --- | --- |

2.2.3

Globaliseringens möjligheter består i att man koncentrerar sig på ekonomiska områden och innovationer med goda framtidsutsikter, konkurrerar om kvalitet, i stället för om sociala villkor, vilket leder till social dumpning, med sina globala konkurrenter samt att man skapar högkvalitativa arbetsplatser. Hög social standard är visserligen en kostnadsfaktor i den internationella konkurrensen, men innebär samtidigt en fördel eftersom den utgör en väsentlig förutsättning för sammanhållningen i samhällen och främjar de anställdas innovationsförmåga och produktivitet. Socialpolitikens produktiva roll i detta sammanhang är kännetecknande för den europeiska sociala modellen som bygger på gemensamma värderingar såsom solidaritet och sammanhållning, lika möjligheter och bekämpning av alla former av diskriminering, ett adekvat skydd av hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, allmän tillgång till utbildning och hälso- och sjukvård, livskvalitet och arbetslivskvalitet, hållbar utveckling samt det civila samhällets delaktighet. Med avseende på detta bör man också nämna den roll som den offentliga sektorn spelar för den sociala sammanhållningen och den sociala dialogen. Dessa värderingar visar att Europa har valt en social marknadsekonomi (3). För att kunna hävda sig i den internationella konkurrensen måste Europa satsa på dessa starka sidor i sin sociala modell (4).

| 2.2.4 | Dessa mål, som Europeiska unionen har satt upp inom ramen för Lissabonstrategin, kan inte uppnås utan att man stärker den sociala sammanhållningen genom en aktiv socialpolitik, ökar produktivitetstillväxten genom ökad användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och i förbindelse därmed förbättrar arbetskvaliteten och de anställdas motivation och välbefinnande på arbetet, som är en förutsättning för innovation. Innovation är inte bara ett tekniskt fenomen som uttrycker sig i nya produkter och produktionsmetoder. Innovation är i högre grad en social process som beror på människorna, deras kunskaper och färdigheter. Att nå dessa mål kräver därför nya former av arbetsorganisation där individen kan bidra med sina kunskaper och färdigheter och kan vara med och bestämma t.ex. genom grupp- och lagarbete och ett bättre samarbete mellan ledning och arbetstagare. En särskild utmaning utgörs här av de demografiska förändringarna som leder till att ålderssammansättningen hos de anställda förändras. Därvid handlar det dels om att genom målinriktade kunskapserbjudanden till äldre personer skapa förutsättningar för en anpassning till de nya villkor på arbetsmarknaden som uppstått till följd av tekniska och organisatoriska förändringar. Dels är det nödvändigt att ta hänsyn till de äldre arbetstagarnas ändrade prestationsprofil vid utformningen av arbetet så att arbetsformerna passar dem. Detta förutsätter en ny personalpolitik i företagen som ger de äldre arbetstagarna fler möjligheter (5). |
| --- | --- |

2.2.4

Dessa mål, som Europeiska unionen har satt upp inom ramen för Lissabonstrategin, kan inte uppnås utan att man stärker den sociala sammanhållningen genom en aktiv socialpolitik, ökar produktivitetstillväxten genom ökad användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och i förbindelse därmed förbättrar arbetskvaliteten och de anställdas motivation och välbefinnande på arbetet, som är en förutsättning för innovation. Innovation är inte bara ett tekniskt fenomen som uttrycker sig i nya produkter och produktionsmetoder. Innovation är i högre grad en social process som beror på människorna, deras kunskaper och färdigheter. Att nå dessa mål kräver därför nya former av arbetsorganisation där individen kan bidra med sina kunskaper och färdigheter och kan vara med och bestämma t.ex. genom grupp- och lagarbete och ett bättre samarbete mellan ledning och arbetstagare. En särskild utmaning utgörs här av de demografiska förändringarna som leder till att ålderssammansättningen hos de anställda förändras. Därvid handlar det dels om att genom målinriktade kunskapserbjudanden till äldre personer skapa förutsättningar för en anpassning till de nya villkor på arbetsmarknaden som uppstått till följd av tekniska och organisatoriska förändringar. Dels är det nödvändigt att ta hänsyn till de äldre arbetstagarnas ändrade prestationsprofil vid utformningen av arbetet så att arbetsformerna passar dem. Detta förutsätter en ny personalpolitik i företagen som ger de äldre arbetstagarna fler möjligheter (5).

| 2.2.5 | Främjande av innovation, som är ett väsentligt element för att uppnå Lissabonmålen, kräver utöver ökade investeringar i forskning och utveckling ytterligare åtgärder såväl på statlig nivå som på företagsnivå. Till detta hör en förbättrad förmåga att använda ny teknik, men också en förändrad arbetsstruktur i företagen genom nya former av arbetsorganisation som ger den enskilde arbetstagaren större handlingsfrihet och förbättrar samarbetet med ledningen. Fler kvinnor även i ledande positioner och bättre möjligheter att kombinera arbetsliv med familjeliv bidrar också till detta. Slutligen handlar det om att förbättra arbetsvillkoren på det hela taget för att förebygga stress och arbetsrelaterade sjukdomar i syfte att bevara anställbarheten, särskilt hos äldre arbetstagare, och säkerställa arbetsvillkor som motsvarar äldre arbetstagares behov. I detta sammanhang framhåller EESK vikten av sådana hälsofrämjande åtgärder som företaget erbjuder arbetstagarna på frivillig basis. Ytterligare offentligt stöd skulle kunna bidra till en ökad användning av detta instrument särskilt i små och medelstora företag. Integration av unga på arbetsmarknaden är av lika stor betydelse. I åldersblandade arbetsgrupper sammanförs unga arbetstagares kunskaper med äldre arbetstagares erfarenhet och kunskaper och det är just i en sådan miljö som de bästa och mest innovativa idéerna uppstår. |
| --- | --- |

2.2.5

Främjande av innovation, som är ett väsentligt element för att uppnå Lissabonmålen, kräver utöver ökade investeringar i forskning och utveckling ytterligare åtgärder såväl på statlig nivå som på företagsnivå. Till detta hör en förbättrad förmåga att använda ny teknik, men också en förändrad arbetsstruktur i företagen genom nya former av arbetsorganisation som ger den enskilde arbetstagaren större handlingsfrihet och förbättrar samarbetet med ledningen. Fler kvinnor även i ledande positioner och bättre möjligheter att kombinera arbetsliv med familjeliv bidrar också till detta. Slutligen handlar det om att förbättra arbetsvillkoren på det hela taget för att förebygga stress och arbetsrelaterade sjukdomar i syfte att bevara anställbarheten, särskilt hos äldre arbetstagare, och säkerställa arbetsvillkor som motsvarar äldre arbetstagares behov. I detta sammanhang framhåller EESK vikten av sådana hälsofrämjande åtgärder som företaget erbjuder arbetstagarna på frivillig basis. Ytterligare offentligt stöd skulle kunna bidra till en ökad användning av detta instrument särskilt i små och medelstora företag. Integration av unga på arbetsmarknaden är av lika stor betydelse. I åldersblandade arbetsgrupper sammanförs unga arbetstagares kunskaper med äldre arbetstagares erfarenhet och kunskaper och det är just i en sådan miljö som de bästa och mest innovativa idéerna uppstår.

| 2.2.6 | Att reglera arbetsvillkor genom kollektivavtal är en central uppgift för arbetsmarknadens parter. Den sociala dialogen spelar därför en avgörande roll på alla nivåer när det gäller att förbättra arbetslivskvaliteten. För att skapa hälsofrämjande arbetsvillkor och en innovationsfrämjande arbetsmiljö genom att organisera arbetet på ett sätt som ger den enskilde arbetstagaren mer handlingsfrihet och större möjligheter att fatta beslut krävs ett partnerskapssamarbete med arbetstagarna och deras fackliga representanter. Lissabonmålet om att skapa bättre arbetsplatser kan bara uppnås om de berörda parterna och deras representanter involveras. Ett sådant partnerskap för förändring och bättre arbetsplatser måste börja på företagsnivå och föras vidare, genom social dialog, till sektors- och sektorsöverskridande nivå. EESK välkomnar att arbetsmarknadens parter hade en första diskussion, där även en företrädare för det civila samhället kunde delta, kvällen före rådets (sysselsättning och sociala frågor) informella möte den 6 juli 2006. Kommittén hoppas att arbetsmarknadens parter kan enas om ett gemensamt bidrag till den debatt om arbetskvalitet, produktivitet och sysselsättning som äger rum i anslutning till flexicurity-konceptet. |
| --- | --- |

2.2.6

Att reglera arbetsvillkor genom kollektivavtal är en central uppgift för arbetsmarknadens parter. Den sociala dialogen spelar därför en avgörande roll på alla nivåer när det gäller att förbättra arbetslivskvaliteten. För att skapa hälsofrämjande arbetsvillkor och en innovationsfrämjande arbetsmiljö genom att organisera arbetet på ett sätt som ger den enskilde arbetstagaren mer handlingsfrihet och större möjligheter att fatta beslut krävs ett partnerskapssamarbete med arbetstagarna och deras fackliga representanter. Lissabonmålet om att skapa bättre arbetsplatser kan bara uppnås om de berörda parterna och deras representanter involveras. Ett sådant partnerskap för förändring och bättre arbetsplatser måste börja på företagsnivå och föras vidare, genom social dialog, till sektors- och sektorsöverskridande nivå. EESK välkomnar att arbetsmarknadens parter hade en första diskussion, där även en företrädare för det civila samhället kunde delta, kvällen före rådets (sysselsättning och sociala frågor) informella möte den 6 juli 2006. Kommittén hoppas att arbetsmarknadens parter kan enas om ett gemensamt bidrag till den debatt om arbetskvalitet, produktivitet och sysselsättning som äger rum i anslutning till flexicurity-konceptet.

2.3   Tillväxt, produktivitet och sysselsättning

| 2.3.1 | Det är ingen hemlighet att de tillväxt- och sysselsättningsmål som Europeiska rådet i Lissabon ställde upp i mars 2000, under relativt gynnsamma ekonomiska villkor, sedan länge missats med marginal. I de ekonomisk-politiska riktlinjerna av den 12 juli 2005 sägs att ”EU:s ekonomi i flera avseenden i dag är längre från målet att bli världens mest konkurrenskraftiga ekonomi än vad som var fallet i mars 2000” (6). Vid sidan av att arbetslösheten ligger kvar på hög nivå, med spegelbilden att sysselsättningskvoten bara förbättrats marginellt till 63 % år 2003 – långt under målsättningen 70 % fram till 2010 – är den låga produktivitetstillväxten också en orsak. Detta fenomen uppmärksammades redan i november 2004 i rapporten från expertgruppen om Lissabonstrategin med Wim Kok som ordförande. Tillbakagången i produktivitetstillväxt (per arbetad timme) i EU sedan 1990-talets mitt betingas enligt rapporten till lika delar av lägre investeringar per sysselsatt person och av långsammare tekniska framsteg (7). Den långsammare takten beror, också enligt expertgruppen, på samma faktorer som lett till att Lissabonmålen inte uppfyllts: otillräckliga investeringar i FoU och utbildning, bristande förmåga att omsätta forskningsresultat i produkter och processer som kan hävda sig på marknaden samt lägre produktivitet i IKT-branscherna och inom de IKT-baserade tjänsterna, vilket orsakats av långsammare spridning av IKT (8). Den europeiska ekonomin har alltså en uppenbar brist på investeringar i framtidsinriktade produkter och teknikapplikationer, och det saknas en innovativ förmåga som i sin tur bygger på investeringar i människornas potentiella kompetens. De lägre utgifterna för forskning och utveckling, mätta mot målvärdet 3 % av bruttonationalinkomsten (BNI) fram till 2010, är följaktligen bara en indikator. Till detta kommer att bara 55 % av forskningsutgifterna inom unionen finansieras av det privata näringslivet, vilket betraktas som en väsentlig orsak till innovationsklyftan mellan USA och EU (9). |
| --- | --- |

2.3.1

Det är ingen hemlighet att de tillväxt- och sysselsättningsmål som Europeiska rådet i Lissabon ställde upp i mars 2000, under relativt gynnsamma ekonomiska villkor, sedan länge missats med marginal. I de ekonomisk-politiska riktlinjerna av den 12 juli 2005 sägs att ”EU:s ekonomi i flera avseenden i dag är längre från målet att bli världens mest konkurrenskraftiga ekonomi än vad som var fallet i mars 2000” (6). Vid sidan av att arbetslösheten ligger kvar på hög nivå, med spegelbilden att sysselsättningskvoten bara förbättrats marginellt till 63 % år 2003 – långt under målsättningen 70 % fram till 2010 – är den låga produktivitetstillväxten också en orsak. Detta fenomen uppmärksammades redan i november 2004 i rapporten från expertgruppen om Lissabonstrategin med Wim Kok som ordförande. Tillbakagången i produktivitetstillväxt (per arbetad timme) i EU sedan 1990-talets mitt betingas enligt rapporten till lika delar av lägre investeringar per sysselsatt person och av långsammare tekniska framsteg (7). Den långsammare takten beror, också enligt expertgruppen, på samma faktorer som lett till att Lissabonmålen inte uppfyllts: otillräckliga investeringar i FoU och utbildning, bristande förmåga att omsätta forskningsresultat i produkter och processer som kan hävda sig på marknaden samt lägre produktivitet i IKT-branscherna och inom de IKT-baserade tjänsterna, vilket orsakats av långsammare spridning av IKT (8). Den europeiska ekonomin har alltså en uppenbar brist på investeringar i framtidsinriktade produkter och teknikapplikationer, och det saknas en innovativ förmåga som i sin tur bygger på investeringar i människornas potentiella kompetens. De lägre utgifterna för forskning och utveckling, mätta mot målvärdet 3 % av bruttonationalinkomsten (BNI) fram till 2010, är följaktligen bara en indikator. Till detta kommer att bara 55 % av forskningsutgifterna inom unionen finansieras av det privata näringslivet, vilket betraktas som en väsentlig orsak till innovationsklyftan mellan USA och EU (9).

| 2.3.2 | I sin rapport till Europeiska rådets vårmöte i mars 2006 drar kommissionen slutsatsen att EU trots alla ansträngningar sannolikt kommer att misslyckas med målet att höja forskningsutgifterna till 3 % av BNI före 2010 (10). I detta sammanhang betonar kommissionen att de privata investeringarna måste förstärkas, och politiken för inre marknaden bör också etablera bättre ramvillkor för dessa. Vid sidan av en makroekonomisk politik inriktad på tillväxt och sysselsättning är det bara en strategi som fokuseras på att främja innovationer som kan leda till högre och mer högkvalitativ sysselsättning. Detta framhävs också i slutsatserna från Europeiska rådets vårtoppmöte, där man efterlyser en omfattande innovationspolitisk satsning som särskilt omfattar investeringar i allmän utbildning och yrkesutbildning (11). Vid Europeiska rådets möte den 15–16 juni 2006 underströks återigen behovet av investeringar i kunskap och innovation och därmed sammanhängande åtgärder på nationell och europeisk nivå (12). |
| --- | --- |

2.3.2

I sin rapport till Europeiska rådets vårmöte i mars 2006 drar kommissionen slutsatsen att EU trots alla ansträngningar sannolikt kommer att misslyckas med målet att höja forskningsutgifterna till 3 % av BNI före 2010 (10). I detta sammanhang betonar kommissionen att de privata investeringarna måste förstärkas, och politiken för inre marknaden bör också etablera bättre ramvillkor för dessa. Vid sidan av en makroekonomisk politik inriktad på tillväxt och sysselsättning är det bara en strategi som fokuseras på att främja innovationer som kan leda till högre och mer högkvalitativ sysselsättning. Detta framhävs också i slutsatserna från Europeiska rådets vårtoppmöte, där man efterlyser en omfattande innovationspolitisk satsning som särskilt omfattar investeringar i allmän utbildning och yrkesutbildning (11). Vid Europeiska rådets möte den 15–16 juni 2006 underströks återigen behovet av investeringar i kunskap och innovation och därmed sammanhängande åtgärder på nationell och europeisk nivå (12).

2.4   Investeringar i människor, en förutsättning för en kunskapsbaserad, innovativ ekonomi

| 2.4.1 | I en ekonomi och ett samhälle som baseras på kunskap sker det en ständig förnyelse av strukturerna för varu- och tjänsteproduktion genom att IKT-teknik och innovativa produkter och produktionsmetoder införs. Detta innebär förändrad arbetsorganisation inom produktion och förvaltning. Denna tekniska och organisatoriska strukturomvandling inom produktion och förvaltning medför förändrade krav i arbetslivet som man måste ta hänsyn till både i grundskolan och den grundläggande yrkesutbildningen och inom fortbildningen. Kunskaper inom informationsteknik och kompetens i hanteringen av informations- och kommunikationsteknik (mediakompetens), men också social kompetens som t.ex. kommunikationsförmåga och lagarbetskompetens och kunskaper i främmande språk, kommer att bli nyckelfaktorer för att klara de nya kraven på arbetsmarknaden. Att förmedla sådan nyckelkompetens är något som alla grenar av utbildningsväsendet måste tänka på för att förstärka företagens innovationsförmåga via kompetensutveckling av de anställda. |
| --- | --- |

2.4.1

I en ekonomi och ett samhälle som baseras på kunskap sker det en ständig förnyelse av strukturerna för varu- och tjänsteproduktion genom att IKT-teknik och innovativa produkter och produktionsmetoder införs. Detta innebär förändrad arbetsorganisation inom produktion och förvaltning. Denna tekniska och organisatoriska strukturomvandling inom produktion och förvaltning medför förändrade krav i arbetslivet som man måste ta hänsyn till både i grundskolan och den grundläggande yrkesutbildningen och inom fortbildningen. Kunskaper inom informationsteknik och kompetens i hanteringen av informations- och kommunikationsteknik (mediakompetens), men också social kompetens som t.ex. kommunikationsförmåga och lagarbetskompetens och kunskaper i främmande språk, kommer att bli nyckelfaktorer för att klara de nya kraven på arbetsmarknaden. Att förmedla sådan nyckelkompetens är något som alla grenar av utbildningsväsendet måste tänka på för att förstärka företagens innovationsförmåga via kompetensutveckling av de anställda.

| 2.4.2 | Redan i den särskilda sysselsättningsarbetsgruppens rapport från november 2003 konstaterade man att höjd utbildningsnivå och ständig anpassning av kvalifikationerna till kraven i en kunskapsbaserad ekonomi har central betydelse för ökad sysselsättning. Här handlar det både om att höja den allmänna bildningsnivån och att underlätta tillgången till kontinuerlig fortbildning för de olika yrkesprofilerna inom både den offentliga och den privata sektorn. De med störst behov bör prioriteras – lågutbildade, äldre och anställda i småföretag. Sysselsättningsgruppen betonar särskilt näringslivets ansvar och uppmanar arbetsgivarna att ta större ansvar för den kontinuerliga fortbildningen av sin personal (13). Genom en kombination av lagstiftning och frivilliga regleringar bör man kunna säkerställa att arbetsgivarna investerar tillräckligt mycket i fortbildningen samtidigt som kostnaderna fördelas rättvist (t.ex. genom fortbildningsfonder per sektor eller region, skattereduktion eller skatteomläggning som i Frankrike) (14). EESK anser att alla arbetstagare bör få chans till vidareutbildning. |
| --- | --- |

2.4.2

Redan i den särskilda sysselsättningsarbetsgruppens rapport från november 2003 konstaterade man att höjd utbildningsnivå och ständig anpassning av kvalifikationerna till kraven i en kunskapsbaserad ekonomi har central betydelse för ökad sysselsättning. Här handlar det både om att höja den allmänna bildningsnivån och att underlätta tillgången till kontinuerlig fortbildning för de olika yrkesprofilerna inom både den offentliga och den privata sektorn. De med störst behov bör prioriteras – lågutbildade, äldre och anställda i småföretag. Sysselsättningsgruppen betonar särskilt näringslivets ansvar och uppmanar arbetsgivarna att ta större ansvar för den kontinuerliga fortbildningen av sin personal (13). Genom en kombination av lagstiftning och frivilliga regleringar bör man kunna säkerställa att arbetsgivarna investerar tillräckligt mycket i fortbildningen samtidigt som kostnaderna fördelas rättvist (t.ex. genom fortbildningsfonder per sektor eller region, skattereduktion eller skatteomläggning som i Frankrike) (14). EESK anser att alla arbetstagare bör få chans till vidareutbildning.

| 2.4.3 | Även expertgruppen ”Framtiden för EU:s socialpolitik” rekommenderar att EU koncentrerar sig på att inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin skapa förutsättningar för en kunskapsbaserad ekonomi i hela utbildningssystemet samt att förbättra detta (15). Dessutom framför expertgruppen en rad förslag som berör alla nivåer inom grund- och yrkesutbildningen. Särskilt vikt skall läggas vid yrkesinriktad vidareutbildning. Expertgruppen föreslår att man skall avtala om ett generellt krav på fortbildning genom kollektivavtal eller anställningsavtal. Företagen bör dessutom utarbeta kompetensutvecklingsplaner för varje anställd och bygga upp interna företagsorgan för styrning av fortbildning och kompetensutveckling. Det saknas således inte goda förslag, men det brister i genomförandet. |
| --- | --- |

2.4.3

Även expertgruppen ”Framtiden för EU:s socialpolitik” rekommenderar att EU koncentrerar sig på att inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin skapa förutsättningar för en kunskapsbaserad ekonomi i hela utbildningssystemet samt att förbättra detta (15). Dessutom framför expertgruppen en rad förslag som berör alla nivåer inom grund- och yrkesutbildningen. Särskilt vikt skall läggas vid yrkesinriktad vidareutbildning. Expertgruppen föreslår att man skall avtala om ett generellt krav på fortbildning genom kollektivavtal eller anställningsavtal. Företagen bör dessutom utarbeta kompetensutvecklingsplaner för varje anställd och bygga upp interna företagsorgan för styrning av fortbildning och kompetensutveckling. Det saknas således inte goda förslag, men det brister i genomförandet.

2.5   Förbättrad kvalitet i arbetet för att förstärka innovationsförmågan och åstadkomma bättre integrering av äldre arbetstagare

2.5.1   Arbetslivskvalitet och produktivitet

| 2.5.1.1 | Övergången till en kunskapsbaserad ekonomi som kan ta fram innovationer förutsätter nya initiativ för att höja arbetets kvalitet. Hälsosamma arbetsförhållanden och en arbetsorganisation som möjliggör ökat samarbete mellan tjänstemän, ledning och övriga anställda och medbeslutande på lika villkor är befrämjande för arbetstillfredsställelsen och välbefinnandet på arbetsplatsen, och bidrar därmed till ett företags ekonomiska framgångar. Omvänt gäller att arbetsvillkor som är betungande och leder till sjukdom medför sämre livskvalitet och följdkostnader och produktivitetsförluster i samhället som får negativ effekt på samhällsekonomins innovationsförmåga. Det beläggs i vetenskapliga studier på området, men det finns för få sådana. |
| --- | --- |

2.5.1.1

Övergången till en kunskapsbaserad ekonomi som kan ta fram innovationer förutsätter nya initiativ för att höja arbetets kvalitet. Hälsosamma arbetsförhållanden och en arbetsorganisation som möjliggör ökat samarbete mellan tjänstemän, ledning och övriga anställda och medbeslutande på lika villkor är befrämjande för arbetstillfredsställelsen och välbefinnandet på arbetsplatsen, och bidrar därmed till ett företags ekonomiska framgångar. Omvänt gäller att arbetsvillkor som är betungande och leder till sjukdom medför sämre livskvalitet och följdkostnader och produktivitetsförluster i samhället som får negativ effekt på samhällsekonomins innovationsförmåga. Det beläggs i vetenskapliga studier på området, men det finns för få sådana.

| 2.5.1.2 | I en studie från Europeiska byrån för säkerhet och hälsa i arbetet (2004) gör man en närmare undersökning av sambandet mellan arbetskvalitet och produktivitet (16). Ett centralt resultat av undersökningen är att ett företags framgång inte längre kan mätas enbart med företagsekonomiska siffror under dagens skärpta konkurrensvillkor. I stället spelar faktorer som kundernas tillfredsställelse, optimala interna affärsrelationer, innovationsförmåga och flexibla organisationer en allt större roll. Forskningsresultaten på basis av en litteraturgenomgång bekräftar att det finns ett nära samband mellan goda arbetsförhållanden och ett företags ekonomiska framgång. Arbetskvaliteten har starkt inflytande på produktiviteten och lönsamheten. På detaljnivå fastställer studien att följande faktorer bäddar för ett företags framgång:






  — | Företagets mål är kopplade till modeller för personalutveckling mot bättre måluppfyllnad. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.2

I en studie från Europeiska byrån för säkerhet och hälsa i arbetet (2004) gör man en närmare undersökning av sambandet mellan arbetskvalitet och produktivitet (16). Ett centralt resultat av undersökningen är att ett företags framgång inte längre kan mätas enbart med företagsekonomiska siffror under dagens skärpta konkurrensvillkor. I stället spelar faktorer som kundernas tillfredsställelse, optimala interna affärsrelationer, innovationsförmåga och flexibla organisationer en allt större roll. Forskningsresultaten på basis av en litteraturgenomgång bekräftar att det finns ett nära samband mellan goda arbetsförhållanden och ett företags ekonomiska framgång. Arbetskvaliteten har starkt inflytande på produktiviteten och lönsamheten. På detaljnivå fastställer studien att följande faktorer bäddar för ett företags framgång:

—

Företagets mål är kopplade till modeller för personalutveckling mot bättre måluppfyllnad.

| — | En omfattande satsning på hälsofrämjande åtgärder, som inte bara gäller de omedelbara arbetsförhållandena utan också arbetsmotivation och ledningsstil. |
| --- | --- |

—

En omfattande satsning på hälsofrämjande åtgärder, som inte bara gäller de omedelbara arbetsförhållandena utan också arbetsmotivation och ledningsstil.

| — | Ett synsätt på hälsofrämjande som är inriktat på att förebygga hälsorisker. |
| --- | --- |

—

Ett synsätt på hälsofrämjande som är inriktat på att förebygga hälsorisker.

| — | Bättre arbetsmetoder och arbetsorganisation med koppling till tekniska innovationer. |
| --- | --- |

—

Bättre arbetsmetoder och arbetsorganisation med koppling till tekniska innovationer.

| 2.5.1.3 | Med utgångspunkt i fallstudier från olika medlemsstater och olika branscher hittade man följande faktorer för förbättrad produktivitet i samma studie:






  — | Hög arbetskvalitet, inklusive goda förutsättningar för att kunna förena familjeliv och arbetsliv, spelar en stor roll. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.3

Med utgångspunkt i fallstudier från olika medlemsstater och olika branscher hittade man följande faktorer för förbättrad produktivitet i samma studie:

—

Hög arbetskvalitet, inklusive goda förutsättningar för att kunna förena familjeliv och arbetsliv, spelar en stor roll.

| — | En samarbetsinställning hos ledningen bidrar till högre produktivitet. |
| --- | --- |

—

En samarbetsinställning hos ledningen bidrar till högre produktivitet.

| — | Former för arbetsorganisation som ger de anställda ökad autonomi och mer ansvar i arbetet får positiv effekt. |
| --- | --- |

—

Former för arbetsorganisation som ger de anställda ökad autonomi och mer ansvar i arbetet får positiv effekt.

| — | Förbättrade arbetsmetoder och bättre utrustning på arbetsplatser med fysiskt krävande arbete bidrar till att påfrestningarna minskar och produktiviteten kan öka. Sådana investeringar är således lönsamma. |
| --- | --- |

—

Förbättrade arbetsmetoder och bättre utrustning på arbetsplatser med fysiskt krävande arbete bidrar till att påfrestningarna minskar och produktiviteten kan öka. Sådana investeringar är således lönsamma.

| — | För specifika påfrestningar krävs det kreativa lösningar för att undvika arbetsplatsolyckor. Minskad sjukfrånvaro får direkta positiva effekter på produktiviteten. |
| --- | --- |

—

För specifika påfrestningar krävs det kreativa lösningar för att undvika arbetsplatsolyckor. Minskad sjukfrånvaro får direkta positiva effekter på produktiviteten.

| 2.5.1.4 | Mönstret för överbelastning ute i företagen har förskjutits, inte minst genom införande av IKT. Liksom tidigare finns det visserligen områden, framför allt inom industriproduktionen, där fysisk påfrestning är dominerande. Totalt sett kan man emellertid konstatera ökande psykosociala påfrestningar på grund av ökad intensitet och tidspress och arbete med IKT-metoder. Arbetsbetingad stress är den dominerande belastande faktorn inom alla verksamhets- och ekonomiområden, och den centrala utmaningen är att förebygga den. Europeiska byråns studie kommer fram till slutsatsen att förebyggande av stress inte bara sänker kostnaderna utan också leder till högre produktivitet via högre arbetsmotivation och bättre företagsklimat. |
| --- | --- |

2.5.1.4

Mönstret för överbelastning ute i företagen har förskjutits, inte minst genom införande av IKT. Liksom tidigare finns det visserligen områden, framför allt inom industriproduktionen, där fysisk påfrestning är dominerande. Totalt sett kan man emellertid konstatera ökande psykosociala påfrestningar på grund av ökad intensitet och tidspress och arbete med IKT-metoder. Arbetsbetingad stress är den dominerande belastande faktorn inom alla verksamhets- och ekonomiområden, och den centrala utmaningen är att förebygga den. Europeiska byråns studie kommer fram till slutsatsen att förebyggande av stress inte bara sänker kostnaderna utan också leder till högre produktivitet via högre arbetsmotivation och bättre företagsklimat.

| 2.5.1.5 | Andelen kvalificerat arbete med ökande autonomi och mindre hierarki har framför allt stigit inom ”den nya ekonomin”. Men samtidigt har arbetstrycket skärpts. Arbetsdagens gränser blir alltmer flytande, vilket är kopplat till nya former av hälsoförslitning, t.ex. ”utbrändhet”, och detta inverkar negativt på livskvaliteten. Samtidigt kan man emellertid iaktta den motsatta tendensen på många områden. På grund av det ökande kostnads- och konkurrenstrycket reduceras mänskligare former av arbetsorganisationen, t.ex. grupparbete inom bilindustrin, och man återinför strikt uppdelade arbetsstrukturer som medför ensidig belastning och därmed sammanhängande hälsorisker. |
| --- | --- |

2.5.1.5

Andelen kvalificerat arbete med ökande autonomi och mindre hierarki har framför allt stigit inom ”den nya ekonomin”. Men samtidigt har arbetstrycket skärpts. Arbetsdagens gränser blir alltmer flytande, vilket är kopplat till nya former av hälsoförslitning, t.ex. ”utbrändhet”, och detta inverkar negativt på livskvaliteten. Samtidigt kan man emellertid iaktta den motsatta tendensen på många områden. På grund av det ökande kostnads- och konkurrenstrycket reduceras mänskligare former av arbetsorganisationen, t.ex. grupparbete inom bilindustrin, och man återinför strikt uppdelade arbetsstrukturer som medför ensidig belastning och därmed sammanhängande hälsorisker.

| 2.5.1.6 | Andelen osäkra anställningar ökar i form av oönskat deltidsarbete, beting och legoarbete, och dessa arbetstagarkategorier utsätts oftast för särskilt påfrestande arbetsförhållanden – enkla, monotona arbeten, hård fysisk belastning eller hälsofarlig miljö. De prekära arbetsförhållandena är ofta förknippade med låg arbetskvalitet, vilket gör det särskilt nödvändigt att vidta åtgärder för hälsoskydd och arbetsplatsutformning. |
| --- | --- |

2.5.1.6

Andelen osäkra anställningar ökar i form av oönskat deltidsarbete, beting och legoarbete, och dessa arbetstagarkategorier utsätts oftast för särskilt påfrestande arbetsförhållanden – enkla, monotona arbeten, hård fysisk belastning eller hälsofarlig miljö. De prekära arbetsförhållandena är ofta förknippade med låg arbetskvalitet, vilket gör det särskilt nödvändigt att vidta åtgärder för hälsoskydd och arbetsplatsutformning.

| 2.5.1.7 | Vilka krav de anställda själva ställer på ”ett bra arbete” visas i en representativ undersökning från det internationella institutet för empirisk socioekonomi bland förvärvsarbetande i Tyskland (Inifes (17)). Utvärderingen visade avseende de förvärvsarbetande att aspekter på inkomst och anställningstrygghet kommer i första hand, följda av kvalitetsaspekter som meningsfullt och omväxlande arbete. På tredje plats kommer sociala aspekter som samarbetsinriktad ledning och ömsesidigt stöd. På detaljplanet är följande arbetsaspekter viktiga för de tillfrågades arbetstillfredsställelse och prestationsvilja, i rangordning:






  1. | Fast, tillförlitlig inkomst. |
| --- | --- | --- |

2.5.1.7

Vilka krav de anställda själva ställer på ”ett bra arbete” visas i en representativ undersökning från det internationella institutet för empirisk socioekonomi bland förvärvsarbetande i Tyskland (Inifes (17)). Utvärderingen visade avseende de förvärvsarbetande att aspekter på inkomst och anställningstrygghet kommer i första hand, följda av kvalitetsaspekter som meningsfullt och omväxlande arbete. På tredje plats kommer sociala aspekter som samarbetsinriktad ledning och ömsesidigt stöd. På detaljplanet är följande arbetsaspekter viktiga för de tillfrågades arbetstillfredsställelse och prestationsvilja, i rangordning:

1.

Fast, tillförlitlig inkomst.

| 2. | Säkerhet i anställningen. |
| --- | --- |

2.

Säkerhet i anställningen.

| 3. | Det skall vara roligt att arbeta. |
| --- | --- |

3.

Det skall vara roligt att arbeta.

| 4. | Att behandlas som en människa av överordnade. |
| --- | --- |

4.

Att behandlas som en människa av överordnade.

| 5. | Arbetsvillkor utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

5.

Arbetsvillkor utan tidsbegränsning.

| 6. | Främjande av kollegialitet. |
| --- | --- |

6.

Främjande av kollegialitet.

| 7. | Hälsoskydd på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

7.

Hälsoskydd på arbetsplatsen.

| 8. | Arbetet bör vara meningsfullt. |
| --- | --- |

8.

Arbetet bör vara meningsfullt.

| 9. | Mångsidigt, omväxlande arbete. |
| --- | --- |

9.

Mångsidigt, omväxlande arbete.

| 10. | Att ha inflytande på arbetsmetoderna. |
| --- | --- |

10.

Att ha inflytande på arbetsmetoderna.

Alla dessa aspekter fick medhåll av mellan 70 och drygt 90 procent. Andra kriterier för ett bra arbete som de tillfrågade också höll med om i hög grad (över 60 procent) avsåg möjligheten att kunna vidareutveckla de egna färdigheterna samt kravet på de överordnade att främja utvecklingen inom yrkesfacket. Undersökningen visade också att hög arbetskvalitet, som i stor utsträckning motsvarar de subjektiva kriterierna på en bra anställning, leder till högre arbetstillfredsställelse, arbetsglädje och stark prestationsvilja. Slutsatsen ligger nära till hands att detta även inverkar positivt på arbetsproduktiviteten, även om man inte uttryckligen undersökte det i detta sammanhang.

2.5.2   Åldersadekvat arbetsorganisation

| 2.5.2.1 | Sysselsättningskvoten bland äldre arbetstagare (55–65 år) i EU är liksom tidigare otillfredsställande, och Lissabonmålet att höja förvärvskvoten till 50 % fram till 2010 kommer inte att uppnås. En väsentlig orsak till att äldre arbetstagare lämnar förvärvslivet i förtid ligger i hälsoförslitningen genom påfrestande arbetsförhållanden, hög arbetsintensitet och hög arbetslöshet. Under gångna år har företagens personalpolitik inriktats på att förmå de äldre att sluta i förtid. Det har lett till en förskjutning som även ger hård belastning på de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

2.5.2.1

Sysselsättningskvoten bland äldre arbetstagare (55–65 år) i EU är liksom tidigare otillfredsställande, och Lissabonmålet att höja förvärvskvoten till 50 % fram till 2010 kommer inte att uppnås. En väsentlig orsak till att äldre arbetstagare lämnar förvärvslivet i förtid ligger i hälsoförslitningen genom påfrestande arbetsförhållanden, hög arbetsintensitet och hög arbetslöshet. Under gångna år har företagens personalpolitik inriktats på att förmå de äldre att sluta i förtid. Det har lett till en förskjutning som även ger hård belastning på de sociala trygghetssystemen.

| 2.5.2.2 | Enligt EESK:s uppfattning är det inte tillräckligt att formulera ambitiösa mål utan att samtidigt skapa förutsättningarna för att ett sådant mål skall kunna uppnås. Med tanke på att det finns en stor brist på arbetstillfällen måste det i första hand handla om att sänka prestationstrycket inom företag och förvaltningar, och utforma arbetsförhållandena och prestationskraven så att de är rimliga över ett helt (längre) liv i förvärvsarbete. I många företag kräver detta att personalen utökas för att minska prestationstrycket och förebygga förtidig förslitning. Förbättrad arbetskvalitet genom lämpliga åtgärder för utformning och organisation av arbetet, liksom tillräcklig personalstyrka, är avgörande verktyg för att uppnå detta mål. Fokus bör följaktligen inte inriktas på att höja den lagstadgade pensionsåldern utan på att minska luckan mellan den faktiska och den lagstadgade. Här krävs det framför allt åtgärder avseende uppläggningen av arbetet och en ändrad personalpolitik för äldre inom företagen. |
| --- | --- |

2.5.2.2

Enligt EESK:s uppfattning är det inte tillräckligt att formulera ambitiösa mål utan att samtidigt skapa förutsättningarna för att ett sådant mål skall kunna uppnås. Med tanke på att det finns en stor brist på arbetstillfällen måste det i första hand handla om att sänka prestationstrycket inom företag och förvaltningar, och utforma arbetsförhållandena och prestationskraven så att de är rimliga över ett helt (längre) liv i förvärvsarbete. I många företag kräver detta att personalen utökas för att minska prestationstrycket och förebygga förtidig förslitning. Förbättrad arbetskvalitet genom lämpliga åtgärder för utformning och organisation av arbetet, liksom tillräcklig personalstyrka, är avgörande verktyg för att uppnå detta mål. Fokus bör följaktligen inte inriktas på att höja den lagstadgade pensionsåldern utan på att minska luckan mellan den faktiska och den lagstadgade. Här krävs det framför allt åtgärder avseende uppläggningen av arbetet och en ändrad personalpolitik för äldre inom företagen.

| 2.5.2.3 | Expertgruppen ”Framtiden för EU:s socialpolitik” rekommenderar åtgärder på tre nivåer i detta sammanhang. Vid sidan av reformen av de sociala trygghetssystemen, med målsättningen att reducera incitamenten till förtidspensionering, anser man att tyngdpunkten i de åtgärder som krävs ligger på företagsnivån. Det krävs ökat deltagande av äldre arbetstagare i fortbildningsåtgärder, förbättrade arbetsförhållanden och moderniserad arbetsorganisation. Nya former av arbetsorganisation bör ta bättre vara på äldre arbetstagares kunnande och kompetens, särskilt genom utformning av åldersadekvata arbetsplatser och genom att göra det lättare att byta sysslor inom ett företag (18). Dessutom krävs det en ändrad mentalitet i samhället för att man igen skall börja värdesätta de erfarenheter och kompetenser som inhämtats i förvärvslivet. |
| --- | --- |

2.5.2.3

Expertgruppen ”Framtiden för EU:s socialpolitik” rekommenderar åtgärder på tre nivåer i detta sammanhang. Vid sidan av reformen av de sociala trygghetssystemen, med målsättningen att reducera incitamenten till förtidspensionering, anser man att tyngdpunkten i de åtgärder som krävs ligger på företagsnivån. Det krävs ökat deltagande av äldre arbetstagare i fortbildningsåtgärder, förbättrade arbetsförhållanden och moderniserad arbetsorganisation. Nya former av arbetsorganisation bör ta bättre vara på äldre arbetstagares kunnande och kompetens, särskilt genom utformning av åldersadekvata arbetsplatser och genom att göra det lättare att byta sysslor inom ett företag (18). Dessutom krävs det en ändrad mentalitet i samhället för att man igen skall börja värdesätta de erfarenheter och kompetenser som inhämtats i förvärvslivet.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Rådets slutsatser av den 1–2 juni 2006. Se http://www.consilium.europa.eu/cms3_applications/Applications/newsRoom/LoadDocument.asp?directory=en/lsa/&filename=89830.pdf.

1

(2)  Flexibilitet och trygghet på arbetsmarknaden – Gemensamt bidrag från sysselsättningskommittén och kommittén för socialt skydd, antaget vid rådets (sysselsättning och socialpolitik) möte den 1–2 juni 2006. Se http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st09/st09633.en06.pdf.

2

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ”Europeiska värderingar i en globaliserad värld – Kommissionens bidrag till stats- och regeringschefernas oktobermöte”, KOM(2005) 525 slutlig/2, 3.11.2005, s. 5.

3

(4)  Se EESK:s yttrande om ”Social sammanhållning: Ge innehåll åt en europeisk social modell”, som antogs den 6 juli 2006, föredragande Ernst Erik Ehnmark. Se http://eescopinions.eesc.europa.eu/viewdoc.aspx?doc=//esppub1/esp_public/ces/soc/soc237/sv/ces973-2006_ac_sv.doc.

4

(5)  Se följande yttranden från EESK:

5

Yttrande om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden” (EUT C 157, 28.6.2005, s. 120–129, föredragande: Gérard Dantin).

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att öka äldre arbetstagares sysselsättning och senarelägga utträdet från arbetsmarknaden

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2005:157:0120:0129:SV:PDF

Yttrande om kommissionens meddelande ”Produktivitet: nyckeln till konkurrenskraft för medlemsstaternas ekonomier och företag”, föredragande: Ernst Erik Ehnmark (EGT C 85, 8.4.2003, s. 95–100).

Produktivitet: nyckeln till konkurrenskraft för medlemsstaternas ekonomier och företag

http://europa.eu/eur-lex/pri/sv/oj/dat/2003/l_065/l_06520040303sv00200022.pdf.

(6)  ”Rådets rekommendation av den 12 juli 2005 om de allmänna riktlinjerna för medlemsstaternas och gemenskapens ekonomiska politik (2005–2008)” (EUT L 205, 6.8.2005, s. 28–37).

6

URL: http://europa.eu/eur-lex/lex/LexUriServ/site/sv/oj/2005/l_205/l_20520050806de00280037.pdf.

(7)  ”Anta utmaningen – Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning”, rapport från högnivågruppen under Wim Koks ledning, november 2004 (Kok-rapporten, föreligger inte på svenska).

7

http://europa.eu/growthandjobs/pdf/kok_report_en.pdf.

(8)  Se ovan.

8

(9)  Se EESK:s yttrande av den 15 september 2004 om ”Mot det 7:e ramprogrammet: Forskningsbehov inom området demografiska förändringar – Livskvalitet för gamla samt tekniska behov”, föredragande: Renate Heinisch (EUT C 74, 2.3.2005, s. 44–54)

9

http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/sv/oj/2005/c_074/c_07420050323sv00440054.pdf.

(10)  Meddelande från kommissionen inför Europeiska rådets vårmöte: ”Dags att lägga in en högre växel – ett nytt partnerskap för tillväxt och sysselsättning”, KOM(2006) 30 slutlig, del I, 25.1.2006, s. 19.

10

(11)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådet i Bryssel, den 23–24 mars 2006, punkt 18 och följande.

11

http://consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/sv/ec/89030.pdf.

(12)  Ordförandeskapets slutsatser, punkt 20–21.

12

http://consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/sv/ec/89030.pdf.

(13)  Rapporten ”Jobb, jobb, jobb – skapa mer sysselsättning i Europa” från arbetsgruppen för sysselsättning med Wim Kok som ordförande, november 2003.

13

http://europa.eu/comm/employment_social/employment_strategy/pdf/etf_en.pdf.

(14)  Samma källa.

14

(15)  Rapport från högnivågruppen om socialpolitikens framtid i den utvidgade Europeiska unionen, maj 2004.

15

http://europa.eu/comm/employment_social/employment_strategy/pdf/etf_en.pdf.

(16)  European Agency for Safety and Health at Work: Quality of the Working Environment and Productivity – arbetsdokument (2004).

16

URL: http://osha.eu.int/publications/reports/211/quality_productivity_en.pdf (endast på engelska).

(17)  ”Was ist gute Arbeit? Anforderungen aus Sicht von Erwerbstätigen” (”Vad är ett bra arbete? Krav ur de förvärvsarbetandes synvinkel”) – Sammanfattning, Inifes, november 2005 (endast på tyska).

17

http://www.inqa.de/Inqa/Redaktion/Projekte/Was-ist-gute-Arbeit/gute-arbeit-endfassung,property=pdf,bereich=inqa,sprache=de,rwb=true.pdf.

(18)  Rapport från högnivågruppen om socialpolitikens framtid i den utvidgade Europeiska unionen, maj 2004, s. 37.

18

http://europa.eu/comm/employment_social/employment_strategy/pdf/etf_en.pdf.

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/163 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/163

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Det europeiska medborgarskapet och former för hur det skall göras synligt och effektivt”

(2006/C 318/28)

Den 19 januari 2006 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Det europeiska medborgarskapet och former för hur det skall göras synligt och effektivt”.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 2006. Föredragande var Bruno Vever.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 111 röster för, 22 röster emot och 13 nedlagda röster.

1.   Sammanfattning

| 1.1 | Att de europeiska medborgarskapsrättigheterna formellt skrivits in i de senaste fördragen har inte varit tillräckligt för att förhindra att skepsisen mot EU tilltar i den allmänna opinionen. Européerna har en negativ bild av EU, med lager på lager av brister: brist på synlighet, brist på anpassning, brist på information, brist på dialog och brist på effektivitet – de vanligaste i en alltför lång lista. Totalt sett har det uppstått en brist på förtroende. Processen för ratificering av det konstitutionella fördraget blev lidande av det, och blockeringen riskerar i sin tur att späda på EU-skepsisen. |
| --- | --- |

1.1

Att de europeiska medborgarskapsrättigheterna formellt skrivits in i de senaste fördragen har inte varit tillräckligt för att förhindra att skepsisen mot EU tilltar i den allmänna opinionen. Européerna har en negativ bild av EU, med lager på lager av brister: brist på synlighet, brist på anpassning, brist på information, brist på dialog och brist på effektivitet – de vanligaste i en alltför lång lista. Totalt sett har det uppstått en brist på förtroende. Processen för ratificering av det konstitutionella fördraget blev lidande av det, och blockeringen riskerar i sin tur att späda på EU-skepsisen.

| 1.2 | Därför är det brådskande att reagera. I dag måste det vara mindre prioriterat att utarbeta nya rättighetsdeklarationer än att sätta in konkreta åtgärder som innebär att detta EU-medborgarskap kan utnyttjas till fullo. Här krävs en kraftfull och förnyad satsning från kommissionens sida, en uppförandekodex för bättre styresformer i institutionerna, ett stopp för den växande klyftan mellan ambitionerna för Europa och de obetydliga anslagen, förstärkt samarbete mellan de stater som är beredda att avancera tillsammans samt mer påtryckningar och fler initiativ från det civila samhällets aktörer. |
| --- | --- |

1.2

Därför är det brådskande att reagera. I dag måste det vara mindre prioriterat att utarbeta nya rättighetsdeklarationer än att sätta in konkreta åtgärder som innebär att detta EU-medborgarskap kan utnyttjas till fullo. Här krävs en kraftfull och förnyad satsning från kommissionens sida, en uppförandekodex för bättre styresformer i institutionerna, ett stopp för den växande klyftan mellan ambitionerna för Europa och de obetydliga anslagen, förstärkt samarbete mellan de stater som är beredda att avancera tillsammans samt mer påtryckningar och fler initiativ från det civila samhällets aktörer.

| 1.3 | EESK föreslår först och främst åtgärder mot de särskilt omotiverade bristerna inom EU:






  — | Ny beredning och snabbt antagande av en europeisk föreningsstadga. |
| --- | --- | --- |

1.3

EESK föreslår först och främst åtgärder mot de särskilt omotiverade bristerna inom EU:

—

Ny beredning och snabbt antagande av en europeisk föreningsstadga.

| — | Samma sak gällande en europeisk stadga för ömsesidiga bolag och stiftelser. |
| --- | --- |

—

Samma sak gällande en europeisk stadga för ömsesidiga bolag och stiftelser.

| — | Etablering av en förenklad Europastadga som är öppen för småföretag. |
| --- | --- |

—

Etablering av en förenklad Europastadga som är öppen för småföretag.

| — | Genomföra Europapatentet bland de medlemsstater som ratificerat det. |
| --- | --- |

—

Genomföra Europapatentet bland de medlemsstater som ratificerat det.

| — | Avskaffande av all dubbelbeskattning, åtminstone inom eurozonen. |
| --- | --- |

—

Avskaffande av all dubbelbeskattning, åtminstone inom eurozonen.

| — | Icke-diskriminerande överförbarhet av sociala förmåner. |
| --- | --- |

—

Icke-diskriminerande överförbarhet av sociala förmåner.

| 1.4 | EESK föreslår för det andra att mer medborgaranpassade styresformer utvecklas inom EU:






  — | Det gäller att åtgärda den bristande medvetenheten om EU i massmedierna genom att uppmuntra välfungerande lösningar, med stöd av ett Europakontor för den audiovisuella sektorn. |
| --- | --- | --- |

1.4

EESK föreslår för det andra att mer medborgaranpassade styresformer utvecklas inom EU:

—

Det gäller att åtgärda den bristande medvetenheten om EU i massmedierna genom att uppmuntra välfungerande lösningar, med stöd av ett Europakontor för den audiovisuella sektorn.

| — | Samrådsfasen i utarbetandet av projekt behöver förstärkas så att man på ett bättre sätt kan se till att de får ett mervärde för medborgarna. |
| --- | --- |

—

Samrådsfasen i utarbetandet av projekt behöver förstärkas så att man på ett bättre sätt kan se till att de får ett mervärde för medborgarna.

| — | Orsakerna till att projekt om europeiska medborgarrättigheter blockerats i rådet eller blivit föremål för att kommissionen dragit tillbaka lagförslag måste klargöras och redovisas offentligt. |
| --- | --- |

—

Orsakerna till att projekt om europeiska medborgarrättigheter blockerats i rådet eller blivit föremål för att kommissionen dragit tillbaka lagförslag måste klargöras och redovisas offentligt.

| — | På alla områden som direkt berör det civila samhället gäller det att främja självreglering och samreglering som angreppssätt i arbetslivsfrågor. |
| --- | --- |

—

På alla områden som direkt berör det civila samhället gäller det att främja självreglering och samreglering som angreppssätt i arbetslivsfrågor.

| — | I samarbete med de olika stödorganen för inre marknaden måste man begreppsmässigt fastställa hur offentliga tjänster på EU-nivå skall fungera, på sikt inklusive tullarna vid gemenskapens yttre gränser. |
| --- | --- |

—

I samarbete med de olika stödorganen för inre marknaden måste man begreppsmässigt fastställa hur offentliga tjänster på EU-nivå skall fungera, på sikt inklusive tullarna vid gemenskapens yttre gränser.

| — | Mer interaktiva sätt att lägga upp Europainformationen behöver utvecklas. |
| --- | --- |

—

Mer interaktiva sätt att lägga upp Europainformationen behöver utvecklas.

| — | Aktörerna på arbetsmarknaden behöver engageras i strukturfondernas insatser ute på fältet. |
| --- | --- |

—

Aktörerna på arbetsmarknaden behöver engageras i strukturfondernas insatser ute på fältet.

| 1.5 | Slutligen föreslår EESK att gemensamma initiativ av identitetsstärkande karaktär stöds:






  — | Gemenskapsfinansiering av större, särskilt betydelsefulla europeiska projekt (transeuropeiska nät, forskning, högteknologi) bör prioriteras högre. |
| --- | --- | --- |

1.5

Slutligen föreslår EESK att gemensamma initiativ av identitetsstärkande karaktär stöds:

—

Gemenskapsfinansiering av större, särskilt betydelsefulla europeiska projekt (transeuropeiska nät, forskning, högteknologi) bör prioriteras högre.

| — | Det är centralt att investera i ambitiösa europeiska utbildningsprogram, bland annat på språkområdet, och det bör finnas en europeisk volontärtjänst som är attraktiv för ungdomar. |
| --- | --- |

—

Det är centralt att investera i ambitiösa europeiska utbildningsprogram, bland annat på språkområdet, och det bör finnas en europeisk volontärtjänst som är attraktiv för ungdomar.

| — | Kända personligheter skall uppmanas att vittna om sin identitet som européer. |
| --- | --- |

—

Kända personligheter skall uppmanas att vittna om sin identitet som européer.

| — | Det krävs investeringar i europeiska program som är lika ambitiösa på kultur- och mediaområdena, med en gemensam stadga för stiftelser och donationer. |
| --- | --- |

—

Det krävs investeringar i europeiska program som är lika ambitiösa på kultur- och mediaområdena, med en gemensam stadga för stiftelser och donationer.

| — | Det behövs framsteg med avseende på ekonomisk och social integration inom eurozonen. |
| --- | --- |

—

Det behövs framsteg med avseende på ekonomisk och social integration inom eurozonen.

| — | Det gäller att fatta beslut med starkt politiskt symbolvärde, t.ex. att välja Europaparlamentet på samma dag, att göra 9 maj till EU:s helgdag och att redan nu verka för en europeisk rättighet till folkliga initiativ. |
| --- | --- |

—

Det gäller att fatta beslut med starkt politiskt symbolvärde, t.ex. att välja Europaparlamentet på samma dag, att göra 9 maj till EU:s helgdag och att redan nu verka för en europeisk rättighet till folkliga initiativ.

| 1.6 | På det övergripande planet är EESK övertygad om att sådana initiativ gör att européer får en djupare känsla för sitt EU-medborgarskap, att de utnyttjar de friheter som öppnas för dem och därmed återger EU den identitet, den dynamik, den konkurrenskraft och den sammanhållning som de enskilda staterna knappast kan svara för i dag. |
| --- | --- |

1.6

På det övergripande planet är EESK övertygad om att sådana initiativ gör att européer får en djupare känsla för sitt EU-medborgarskap, att de utnyttjar de friheter som öppnas för dem och därmed återger EU den identitet, den dynamik, den konkurrenskraft och den sammanhållning som de enskilda staterna knappast kan svara för i dag.

| 1.7 | För att bidra till detta mål åtar sig EESK att inrätta en permanent arbetsgrupp för ”Aktivt EU-medborgarskap” och att inom en snar framtid arrangera ett symposium på detta tema. |
| --- | --- |

1.7

För att bidra till detta mål åtar sig EESK att inrätta en permanent arbetsgrupp för ”Aktivt EU-medborgarskap” och att inom en snar framtid arrangera ett symposium på detta tema.

2.   Inledning

| 2.1 | Bakom den förhärskande EU-skepsis som drar ned intrycket är européerna starkt fästa vid de centrala resultaten av det europeiska bygget. De betraktar dem som både naturliga och oåterkalleliga:






  — | Freden och samarbetet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- | --- |

2.1

Bakom den förhärskande EU-skepsis som drar ned intrycket är européerna starkt fästa vid de centrala resultaten av det europeiska bygget. De betraktar dem som både naturliga och oåterkalleliga:

—

Freden och samarbetet mellan medlemsstaterna.

| — | Fullständig tillgång till demokratiska rättigheter. |
| --- | --- |

—

Fullständig tillgång till demokratiska rättigheter.

| — | Fri rörlighet och frihandel. |
| --- | --- |

—

Fri rörlighet och frihandel.

| — | En vilja att stå eniga inför globala utmaningar. |
| --- | --- |

—

En vilja att stå eniga inför globala utmaningar.

| 2.2 | Européerna ställer också krav på detta europeiska projekt. De förväntar sig ett verksamt mervärde:






  — | Deras politiska, medborgerliga, ekonomiska och sociala rättigheter och medbestämmande skall göras gällande. |
| --- | --- | --- |

2.2

Européerna ställer också krav på detta europeiska projekt. De förväntar sig ett verksamt mervärde:

—

Deras politiska, medborgerliga, ekonomiska och sociala rättigheter och medbestämmande skall göras gällande.

| — | Deras identitet och livskvalitet skall stödjas på ett bättre sätt under stora förändringsskeden. |
| --- | --- |

—

Deras identitet och livskvalitet skall stödjas på ett bättre sätt under stora förändringsskeden.

| — | Det behövs mer av tillväxt, sysselsättning och ekonomisk och social utveckling. |
| --- | --- |

—

Det behövs mer av tillväxt, sysselsättning och ekonomisk och social utveckling.

| — | Deras gemensamma intressen i världen måste hävdas på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

—

Deras gemensamma intressen i världen måste hävdas på ett effektivare sätt.

| 2.3 | För många européer är dessa förväntningar långtifrån uppfyllda med avseende på orosmoment i det dagliga livet och inför framtiden. De franska och nederländska valmanskårernas nej till utkastet till konstitutionellt fördrag är särskilt avslöjande tecken på denna ”sjuka” och på opinionsundersökningarna, även om annat än EU-anknutna motiv sannolikt spelat in. |
| --- | --- |

2.3

För många européer är dessa förväntningar långtifrån uppfyllda med avseende på orosmoment i det dagliga livet och inför framtiden. De franska och nederländska valmanskårernas nej till utkastet till konstitutionellt fördrag är särskilt avslöjande tecken på denna ”sjuka” och på opinionsundersökningarna, även om annat än EU-anknutna motiv sannolikt spelat in.

| 2.4 | Reella framsteg med EU-medborgarskapets rättigheter, inledda genom Maastrichtfördraget, har faktiskt varit integrerade i senare fördrag (Amsterdam, Nice), i stadgan om grundläggande rättigheter samt i det konstitutionella fördrag som de fått rösta om (genom att stadgan inlemmades fick den också rättslig effekt). Det konvent som beredde det konstitutionella fördraget var en verklig nyskapelse: Det innefattade parlamentariker och öppnade sig mot det civila samhället, och man gick särskilt in för att förstärka dessa rättigheter på politiskt, medborgerligt, ekonomiskt och socialt plan. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har, utöver deltagandet i konventet, under de senaste åren konsekvent verkat för ett fullständigt erkännande av det europeiska medborgarskapets rättigheter och för att hänsyn skall tas till medborgarnas farhågor. Men att de europeiska medborgarskapsrättigheterna formellt skrivits in i fördragen har inte varit tillräckligt för att förhindra att skepsisen mot EU tilltar i den allmänna opinionen. Citatet från Jean Monnet om att ”vi inte skapar ett förbund av stater, vi förenar människorna” uppfattas knappast i dag som en dominerande realitet när det gäller hur unionen fungerar. |
| --- | --- |

2.4

Reella framsteg med EU-medborgarskapets rättigheter, inledda genom Maastrichtfördraget, har faktiskt varit integrerade i senare fördrag (Amsterdam, Nice), i stadgan om grundläggande rättigheter samt i det konstitutionella fördrag som de fått rösta om (genom att stadgan inlemmades fick den också rättslig effekt). Det konvent som beredde det konstitutionella fördraget var en verklig nyskapelse: Det innefattade parlamentariker och öppnade sig mot det civila samhället, och man gick särskilt in för att förstärka dessa rättigheter på politiskt, medborgerligt, ekonomiskt och socialt plan. Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har, utöver deltagandet i konventet, under de senaste åren konsekvent verkat för ett fullständigt erkännande av det europeiska medborgarskapets rättigheter och för att hänsyn skall tas till medborgarnas farhågor. Men att de europeiska medborgarskapsrättigheterna formellt skrivits in i fördragen har inte varit tillräckligt för att förhindra att skepsisen mot EU tilltar i den allmänna opinionen. Citatet från Jean Monnet om att ”vi inte skapar ett förbund av stater, vi förenar människorna” uppfattas knappast i dag som en dominerande realitet när det gäller hur unionen fungerar.

| 2.5 | I dag finns det en risk – av en hel rad orsaker – att allmänna opinionens farhågor förstärks: |
| --- | --- |

2.5

I dag finns det en risk – av en hel rad orsaker – att allmänna opinionens farhågor förstärks:

| 2.5.1 | Att det konstitutionella fördraget inte ratificerats kommer att ställa det utvidgade EU på hårda funktionella prov. Nicefördragets tunga och komplicerade skrivningar, som det nya fördraget var tänkt att åtgärda, kommer snabbt att få negativa effekter. |
| --- | --- |

2.5.1

Att det konstitutionella fördraget inte ratificerats kommer att ställa det utvidgade EU på hårda funktionella prov. Nicefördragets tunga och komplicerade skrivningar, som det nya fördraget var tänkt att åtgärda, kommer snabbt att få negativa effekter.

| 2.5.2 | Den växande klyftan mellan den ambition för Europa som kungjorts och de kraftlösa styrmedel som unionen förfogar över, både politiskt (beslutsproblem med 27 stater) och budgetmässigt (blygsamma resurser planerade för 2007–2013). |
| --- | --- |

2.5.2

Den växande klyftan mellan den ambition för Europa som kungjorts och de kraftlösa styrmedel som unionen förfogar över, både politiskt (beslutsproblem med 27 stater) och budgetmässigt (blygsamma resurser planerade för 2007–2013).

| 2.5.3 | De nya europeiska medborgarrättigheterna i det konstitutionella fördraget, som innefattar stadgan om grundläggande rättigheter, kommer inte att kunna bli officiella. |
| --- | --- |

2.5.3

De nya europeiska medborgarrättigheterna i det konstitutionella fördraget, som innefattar stadgan om grundläggande rättigheter, kommer inte att kunna bli officiella.

| 2.5.4 | Dessa ogynnsamma förutsättningar medför en stor risk att läget inte kan förbättras, och att EU fastnar i den mycket otacksamma roll som syndabock som alltför många medborgare redan tilldelar unionen. |
| --- | --- |

2.5.4

Dessa ogynnsamma förutsättningar medför en stor risk att läget inte kan förbättras, och att EU fastnar i den mycket otacksamma roll som syndabock som alltför många medborgare redan tilldelar unionen.

| 2.6 | Som EESK underströk i sitt bidrag till Europeiska rådet den 15–16 juni 2006 (1) får den period av eftertanke som man enades om till följd av dagens blockering av det konstitutionella fördraget inte bli förevändning för att förhala arbetet med att förbättra banden mellan medborgarna och EU. Det torde tvärtom vara högst angeläget att förbättra allmänna opinionens uppfattning om EU. Annars hamnar vi en spiral av misstro, avståndstagande och låsta positioner, och återverkningarna av detta går inte att mäta. Det skulle för övrigt vara en ren illusion att göra anspråk på att åtgärda det aktuella misslyckandet med ratificeringen av det konstitutionella fördraget på ett eller annat sätt utan att först uppamma en starkare känsla av samhörighet med EU bland medborgarna. Det innebär för det första att analysera i vilka avseenden, och varför, alltför många européer tycker att Europeiska unionen i dag är både osynlig och oattraktiv. |
| --- | --- |

2.6

Som EESK underströk i sitt bidrag till Europeiska rådet den 15–16 juni 2006 (1) får den period av eftertanke som man enades om till följd av dagens blockering av det konstitutionella fördraget inte bli förevändning för att förhala arbetet med att förbättra banden mellan medborgarna och EU. Det torde tvärtom vara högst angeläget att förbättra allmänna opinionens uppfattning om EU. Annars hamnar vi en spiral av misstro, avståndstagande och låsta positioner, och återverkningarna av detta går inte att mäta. Det skulle för övrigt vara en ren illusion att göra anspråk på att åtgärda det aktuella misslyckandet med ratificeringen av det konstitutionella fördraget på ett eller annat sätt utan att först uppamma en starkare känsla av samhörighet med EU bland medborgarna. Det innebär för det första att analysera i vilka avseenden, och varför, alltför många européer tycker att Europeiska unionen i dag är både osynlig och oattraktiv.

3.   En alltför dålig uppfattning om EU-medborgarskapet

| 3.1 | Ett ”medborgarskap” upplevs intuitivt och till och med emotionellt innan det uttrycks i form av rättigheter och skyldigheter. Ett ”EU-medborgarskap” måste upplevas som ett mervärde, något som berikar utan att det undertrycker det nationella medborgarskapet, och som ”en ny frontlinje” som bereder vägen för fler rättigheter, friheter och plikter. På alla dessa områden, och trots konkreta framsteg på handelsområdet, har EU-medborgarskapet inte på långa vägar visat vad det är värt. Ibland har man till och med ett intryck av att nästan allt har gjorts för att avskräcka från det. Låt oss göra några enkla iakttagelser. För alla européer, och först och främst ”mannen på gatan”, finns det fyra klara brister med EU: |
| --- | --- |

3.1

Ett ”medborgarskap” upplevs intuitivt och till och med emotionellt innan det uttrycks i form av rättigheter och skyldigheter. Ett ”EU-medborgarskap” måste upplevas som ett mervärde, något som berikar utan att det undertrycker det nationella medborgarskapet, och som ”en ny frontlinje” som bereder vägen för fler rättigheter, friheter och plikter. På alla dessa områden, och trots konkreta framsteg på handelsområdet, har EU-medborgarskapet inte på långa vägar visat vad det är värt. Ibland har man till och med ett intryck av att nästan allt har gjorts för att avskräcka från det. Låt oss göra några enkla iakttagelser. För alla européer, och först och främst ”mannen på gatan”, finns det fyra klara brister med EU:

| 3.1.1 | Unionen är svår att uppfatta och uppleva. Det europeiska projektets mål och konturer, även i geopolitiskt avseende (vilka är gränserna?), är suddiga i dag, och det beror i lika hög grad på skiftande politisk ståndpunkt till själva integrationsmålet som på att det saknas tydliga kriterier för hur utvidgningsprocessen, som framstår som permanent, skall drivas. |
| --- | --- |

3.1.1

Unionen är svår att uppfatta och uppleva. Det europeiska projektets mål och konturer, även i geopolitiskt avseende (vilka är gränserna?), är suddiga i dag, och det beror i lika hög grad på skiftande politisk ståndpunkt till själva integrationsmålet som på att det saknas tydliga kriterier för hur utvidgningsprocessen, som framstår som permanent, skall drivas.

| 3.1.2 | Unionen är svår att ta till sig och känna närhet till. Trots de friheter och rättigheter som uppnåtts framstår EU som en angelägenhet för framför allt politikerkretsarna, diplomatkåren och experterna. Medborgarnas anknytning verkar bara vara sekundär och mycket begränsad. Inte ens de nationella och lokala myndigheterna går fria från denna känsla av utanförskap visavi EU, som ofta uppfattas som främmande än i dag. |
| --- | --- |

3.1.2

Unionen är svår att ta till sig och känna närhet till. Trots de friheter och rättigheter som uppnåtts framstår EU som en angelägenhet för framför allt politikerkretsarna, diplomatkåren och experterna. Medborgarnas anknytning verkar bara vara sekundär och mycket begränsad. Inte ens de nationella och lokala myndigheterna går fria från denna känsla av utanförskap visavi EU, som ofta uppfattas som främmande än i dag.

| 3.1.3 | Det saknas information och dialog. Européerna är dåligt insatta i sina rättigheter, sina friheter och villkoren för hur deras inre marknad fungerar. Deras frågor om EU blir ofta mottagna med avoghet, de handläggs inte ordentligt och de blir inte besvarade på ett tillfredsställande sätt. Regeringarna tenderar för sin del att lägga fram en bild av EU som passar dem själva, och ta avstånd från eller skyla över det som begränsar dem. De riskerar till och med att spela ett högt spel med unionens trovärdighet. Massmedierna (radio, TV), som i huvudsak är nationella, ger intryck av att vara mycket dåligt insatta i dessa frågor. Journalisterna själva anser att frågorna är komplexa på grund av att de fått otillräcklig utbildning på området. De sprider knappast annat än punktvis information i ämnet, ofta summarisk och ibland felaktig – förhållandet att det inte finns någon ”europeisk” opinion utöver en komplicerad totalsumma av nationella opinioner gynnar inte heller utvecklingen av europeiska medier och vice versa. |
| --- | --- |

3.1.3

Det saknas information och dialog. Européerna är dåligt insatta i sina rättigheter, sina friheter och villkoren för hur deras inre marknad fungerar. Deras frågor om EU blir ofta mottagna med avoghet, de handläggs inte ordentligt och de blir inte besvarade på ett tillfredsställande sätt. Regeringarna tenderar för sin del att lägga fram en bild av EU som passar dem själva, och ta avstånd från eller skyla över det som begränsar dem. De riskerar till och med att spela ett högt spel med unionens trovärdighet. Massmedierna (radio, TV), som i huvudsak är nationella, ger intryck av att vara mycket dåligt insatta i dessa frågor. Journalisterna själva anser att frågorna är komplexa på grund av att de fått otillräcklig utbildning på området. De sprider knappast annat än punktvis information i ämnet, ofta summarisk och ibland felaktig – förhållandet att det inte finns någon ”europeisk” opinion utöver en komplicerad totalsumma av nationella opinioner gynnar inte heller utvecklingen av europeiska medier och vice versa.

| 3.1.4 | På det ekonomiska och sociala området är effektiviteten för dålig. Många upplever att EU varken är en välfungerande motor – på grund av de otillräckliga resultaten med avseende på tillväxt och sysselsättning, inklusive de kvalitativa resultaten – eller ett verksamt skydd mot den hårdnande konkurrensen utifrån – som ofta uppfattas som för skarp eller illojal – och utlokaliseringar (där spänningarna också förstärkts av att skillnaderna i produktionskostnader inom den utvidgade unionen har ökat som aldrig förr). |
| --- | --- |

3.1.4

På det ekonomiska och sociala området är effektiviteten för dålig. Många upplever att EU varken är en välfungerande motor – på grund av de otillräckliga resultaten med avseende på tillväxt och sysselsättning, inklusive de kvalitativa resultaten – eller ett verksamt skydd mot den hårdnande konkurrensen utifrån – som ofta uppfattas som för skarp eller illojal – och utlokaliseringar (där spänningarna också förstärkts av att skillnaderna i produktionskostnader inom den utvidgade unionen har ökat som aldrig förr).

| 3.2 | De EU-medborgare som är mer förtrogna med hur Europa fungerar, på grund av sina kontakter, sina yrken eller sina resor, upplever inte bara de fyra nämnda bristerna på samma sätt, de uppfattar även andra som är lika kännbara: |
| --- | --- |

3.2

De EU-medborgare som är mer förtrogna med hur Europa fungerar, på grund av sina kontakter, sina yrken eller sina resor, upplever inte bara de fyra nämnda bristerna på samma sätt, de uppfattar även andra som är lika kännbara:

| 3.2.1 | Det brister i fråga om sammanhållning, och detta är oundvikligen kopplat till utvidgningarna. De administrativa, kulturella och sociala skillnaderna har ofta ökat, och differenserna i utvecklingsnivå har på sina håll tredubblats. Till detta kommer skillnader i integrationsgrad i ekonomiskt och monetärt avseende med en eurozon som i dag är begränsad till 12. |
| --- | --- |

3.2.1

Det brister i fråga om sammanhållning, och detta är oundvikligen kopplat till utvidgningarna. De administrativa, kulturella och sociala skillnaderna har ofta ökat, och differenserna i utvecklingsnivå har på sina håll tredubblats. Till detta kommer skillnader i integrationsgrad i ekonomiskt och monetärt avseende med en eurozon som i dag är begränsad till 12.

| 3.2.2 | Det brister i genomförandet av inre marknaden. Fortfarande finns det höga hinder för tjänstesektorn (2/3 av BNI), den offentliga upphandlingen (16 % av BNI) och skatteuppbörden. Den fria rörligheten för medborgare i de nya medlemsstaterna är fortfarande föremål för övergångsrestriktioner. Inre marknaden fungerar i bästa fall på halvfart. |
| --- | --- |

3.2.2

Det brister i genomförandet av inre marknaden. Fortfarande finns det höga hinder för tjänstesektorn (2/3 av BNI), den offentliga upphandlingen (16 % av BNI) och skatteuppbörden. Den fria rörligheten för medborgare i de nya medlemsstaterna är fortfarande föremål för övergångsrestriktioner. Inre marknaden fungerar i bästa fall på halvfart.

| 3.2.3 | Att det brister i enkelhet är uppenbart för alla EU-medborgare när de kommer i kontakt med lagar och förordningar. De gemenskapsdirektiv och andra föreskrifter som skulle förenkla deras tillvaro läggs alltför ofta ovanpå nationella bestämmelser som fortfarande sväller ut. |
| --- | --- |

3.2.3

Att det brister i enkelhet är uppenbart för alla EU-medborgare när de kommer i kontakt med lagar och förordningar. De gemenskapsdirektiv och andra föreskrifter som skulle förenkla deras tillvaro läggs alltför ofta ovanpå nationella bestämmelser som fortfarande sväller ut.

| 3.2.4 | Det brister i fråga om resurser, vilket går hand i hand med att det saknas ett europeiskt allmänintresse och en europeisk statsmakt, och det är tydligt för varje betraktare: På det finansiella planet ligger gemenskapsbudgeten, som reducerats till omkring 1 % av BNI (mot 20 % i Förenta staterna, visserligen under helt andra förutsättningar) och som blev föremål för både svåra och uppslitande förhandlingar om den senaste programperioden 2007–2013, knappast på en nivå som svarar mot alla uppgifter som ålagts EU. På det institutionella planet är beslutsfattandet i regel komplicerat på grund av de många inblandade parterna, och i många fall på grund av att det fortfarande finns krav eller förfaranden som förutsätter enhällighet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.2.4

Det brister i fråga om resurser, vilket går hand i hand med att det saknas ett europeiskt allmänintresse och en europeisk statsmakt, och det är tydligt för varje betraktare: På det finansiella planet ligger gemenskapsbudgeten, som reducerats till omkring 1 % av BNI (mot 20 % i Förenta staterna, visserligen under helt andra förutsättningar) och som blev föremål för både svåra och uppslitande förhandlingar om den senaste programperioden 2007–2013, knappast på en nivå som svarar mot alla uppgifter som ålagts EU. På det institutionella planet är beslutsfattandet i regel komplicerat på grund av de många inblandade parterna, och i många fall på grund av att det fortfarande finns krav eller förfaranden som förutsätter enhällighet bland medlemsstaterna.

| 3.2.5 | Det brister i fråga om transnationell infrastruktur (transporter, energi, telekommunikationer), samtidigt som budgetresurserna är otillräckliga. Genom överenskommelsen i Europeiska rådet i december 2005 halverade man till och med (knappt 2 % av budgeten i stället för nästan 4 %) den finansieringsram som kommissionen föreslagit för 2007–2013, även om senare diskussioner med Europaparlamentet gjorde det möjligt att mildra restriktionerna något. |
| --- | --- |

3.2.5

Det brister i fråga om transnationell infrastruktur (transporter, energi, telekommunikationer), samtidigt som budgetresurserna är otillräckliga. Genom överenskommelsen i Europeiska rådet i december 2005 halverade man till och med (knappt 2 % av budgeten i stället för nästan 4 %) den finansieringsram som kommissionen föreslagit för 2007–2013, även om senare diskussioner med Europaparlamentet gjorde det möjligt att mildra restriktionerna något.

| 3.2.6 | Det framgår också tydligt av kommissionens rapporter (om införlivande av direktiv, förfaranden vid brott mot gemenskapsrätten) att alltför många medlemsstater brister i disciplin gentemot gemenskapen. |
| --- | --- |

3.2.6

Det framgår också tydligt av kommissionens rapporter (om införlivande av direktiv, förfaranden vid brott mot gemenskapsrätten) att alltför många medlemsstater brister i disciplin gentemot gemenskapen.

| 3.2.7 | Det brister i kommunikationen om och genomförandet av Lissabonstrategin, och detta gör till slut uppräkningen fullständig. Strategin, som inte på länga vägar orsakat ökade EU-investeringar i forskning, innovation, gemensamma infrastrukturnät och utbildning, har i praktiken misslyckats klart med den mobilisering som krävs och med de uppställda målsättningarna (budgetplanen för 2007–2013, som är restriktiv på alla dessa områden, var symptomatisk i detta avseende). |
| --- | --- |

3.2.7

Det brister i kommunikationen om och genomförandet av Lissabonstrategin, och detta gör till slut uppräkningen fullständig. Strategin, som inte på länga vägar orsakat ökade EU-investeringar i forskning, innovation, gemensamma infrastrukturnät och utbildning, har i praktiken misslyckats klart med den mobilisering som krävs och med de uppställda målsättningarna (budgetplanen för 2007–2013, som är restriktiv på alla dessa områden, var symptomatisk i detta avseende).

| 3.3 | Hos många EU-medborgare växer det fram en inställning som egentligen är rätt logisk inför denna – totalt sett imponerande – uppstapling av upplevda brister i EU:s sätt att fungera: brist på förtroende. För att åtgärda detta måste man beslutsamt angripa samtliga funktionsbrister som fastställts. För att bidra till detta är det inte rätt tidpunkt att fortsätta att modifiera en förteckning över europeiska rättigheter som är lika fint formulerad som den är dåligt känd och dåligt genomförd. Nu handlar det om att klargöra och förenkla EU-medborgarnas väg till Europa och ge dem nycklarna till ett synligare och verksammare gemensamt medborgarskap. |
| --- | --- |

3.3

Hos många EU-medborgare växer det fram en inställning som egentligen är rätt logisk inför denna – totalt sett imponerande – uppstapling av upplevda brister i EU:s sätt att fungera: brist på förtroende. För att åtgärda detta måste man beslutsamt angripa samtliga funktionsbrister som fastställts. För att bidra till detta är det inte rätt tidpunkt att fortsätta att modifiera en förteckning över europeiska rättigheter som är lika fint formulerad som den är dåligt känd och dåligt genomförd. Nu handlar det om att klargöra och förenkla EU-medborgarnas väg till Europa och ge dem nycklarna till ett synligare och verksammare gemensamt medborgarskap.

| 3.4 | Man kommer inte att lyckas göra några större framsteg utan starkare stöd för detta arbetssätt från de viktigaste aktörerna i Europa. Detta kommer att kräva följande: |
| --- | --- |

3.4

Man kommer inte att lyckas göra några större framsteg utan starkare stöd för detta arbetssätt från de viktigaste aktörerna i Europa. Detta kommer att kräva följande:

| 3.4.1 | En kraftfull och förnyad (dvs. djärvare och hårdare) satsning från kommissionens sida när det gäller dessa krav, särskilt genom att kommissionen utnyttjar sina befogenheter att lägga förslag och genom samrådsmetoderna. |
| --- | --- |

3.4.1

En kraftfull och förnyad (dvs. djärvare och hårdare) satsning från kommissionens sida när det gäller dessa krav, särskilt genom att kommissionen utnyttjar sina befogenheter att lägga förslag och genom samrådsmetoderna.

| 3.4.2 | EU-institutionerna måste fungera bättre genom ett verkligt engagemang för att tjäna medborgarna, exempelvis en uppförandekod för bättre styresskick, och insatser för att överlämna ansvaret till medborgarna i större utsträckning när det gäller frågor som direkt berör dem. |
| --- | --- |

3.4.2

EU-institutionerna måste fungera bättre genom ett verkligt engagemang för att tjäna medborgarna, exempelvis en uppförandekod för bättre styresskick, och insatser för att överlämna ansvaret till medborgarna i större utsträckning när det gäller frågor som direkt berör dem.

| 3.4.3 | De politiska ledarna måste börja tala väl om Europa och sluta ge en bild av att EU står för onödiga uppoffringar och överdriven teknokrati samtidigt som ledarna själva ensidigt tar åt sig äran av alla framsteg. Detta innebär också att medierna måste bli mer pedagogiska. |
| --- | --- |

3.4.3

De politiska ledarna måste börja tala väl om Europa och sluta ge en bild av att EU står för onödiga uppoffringar och överdriven teknokrati samtidigt som ledarna själva ensidigt tar åt sig äran av alla framsteg. Detta innebär också att medierna måste bli mer pedagogiska.

| 3.4.4 | De politiska ledarna måste också visa större ansvar genom att tilldela nödvändiga medel till det Europa som de bygger tillsammans (vad avser beslut, budget och disciplin), medel som motsvarar de ambitioner som officiellt uttalas för Europa. |
| --- | --- |

3.4.4

De politiska ledarna måste också visa större ansvar genom att tilldela nödvändiga medel till det Europa som de bygger tillsammans (vad avser beslut, budget och disciplin), medel som motsvarar de ambitioner som officiellt uttalas för Europa.

| 3.4.5 | Ett förstärkt samarbete mellan de stater som är beredda att avancera tillsammans för att öppna vägen, på villkor som inte ifrågasätter gemenskapsmetoden, när kravet på enhällighet utgör ett alltför stort hinder för framsteg som den europeiska allmänheten anser som nödvändiga. |
| --- | --- |

3.4.5

Ett förstärkt samarbete mellan de stater som är beredda att avancera tillsammans för att öppna vägen, på villkor som inte ifrågasätter gemenskapsmetoden, när kravet på enhällighet utgör ett alltför stort hinder för framsteg som den europeiska allmänheten anser som nödvändiga.

| 3.4.6 | Mer påtryckningar och fler initiativ från arbetsmarknadsparterna och andra aktörer i det civila samhället. Utan deras aktiva och konstanta stöd kan man inte tänka sig någon märkbar och effektiv utveckling av det europeiska medborgarskapet. |
| --- | --- |

3.4.6

Mer påtryckningar och fler initiativ från arbetsmarknadsparterna och andra aktörer i det civila samhället. Utan deras aktiva och konstanta stöd kan man inte tänka sig någon märkbar och effektiv utveckling av det europeiska medborgarskapet.

| 3.5 | EESK påpekade i sitt yttrande ”Handlingsprogrammet ’Aktivt medborgarskap’” (2) att kommissionens program ”Medborgare för Europa” för åren 2007–2013 hämmades av det alltför snäva insatsområdet och den alltför magra budgeten (235 miljoner euro som sedan skars ned till 190 miljoner, dvs. mindre än en halv euro per invånare för denna period). Trots lovvärda avsikter finns det ingen möjlighet att med programmet uppnå målet om ett Europa där ”medborgarna ställs i centrum”. Programmet kommer möjligen att kunna fungera som komplement. |
| --- | --- |

3.5

EESK påpekade i sitt yttrande ”Handlingsprogrammet ’Aktivt medborgarskap’” (2) att kommissionens program ”Medborgare för Europa” för åren 2007–2013 hämmades av det alltför snäva insatsområdet och den alltför magra budgeten (235 miljoner euro som sedan skars ned till 190 miljoner, dvs. mindre än en halv euro per invånare för denna period). Trots lovvärda avsikter finns det ingen möjlighet att med programmet uppnå målet om ett Europa där ”medborgarna ställs i centrum”. Programmet kommer möjligen att kunna fungera som komplement.

| 3.6 | I dag måste det vara mindre prioriterat att utarbeta nya rättighetsdeklarationer eller att göra bidragsmässiga punktinsatser än att sätta in avgörande åtgärder som innebär att detta EU-medborgarskap kan utnyttjas till fullo. För att kunna gå vidare på denna väg föreslår EESK att man utvecklar nya initiativ på tre områden:






  — | Åtgärder mot de särskilt omotiverade bristerna inom EU. |
| --- | --- | --- |

3.6

I dag måste det vara mindre prioriterat att utarbeta nya rättighetsdeklarationer eller att göra bidragsmässiga punktinsatser än att sätta in avgörande åtgärder som innebär att detta EU-medborgarskap kan utnyttjas till fullo. För att kunna gå vidare på denna väg föreslår EESK att man utvecklar nya initiativ på tre områden:

—

Åtgärder mot de särskilt omotiverade bristerna inom EU.

| — | Utveckling av mer medborgaranpassade styresformer i unionen. |
| --- | --- |

—

Utveckling av mer medborgaranpassade styresformer i unionen.

| — | Stöd till gemensamma initiativ av identitetsstärkande karaktär. |
| --- | --- |

—

Stöd till gemensamma initiativ av identitetsstärkande karaktär.

4.   Åtgärder mot de särskilt omotiverade bristerna inom EU

| 4.1 | EU-medborgarna har goda skäl att förvåna sig över frånvaron av gemensamma verktyg och europeiska friheter på nyckelområden som tvärtom borde användas för att framhäva tillhörigheten till unionen. Detta gäller i synnerhet den särskilt omotiverade bristen på gemenskapsrättslig status för europeiska föreningar, en brist som också gäller ömsesidiga bolag och småföretag. Det finns inte heller något gemensamt gemenskapspatent eller skydd mot dubbelbeskattning inom EU, inbegripet sociala förmåner och pensioner. Dessa olika brister diskuteras mer i detalj nedan. |
| --- | --- |

4.1

EU-medborgarna har goda skäl att förvåna sig över frånvaron av gemensamma verktyg och europeiska friheter på nyckelområden som tvärtom borde användas för att framhäva tillhörigheten till unionen. Detta gäller i synnerhet den särskilt omotiverade bristen på gemenskapsrättslig status för europeiska föreningar, en brist som också gäller ömsesidiga bolag och småföretag. Det finns inte heller något gemensamt gemenskapspatent eller skydd mot dubbelbeskattning inom EU, inbegripet sociala förmåner och pensioner. Dessa olika brister diskuteras mer i detalj nedan.

| 4.2 | Ett halvt sekel efter inrättandet av inre marknaden framstår det som en paradox att de tusentals föreningar som inrättats för att skydda sina medlemmars intressen på europeisk nivå inte kan åberopa en EU-rättslig status, utan tvingas använda lagstiftningen i det land där de är placerade, oftast belgisk rätt. |
| --- | --- |

4.2

Ett halvt sekel efter inrättandet av inre marknaden framstår det som en paradox att de tusentals föreningar som inrättats för att skydda sina medlemmars intressen på europeisk nivå inte kan åberopa en EU-rättslig status, utan tvingas använda lagstiftningen i det land där de är placerade, oftast belgisk rätt.

| 4.2.1 | Ett förslag till sådana bestämmelser drogs tillbaka av kommissionen i oktober 2005, tillsammans med ett sextiotal andra förslag som återkallades med hänvisning till förenklingen av lagstiftningen eller bristande utsikter att få förslagen antagna. Genom att dra tillbaka detta förslag till gemenskapsrättsligt status, utan att samråda med berörda aktörer, råkade kommissionen tyvärr kasta ut barnet med badvattnet. |
| --- | --- |

4.2.1

Ett förslag till sådana bestämmelser drogs tillbaka av kommissionen i oktober 2005, tillsammans med ett sextiotal andra förslag som återkallades med hänvisning till förenklingen av lagstiftningen eller bristande utsikter att få förslagen antagna. Genom att dra tillbaka detta förslag till gemenskapsrättsligt status, utan att samråda med berörda aktörer, råkade kommissionen tyvärr kasta ut barnet med badvattnet.

| 4.2.2 | Som en första signal om att man vill förstärka det europeiska medborgarskapet kunde kommissionen återta tillbakadragandet och på nytt presentera förslaget. Naturligtvis borde sedan parlamentet och rådet åta sig att snabbt anta förslaget efter att ha förklarat och motiverat orsakerna till blockeringen. |
| --- | --- |

4.2.2

Som en första signal om att man vill förstärka det europeiska medborgarskapet kunde kommissionen återta tillbakadragandet och på nytt presentera förslaget. Naturligtvis borde sedan parlamentet och rådet åta sig att snabbt anta förslaget efter att ha förklarat och motiverat orsakerna till blockeringen.

| 4.3 | Samma tillvägagångssätt borde också gälla i fråga om gemenskapsrättslig status för ömsesidiga bolag och stiftelser. Även här drog kommissionen i onödan tillbaka ett förslag. En sådan bolagsform skulle även den bidra till att främja nya europeiska initiativ, och samtidigt innebära ett erkännande av mångfalden inom den europeiska företagsamheten. |
| --- | --- |

4.3

Samma tillvägagångssätt borde också gälla i fråga om gemenskapsrättslig status för ömsesidiga bolag och stiftelser. Även här drog kommissionen i onödan tillbaka ett förslag. En sådan bolagsform skulle även den bidra till att främja nya europeiska initiativ, och samtidigt innebära ett erkännande av mångfalden inom den europeiska företagsamheten.

| 4.4 | En annan paradox är frånvaron av en enhetlig och förenklad gemenskapsrättslig status med syfte att underlätta de små och medelstora företagens verksamhet. Visserligen finns det mångåriga program, deklarationer och till och med en stadga för småföretag, men dessa har inte inneburit några märkbara förändringar för företagarna. |
| --- | --- |

4.4

En annan paradox är frånvaron av en enhetlig och förenklad gemenskapsrättslig status med syfte att underlätta de små och medelstora företagens verksamhet. Visserligen finns det mångåriga program, deklarationer och till och med en stadga för småföretag, men dessa har inte inneburit några märkbara förändringar för företagarna.

| 4.4.1 | År 2002 presenterade kommittén enhälligt detaljerade rekommendationer för en sådan bolagsform (3). Dessa har ännu inte lett till något förslag från kommissionen. Samtidigt följer det ena officiella uttalandet på det andra om att företagsamheten och konkurrenskraften borde öka i Europa, vilket leder till en situation som blir allt svårare att rättfärdiga. |
| --- | --- |

4.4.1

År 2002 presenterade kommittén enhälligt detaljerade rekommendationer för en sådan bolagsform (3). Dessa har ännu inte lett till något förslag från kommissionen. Samtidigt följer det ena officiella uttalandet på det andra om att företagsamheten och konkurrenskraften borde öka i Europa, vilket leder till en situation som blir allt svårare att rättfärdiga.

| 4.4.2 | Kommittén upprepar således sin begäran till kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag till en sådan bolagsform. |
| --- | --- |

4.4.2

Kommittén upprepar således sin begäran till kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag till en sådan bolagsform.

| 4.5 | Ett misslyckande med stort symbolvärde är gemenskapspatentet, som undertecknades 1975 men som ännu inte har ratificerats av samtliga medlemsstater. |
| --- | --- |

4.5

Ett misslyckande med stort symbolvärde är gemenskapspatentet, som undertecknades 1975 men som ännu inte har ratificerats av samtliga medlemsstater.

| 4.5.1 | Upprepade uppmaningar från Europeiska rådet till medlemsstaterna, dvs. till sig själv, att äntligen finna en lösning har varit förgäves. De europeiska uppfinnarna får även fortsättningsvis arbeta med ett komplext och dyrbart system om de vill skydda sina rättigheter på ett effektivt sätt. För EU, som har fastställt målet att fram till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi, illustrerar denna blockering en beklaglig oförmåga. |
| --- | --- |

4.5.1

Upprepade uppmaningar från Europeiska rådet till medlemsstaterna, dvs. till sig själv, att äntligen finna en lösning har varit förgäves. De europeiska uppfinnarna får även fortsättningsvis arbeta med ett komplext och dyrbart system om de vill skydda sina rättigheter på ett effektivt sätt. För EU, som har fastställt målet att fram till 2010 bli världens mest konkurrenskraftiga kunskapsbaserade ekonomi, illustrerar denna blockering en beklaglig oförmåga.

| 4.5.2 | Om det även fortsättningsvis visar sig omöjligt att uppnå enhällighet föreslår kommittén att gemenskapspatentet sätts i verket på ett effektivt, enkelt och konkurrenskraftigt sätt i de medlemsstater som har ratificerat det. |
| --- | --- |

4.5.2

Om det även fortsättningsvis visar sig omöjligt att uppnå enhällighet föreslår kommittén att gemenskapspatentet sätts i verket på ett effektivt, enkelt och konkurrenskraftigt sätt i de medlemsstater som har ratificerat det.

| 4.6 | Frågan om dubbelbeskattning mellan medlemsstater forsätter att präglas av ett virrvarr, lika komplext som ofullständigt, av hundratals bilaterala överenskommelser mellan stater, vilket gör medborgarna beroende av skönsmässiga bedömningar inom skatteförvaltningarna, som inte heller de är välinformerade om vilka bestämmelser som gäller. |
| --- | --- |

4.6

Frågan om dubbelbeskattning mellan medlemsstater forsätter att präglas av ett virrvarr, lika komplext som ofullständigt, av hundratals bilaterala överenskommelser mellan stater, vilket gör medborgarna beroende av skönsmässiga bedömningar inom skatteförvaltningarna, som inte heller de är välinformerade om vilka bestämmelser som gäller.

| 4.6.1 | Kommissionens förslag till gemensam och förenklad förordning för att reda ut detta problem har inte lett någonstans eftersom staterna inte har kunnat fatta ett enhälligt beslut. |
| --- | --- |

4.6.1

Kommissionens förslag till gemensam och förenklad förordning för att reda ut detta problem har inte lett någonstans eftersom staterna inte har kunnat fatta ett enhälligt beslut.

| 4.6.2 | Om dessa bestämmelser kunde genomföras i de medlemsstater som har godkänt dem och som kan genomföra dem vore det ett stort steg framåt. Det vore särskilt logiskt om alla länderna i euroområdet kom överens om att anta bestämmelserna. |
| --- | --- |

4.6.2

Om dessa bestämmelser kunde genomföras i de medlemsstater som har godkänt dem och som kan genomföra dem vore det ett stort steg framåt. Det vore särskilt logiskt om alla länderna i euroområdet kom överens om att anta bestämmelserna.

| 4.6.3 | EESK vill också understryka behovet av att säkerställa möjligheterna att överföra sociala förmåner, utan skattemässig diskriminering, inom ramen för den fria rörligheten inom gemenskapen. EESK påminner särskilt om sitt nyligen utarbetade yttrande om överföring av kompletterande pensionsrättigheter (4), där kommittén efterlyser en harmonisering av beskattningen av kompletterande pensionsrättigheter, en aspekt som saknas i direktivförslaget: De skattemässiga skillnaderna i medlemsstaterna utgör ett allvarligt hinder för rörligheten eftersom arbetstagarna kan drabbas av dubbelbeskattning av avgifter och förmåner. |
| --- | --- |

4.6.3

EESK vill också understryka behovet av att säkerställa möjligheterna att överföra sociala förmåner, utan skattemässig diskriminering, inom ramen för den fria rörligheten inom gemenskapen. EESK påminner särskilt om sitt nyligen utarbetade yttrande om överföring av kompletterande pensionsrättigheter (4), där kommittén efterlyser en harmonisering av beskattningen av kompletterande pensionsrättigheter, en aspekt som saknas i direktivförslaget: De skattemässiga skillnaderna i medlemsstaterna utgör ett allvarligt hinder för rörligheten eftersom arbetstagarna kan drabbas av dubbelbeskattning av avgifter och förmåner.

5.   Utveckling av mer medborgaranpassade styresformer i unionen

| 5.1 | Det europeiska bygget upplevs fortfarande som en statlig fråga, där medborgarna står i bakgrunden. För att åtgärda detta krävs att man utvecklar ett funktionssätt i unionen som på ett tydligare sätt är inriktat på att tjäna medborgarna: Man bör främja en mer europeisk inställning i medierna, bättre analysera konsekvenserna av olika förslag för medborgarna, bättre använda förfaranden som dialog och samråd, redovisa orsakerna till blockeringar och tillbakadraganden, i större utsträckning främja förfaranden som självreglering och samreglering, stimulera utvecklingen av gränsöverskridande kollektivavtalsförhandlingar mellan arbetsmarknadsparterna, verka för allmänna tjänster med utgångspunkt i inre marknaden och yttre gemenskapstullar, utveckla en EU-information som är mer interaktiv, engagera arbetsmarknadsparterna och andra representativa aktörer i det civila samhället ute på fältet i genomförandet av program med gemenskapsstöd. Dessa olika krav diskuteras mer i detalj nedan. |
| --- | --- |

5.1

Det europeiska bygget upplevs fortfarande som en statlig fråga, där medborgarna står i bakgrunden. För att åtgärda detta krävs att man utvecklar ett funktionssätt i unionen som på ett tydligare sätt är inriktat på att tjäna medborgarna: Man bör främja en mer europeisk inställning i medierna, bättre analysera konsekvenserna av olika förslag för medborgarna, bättre använda förfaranden som dialog och samråd, redovisa orsakerna till blockeringar och tillbakadraganden, i större utsträckning främja förfaranden som självreglering och samreglering, stimulera utvecklingen av gränsöverskridande kollektivavtalsförhandlingar mellan arbetsmarknadsparterna, verka för allmänna tjänster med utgångspunkt i inre marknaden och yttre gemenskapstullar, utveckla en EU-information som är mer interaktiv, engagera arbetsmarknadsparterna och andra representativa aktörer i det civila samhället ute på fältet i genomförandet av program med gemenskapsstöd. Dessa olika krav diskuteras mer i detalj nedan.

| 5.2 | Medierna betraktas i dag som den ”fjärde statsmakten”, vid sidan av den lagstiftande, verkställande respektive dömande makten, men det är slående att konstatera att den europeiska dimensionen knappast alls har slagit igenom här till skillnad från i de tre andra statsmakterna, trots att medierna är synligare och välbekanta för alla. Det finns knappast någon stor radio- eller TV-kanal med europeisk räckvidd och karaktär, och flerspråkigheten blir styvmoderligt behandlad i medierna. Det finns jämförelsevis få debatter och politiska program med EU-prägel i medierna. EU-institutionernas verksamhet kommenteras knappast och förblir hemlighetsfull, med undantag av sporadiska händelser som toppmöten, kriser och utvidgningar. I en färsk Eurobarometer rapporteras till exempel att knappt 30 % av de personer som förklarade sig vara intresserade av EU-frågor (andelen av samtliga medborgare är således mindre) kunde ge tre korrekta svar på tre grundläggande frågor (antalet medlemsstater, val och utnämning av EP:s ledamöter, samt den nationella representationen i kommissionen). Det finns alltså skäl att vidta åtgärder för att komma till rätta med denna kroniska informationsbrist, exempelvis genom att |
| --- | --- |

5.2

Medierna betraktas i dag som den ”fjärde statsmakten”, vid sidan av den lagstiftande, verkställande respektive dömande makten, men det är slående att konstatera att den europeiska dimensionen knappast alls har slagit igenom här till skillnad från i de tre andra statsmakterna, trots att medierna är synligare och välbekanta för alla. Det finns knappast någon stor radio- eller TV-kanal med europeisk räckvidd och karaktär, och flerspråkigheten blir styvmoderligt behandlad i medierna. Det finns jämförelsevis få debatter och politiska program med EU-prägel i medierna. EU-institutionernas verksamhet kommenteras knappast och förblir hemlighetsfull, med undantag av sporadiska händelser som toppmöten, kriser och utvidgningar. I en färsk Eurobarometer rapporteras till exempel att knappt 30 % av de personer som förklarade sig vara intresserade av EU-frågor (andelen av samtliga medborgare är således mindre) kunde ge tre korrekta svar på tre grundläggande frågor (antalet medlemsstater, val och utnämning av EP:s ledamöter, samt den nationella representationen i kommissionen). Det finns alltså skäl att vidta åtgärder för att komma till rätta med denna kroniska informationsbrist, exempelvis genom att

| 5.2.1 | skapa konkurrens bland de nationella medierna om EU-frågorna med incitament att ägna större utrymme åt information om unionens politiska liv, |
| --- | --- |

5.2.1

skapa konkurrens bland de nationella medierna om EU-frågorna med incitament att ägna större utrymme åt information om unionens politiska liv,

| 5.2.2 | samordna och främja initiativen bättre i medierna, eventuellt med stöd från en europeisk byrå för audiovisuella frågor som samarbetar med liknande organ i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.2.2

samordna och främja initiativen bättre i medierna, eventuellt med stöd från en europeisk byrå för audiovisuella frågor som samarbetar med liknande organ i medlemsstaterna.

| 5.3 | När det gäller EU-institutionernas sätt att fungera har de senaste föredragen ägnat mer intresse åt medbeslutande (och med rätta gett Europaparlamentet större befogenheter) än åt samrådsformer, där många förbättringar skulle kunna göras. |
| --- | --- |

5.3

När det gäller EU-institutionernas sätt att fungera har de senaste föredragen ägnat mer intresse åt medbeslutande (och med rätta gett Europaparlamentet större befogenheter) än åt samrådsformer, där många förbättringar skulle kunna göras.

| 5.3.1 | I praktiken, och bland annat som en följd av den vitbok som kommissionen presenterade 2002 om bättre styresformer i EU, har vissa verkliga framsteg redan gjorts: fler grönböcker, offentliga samråd på Internet (även om den faktiska räckvidden fortfarande är ojämnt fördelad) och framställningar till EESK om förberedande yttranden i ett tidigare skede. |
| --- | --- |

5.3.1

I praktiken, och bland annat som en följd av den vitbok som kommissionen presenterade 2002 om bättre styresformer i EU, har vissa verkliga framsteg redan gjorts: fler grönböcker, offentliga samråd på Internet (även om den faktiska räckvidden fortfarande är ojämnt fördelad) och framställningar till EESK om förberedande yttranden i ett tidigare skede.

| 5.3.2 | Bland de åtgärder som fortfarande behöver vidtas kan man nämna mer systematisk användning av tidiga konsekvensanalyser av kommissionens förslag, där man bland annat bör ställa frågor om mervärde och verklig förenkling för medborgare och användare, och man bör se om det går att använda andra tillvägagångssätt än klassisk lagstiftning. Dessa analyser bör alltid åtfölja förslagen. En effektiv förenkling av lagstiftningen kan inte ske utan att man i ett tidigt skede engagerar företrädare för användarna. Dessutom bör parallella program för förenkling finnas på nationell nivå. |
| --- | --- |

5.3.2

Bland de åtgärder som fortfarande behöver vidtas kan man nämna mer systematisk användning av tidiga konsekvensanalyser av kommissionens förslag, där man bland annat bör ställa frågor om mervärde och verklig förenkling för medborgare och användare, och man bör se om det går att använda andra tillvägagångssätt än klassisk lagstiftning. Dessa analyser bör alltid åtfölja förslagen. En effektiv förenkling av lagstiftningen kan inte ske utan att man i ett tidigt skede engagerar företrädare för användarna. Dessutom bör parallella program för förenkling finnas på nationell nivå.

| 5.3.3 | Det finns också skäl att se till att kvaliteten på samrådet förbättras: Kommissionen bör i synnerhet redovisa vilken uppföljning som har gjorts av debatten och skälen till att vissa alternativ och argument har behållits och inte andra. Samrådsfasen bör i princip vara åtskild från beslutsfasen i rådet och parlamentet, något som långt ifrån är fallet idag. Utom när det gäller de tidigare nämnda förberedande yttrandena är Europeiska ekonomiska och sociala kommittén själv alltför hämmad vad avser effektiviteten i samrådet genom parallella eller sammanfallande remisser från beslutsorganen. |
| --- | --- |

5.3.3

Det finns också skäl att se till att kvaliteten på samrådet förbättras: Kommissionen bör i synnerhet redovisa vilken uppföljning som har gjorts av debatten och skälen till att vissa alternativ och argument har behållits och inte andra. Samrådsfasen bör i princip vara åtskild från beslutsfasen i rådet och parlamentet, något som långt ifrån är fallet idag. Utom när det gäller de tidigare nämnda förberedande yttrandena är Europeiska ekonomiska och sociala kommittén själv alltför hämmad vad avser effektiviteten i samrådet genom parallella eller sammanfallande remisser från beslutsorganen.

| 5.3.4 | Europeiska rådet begärde i mars 2006 uttryckligen att arbetsmarknadsparterna och andra aktörer i det civila samhället som berörs direkt av Lissabonstrategin i större utsträckning skall kontrollera processen. EESK välkomnar också att Europeiska rådet förnyade kommitténs mandat att tillsammans med Regionkommittén bidra till att utvärdera och främja genomförandet av strategin. Det diskussionsnätverk som EESK har utvecklat i detta syfte med nationella ekonomiska och sociala råd och liknande representativa organ i medlemsstaterna bidrar på ett positivt sätt till mer medborgaranpassade styresformer i unionen. |
| --- | --- |

5.3.4

Europeiska rådet begärde i mars 2006 uttryckligen att arbetsmarknadsparterna och andra aktörer i det civila samhället som berörs direkt av Lissabonstrategin i större utsträckning skall kontrollera processen. EESK välkomnar också att Europeiska rådet förnyade kommitténs mandat att tillsammans med Regionkommittén bidra till att utvärdera och främja genomförandet av strategin. Det diskussionsnätverk som EESK har utvecklat i detta syfte med nationella ekonomiska och sociala råd och liknande representativa organ i medlemsstaterna bidrar på ett positivt sätt till mer medborgaranpassade styresformer i unionen.

| 5.3.5 | På det nationella planet vore det lämpligt om regeringar och parlament systematiskt samrådde med arbetsmarknadsparterna före Europeiska rådets höst- och vårmöten för att engagera dem i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, sysselsättningsriktlinjerna och genomförandet av Lissabonstrategin. Nationella rapporter från medlemsstaterna borde uttryckligen hänvisa till dessa samråd. |
| --- | --- |

5.3.5

På det nationella planet vore det lämpligt om regeringar och parlament systematiskt samrådde med arbetsmarknadsparterna före Europeiska rådets höst- och vårmöten för att engagera dem i de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken, sysselsättningsriktlinjerna och genomförandet av Lissabonstrategin. Nationella rapporter från medlemsstaterna borde uttryckligen hänvisa till dessa samråd.

| 5.4 | EU-institutionerna borde inte enbart känna sig ansvariga för att genomföra ett tillräckligt samråd med medborgarna och deras representativa organisationer innan man antar förslag och riktlinjer som berör dem. Institutionerna borde använda samma tillvägagångssätt i samband med utdragna blockeringar eller när förslag dras tillbaka, detta av följande skäl:






  — | för att redovisa skäl, argument och ansvar för blockering inom rådet eller tillbakadragande av kommissionen, |
| --- | --- | --- |

5.4

EU-institutionerna borde inte enbart känna sig ansvariga för att genomföra ett tillräckligt samråd med medborgarna och deras representativa organisationer innan man antar förslag och riktlinjer som berör dem. Institutionerna borde använda samma tillvägagångssätt i samband med utdragna blockeringar eller när förslag dras tillbaka, detta av följande skäl:

—

för att redovisa skäl, argument och ansvar för blockering inom rådet eller tillbakadragande av kommissionen,

| — | för att pejla vilka åsikter som finns bland företrädare för det civila samhället om utsikterna för ett alternativt tillvägagångssätt för att åtgärda de mest negativa konsekvenserna av blockeringen eller tillbakadragandet. |
| --- | --- |

—

för att pejla vilka åsikter som finns bland företrädare för det civila samhället om utsikterna för ett alternativt tillvägagångssätt för att åtgärda de mest negativa konsekvenserna av blockeringen eller tillbakadragandet.

| 5.5 | Ett stort steg mot ett synligt och effektivt europeiskt medborgarskap vore också att i större utsträckning främja samreglering och självreglering, förfaranden där arbetsmarknadens aktörer själva deltar och inte enbart hörs i samråd när det gäller utformningen av sådana ekonomiska och sociala bestämmelser som berör dem direkt. |
| --- | --- |

5.5

Ett stort steg mot ett synligt och effektivt europeiskt medborgarskap vore också att i större utsträckning främja samreglering och självreglering, förfaranden där arbetsmarknadens aktörer själva deltar och inte enbart hörs i samråd när det gäller utformningen av sådana ekonomiska och sociala bestämmelser som berör dem direkt.

| 5.5.1 | Det dröjde ända till Maastrichtfördraget 1992 innan de europeiska arbetsmarknadsparternas befogenheter att sluta avtal inom ramen för en självständig yrkesövergripande och sektoriell dialog erkändes officiellt. Det dröjde ytterligare ett årtionde innan ett mellaninstitutionellt europeiskt avtal slöts i december 2003 mellan parlamentet, rådet och kommissionen där man gav självreglering och samreglering mellan aktörer i det civila samhället fullt erkännande inom andra områden och fastställde definitioner och former. |
| --- | --- |

5.5.1

Det dröjde ända till Maastrichtfördraget 1992 innan de europeiska arbetsmarknadsparternas befogenheter att sluta avtal inom ramen för en självständig yrkesövergripande och sektoriell dialog erkändes officiellt. Det dröjde ytterligare ett årtionde innan ett mellaninstitutionellt europeiskt avtal slöts i december 2003 mellan parlamentet, rådet och kommissionen där man gav självreglering och samreglering mellan aktörer i det civila samhället fullt erkännande inom andra områden och fastställde definitioner och former.

| 5.5.2 | Dessa tillvägagångssätt har vidareutvecklats avsevärt, och berör inte bara den sociala dialogen utan också tekniska standarder, branschbestämmelser, tjänster, konsumentfrågor, energibesparing och miljöfrågor (5). De har emellertid ännu inte utvecklats så långt som de skulle kunna, även om den europeiska allmänheten redan på ett eller annat sätt berörs av dessa regleringsformer. |
| --- | --- |

5.5.2

Dessa tillvägagångssätt har vidareutvecklats avsevärt, och berör inte bara den sociala dialogen utan också tekniska standarder, branschbestämmelser, tjänster, konsumentfrågor, energibesparing och miljöfrågor (5). De har emellertid ännu inte utvecklats så långt som de skulle kunna, även om den europeiska allmänheten redan på ett eller annat sätt berörs av dessa regleringsformer.

| 5.5.3 | För att ge bättre stöd åt EU-medborgarskapet i gränsregionerna vore det lämpligt att främja en utveckling mot kollektiva gränsöverskridande förhandlingar i linje med kommissionens förslag i meddelandet från 2005 om den sociala dagordningen. |
| --- | --- |

5.5.3

För att ge bättre stöd åt EU-medborgarskapet i gränsregionerna vore det lämpligt att främja en utveckling mot kollektiva gränsöverskridande förhandlingar i linje med kommissionens förslag i meddelandet från 2005 om den sociala dagordningen.

| 5.5.4 | Utvecklingen av självregleringen och samregleringen bör tillsammans med lagstiftarens åtgärder och vid behov under lagstiftarens kontroll göra det möjligt att föra Europa och européernas medborgerliga rättigheter framåt på många områden, exempelvis följande:






  — | Många aspekter av arbetsmarknadsförhållandena, exempelvis sysselsättning, arbetsvillkor, inledande yrkesutbildning och fortbildning, deltagande, socialt skydd. |
| --- | --- | --- |

5.5.4

Utvecklingen av självregleringen och samregleringen bör tillsammans med lagstiftarens åtgärder och vid behov under lagstiftarens kontroll göra det möjligt att föra Europa och européernas medborgerliga rättigheter framåt på många områden, exempelvis följande:

—

Många aspekter av arbetsmarknadsförhållandena, exempelvis sysselsättning, arbetsvillkor, inledande yrkesutbildning och fortbildning, deltagande, socialt skydd.

| — | Genomförandet av en verklig europeisk tjänstemarknad. |
| --- | --- |

—

Genomförandet av en verklig europeisk tjänstemarknad.

| — | Stärkandet av konsumenternas rättigheter på inre marknaden. |
| --- | --- |

—

Stärkandet av konsumenternas rättigheter på inre marknaden.

| — | Bättre miljö. |
| --- | --- |

—

Bättre miljö.

| 5.5.5 | EESK har för sin del inlett ett arbete med att systematiskt redovisa och uppmuntra alternativa regleringsmetoder, till exempel när det gäller tvistlösning, bland annat genom hearingar och på grundval av databasen PRISM 2 som nu har moderniserats och som utgör den viktigaste referenspunkten när det gäller läget för självregleringen i Europa. |
| --- | --- |

5.5.5

EESK har för sin del inlett ett arbete med att systematiskt redovisa och uppmuntra alternativa regleringsmetoder, till exempel när det gäller tvistlösning, bland annat genom hearingar och på grundval av databasen PRISM 2 som nu har moderniserats och som utgör den viktigaste referenspunkten när det gäller läget för självregleringen i Europa.

| 5.6 | Både den klassiska EU-lagstiftningen (direktiv och förordningar) och samreglering och självreglering bör samverka för att fördjupa inre marknaden och förbättra dess funktion. EU-medborgarna bör kunna betrakta inre marknaden som en naturlig dimension för sina initiativ och verksamhet. |
| --- | --- |

5.6

Både den klassiska EU-lagstiftningen (direktiv och förordningar) och samreglering och självreglering bör samverka för att fördjupa inre marknaden och förbättra dess funktion. EU-medborgarna bör kunna betrakta inre marknaden som en naturlig dimension för sina initiativ och verksamhet.

| 5.6.1 | Samtidigt som inre marknaden utgör en naturlig ram för stimulans och konkurrens för de ekonomiska aktörerna bör man inte ställa upp ett totalt och systematiskt motsatsförhållande till begreppen offentlig service och tjänster i allmänhetens intresse, som också behöver uppvärderas på europeisk nivå. De olika europeiska byråer som har inrättats i olika medlemsstater för att bidra till inre marknadens funktion bör därför fastställa mål om att i sin verksamhet tillhandahålla ”europeiska allmännyttiga tjänster”. Sådana riktlinjer skulle kunna spela en värdefull roll i debatten om avregleringen av den europeiska marknaden för allmännyttiga tjänster. De skulle kunna bidra till att övervinna det samlade motståndet hos dem som inte kan tänka sig andra allmännyttiga tjänster än nationella och de som endast kan tänka sig en europeisk avreglering tillsammans med privatiseringar. |
| --- | --- |

5.6.1

Samtidigt som inre marknaden utgör en naturlig ram för stimulans och konkurrens för de ekonomiska aktörerna bör man inte ställa upp ett totalt och systematiskt motsatsförhållande till begreppen offentlig service och tjänster i allmänhetens intresse, som också behöver uppvärderas på europeisk nivå. De olika europeiska byråer som har inrättats i olika medlemsstater för att bidra till inre marknadens funktion bör därför fastställa mål om att i sin verksamhet tillhandahålla ”europeiska allmännyttiga tjänster”. Sådana riktlinjer skulle kunna spela en värdefull roll i debatten om avregleringen av den europeiska marknaden för allmännyttiga tjänster. De skulle kunna bidra till att övervinna det samlade motståndet hos dem som inte kan tänka sig andra allmännyttiga tjänster än nationella och de som endast kan tänka sig en europeisk avreglering tillsammans med privatiseringar.

| 5.6.2 | På samma sätt borde unionens yttre gränser på sikt förvaltas av en EU-tullmyndighet som överallt hade samma visuella symbol, i stället för av nationella förvaltningar. Ett första steg skulle vara att i samarbete med europeiska byrån för gränsskydd inrätta en europeisk kår av inspektörer och gränsbevakningspersonal samtidigt som alla tulltjänstemän skulle få viss gemensam utbildning. Man borde också utveckla de ömsesidiga erfarenhetsutbytena som i dag är alltför sporadiska. En harmonisering av brottsrubriceringar och påföljder krävs också liksom ömsesidigt erkännande och verkställighet av domstolsbeslut och administrativa beslut mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

5.6.2

På samma sätt borde unionens yttre gränser på sikt förvaltas av en EU-tullmyndighet som överallt hade samma visuella symbol, i stället för av nationella förvaltningar. Ett första steg skulle vara att i samarbete med europeiska byrån för gränsskydd inrätta en europeisk kår av inspektörer och gränsbevakningspersonal samtidigt som alla tulltjänstemän skulle få viss gemensam utbildning. Man borde också utveckla de ömsesidiga erfarenhetsutbytena som i dag är alltför sporadiska. En harmonisering av brottsrubriceringar och påföljder krävs också liksom ömsesidigt erkännande och verkställighet av domstolsbeslut och administrativa beslut mellan medlemsstater.

| 5.6.3 | Europa bör också skaffa sig ett gemensamt instrument för räddningstjänst. Det skall vara rörligt och kraftfullt och kunna ge snabbt och effektivt stöd till medlemsstaterna och deras befolkningar i händelse av naturkatastrofer eller terroristattacker. |
| --- | --- |

5.6.3

Europa bör också skaffa sig ett gemensamt instrument för räddningstjänst. Det skall vara rörligt och kraftfullt och kunna ge snabbt och effektivt stöd till medlemsstaterna och deras befolkningar i händelse av naturkatastrofer eller terroristattacker.

| 5.6.4 | När det gäller informationen till medborgarna om deras rättigheter och möjligheter på inre marknaden vore det lämpligt att i alla medlemsstater sprida information (något som i dag ofta saknas) om Solvit-centrum och andra EU-kontaktpunkter som har inrättas i alla medlemsstater för att hjälpa medborgarna att lösa problem som de fortfarande kan drabbas av på handelsområdet. De europeiska byråer som nämndes ovan har knappast trängt igenom hos allmänheten sedan de inrättades. Detta borde kunna lösas genom informationskampanjer. |
| --- | --- |

5.6.4

När det gäller informationen till medborgarna om deras rättigheter och möjligheter på inre marknaden vore det lämpligt att i alla medlemsstater sprida information (något som i dag ofta saknas) om Solvit-centrum och andra EU-kontaktpunkter som har inrättas i alla medlemsstater för att hjälpa medborgarna att lösa problem som de fortfarande kan drabbas av på handelsområdet. De europeiska byråer som nämndes ovan har knappast trängt igenom hos allmänheten sedan de inrättades. Detta borde kunna lösas genom informationskampanjer.

| 5.6.5 | Information om hur EU och inre marknaden fungerar, exempelvis om medborgarnas rättigheter och friheter på EU-nivå, bör också anpassas till mottagarnas förväntningar och språkbruk. Det är ofta nödvändigt att utgå ifrån allmänhetens frågor och förväntningar, i synnerhet de ungas, i stället för att magistralt lägga fram färdiga svar. Utvecklingen av europeiska kontakt- och informationspunkter bör också gå hand i hand med en verklig förmåga att fullt ut utnyttja samtalspartnernas språkbruk, metoder och synsätt genom en interaktiv dialog som gör det möjligt för var och en att på ett bättre sätt tillägna sig EU-informationen. Användningen av Internet passar väl in i denna kravspecifikation och bör utnyttjas fullt ut, både av EU-institutionerna och av det civila samhällets sammanslutningar, för att göra det europeiska medborgarskapet effektivare. |
| --- | --- |

5.6.5

Information om hur EU och inre marknaden fungerar, exempelvis om medborgarnas rättigheter och friheter på EU-nivå, bör också anpassas till mottagarnas förväntningar och språkbruk. Det är ofta nödvändigt att utgå ifrån allmänhetens frågor och förväntningar, i synnerhet de ungas, i stället för att magistralt lägga fram färdiga svar. Utvecklingen av europeiska kontakt- och informationspunkter bör också gå hand i hand med en verklig förmåga att fullt ut utnyttja samtalspartnernas språkbruk, metoder och synsätt genom en interaktiv dialog som gör det möjligt för var och en att på ett bättre sätt tillägna sig EU-informationen. Användningen av Internet passar väl in i denna kravspecifikation och bör utnyttjas fullt ut, både av EU-institutionerna och av det civila samhällets sammanslutningar, för att göra det europeiska medborgarskapet effektivare.

| 5.7 | Mycket återstår att göra för att involvera den europeiska allmänheten i strukturfondernas åtgärder. Trots att de bestämmelser som styr gemenskapens stöd till AVS-länderna (Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) uttryckligen föreskriver ett nära samarbete med det civila samhället (jfr Cotonouavtalet) finns det paradoxalt nog ingenting sådant när det gäller deltagande i unionens sammanhållningspolitik från arbetsmarknadsparterna och andra representativa aktörer i det europeiska organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

5.7

Mycket återstår att göra för att involvera den europeiska allmänheten i strukturfondernas åtgärder. Trots att de bestämmelser som styr gemenskapens stöd till AVS-länderna (Afrika, Västindien och Stillahavsområdet) uttryckligen föreskriver ett nära samarbete med det civila samhället (jfr Cotonouavtalet) finns det paradoxalt nog ingenting sådant när det gäller deltagande i unionens sammanhållningspolitik från arbetsmarknadsparterna och andra representativa aktörer i det europeiska organiserade civila samhället.

| 5.7.1 | I de strategiska riktlinjer som kommissionen föreslår för perioden 2007–2013 finns endast en informell hänvisning till sådant samråd/deltagande, men utan uttryckliga bestämmelser i textförslaget vare sig det gäller riktlinjerna eller förordningarna för strukturfonderna. |
| --- | --- |

5.7.1

I de strategiska riktlinjer som kommissionen föreslår för perioden 2007–2013 finns endast en informell hänvisning till sådant samråd/deltagande, men utan uttryckliga bestämmelser i textförslaget vare sig det gäller riktlinjerna eller förordningarna för strukturfonderna.

| 5.7.2 | Det finns skäl att åtgärda detta och se till att texterna föreskriver sådant deltagande, med bestämmelser som är direkt tillämpliga för gemenskapsinstitutionerna och i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

5.7.2

Det finns skäl att åtgärda detta och se till att texterna föreskriver sådant deltagande, med bestämmelser som är direkt tillämpliga för gemenskapsinstitutionerna och i medlemsstaterna.

6.   Stöd till gemensamma initiativ av identitetsstärkande karaktär

| 6.1 | Den europeiska allmänheten förväntar sig att Europa står för ett mervärde i förhållande till den nationella, regionala och lokala identiteten men kan alltför ofta konstatera att detta mervärde är blygsamt eller endast ytligt. Visserligen har framsteg som är väsentliga och av växande betydelse successivt gjorts genom de beslut som fattats av Europas ledare: Europahymnen, EU-flaggan, EU-passet, ömsesidigt stöd mellan ambassader och konsulat och framför allt den gemensamma valutan som redan förenar tolv medlemsstater. |
| --- | --- |

6.1

Den europeiska allmänheten förväntar sig att Europa står för ett mervärde i förhållande till den nationella, regionala och lokala identiteten men kan alltför ofta konstatera att detta mervärde är blygsamt eller endast ytligt. Visserligen har framsteg som är väsentliga och av växande betydelse successivt gjorts genom de beslut som fattats av Europas ledare: Europahymnen, EU-flaggan, EU-passet, ömsesidigt stöd mellan ambassader och konsulat och framför allt den gemensamma valutan som redan förenar tolv medlemsstater.

| 6.1.1 | Dessa framsteg har emellertid gjorts i långsam takt och det finns tillsammans med dessa i dag också stor eftersläpning i arbetet med den gemensamma identiteten på andra, ofta näraliggande, områden. För att åtgärda detta behöver subsidiaritetsbegreppet utformas inte enbart som en form av decentralisering utan på ett sätt som är anpassat efter typfall där det ofta kan krävas europeiska åtgärder. |
| --- | --- |

6.1.1

Dessa framsteg har emellertid gjorts i långsam takt och det finns tillsammans med dessa i dag också stor eftersläpning i arbetet med den gemensamma identiteten på andra, ofta näraliggande, områden. För att åtgärda detta behöver subsidiaritetsbegreppet utformas inte enbart som en form av decentralisering utan på ett sätt som är anpassat efter typfall där det ofta kan krävas europeiska åtgärder.

| 6.1.2 | Mot den bakgrunden bör det ges stöd till gemensamma initiativ av identitetsstärkande karaktär, exempelvis en prioritering av finansiering av stora europeiska projekt, investeringar i ambitiösa europeiska utbildningsprogram, en europeisk volontärtjänst som är attraktiv för ungdomar, kampanjer där kända personligheter vittnar om sin identitet som européer, investeringar i europeiska program som är lika ambitiösa på kultur- och mediaområdena, med en gemensam stadga för stiftelser och donationer. Det behövs också framsteg med avseende på ekonomisk och social integration inom eurozonen. Det gäller också att fatta beslut med starkt politiskt symbolvärde, t.ex. att överallt genomföra val till Europaparlamentet på samma dag, att göra 9 maj till EU:s helgdag och att verka för en europeisk rättighet till folkliga initiativ. Dessa olika rekommendationer diskuteras mer i detalj nedan. |
| --- | --- |

6.1.2

Mot den bakgrunden bör det ges stöd till gemensamma initiativ av identitetsstärkande karaktär, exempelvis en prioritering av finansiering av stora europeiska projekt, investeringar i ambitiösa europeiska utbildningsprogram, en europeisk volontärtjänst som är attraktiv för ungdomar, kampanjer där kända personligheter vittnar om sin identitet som européer, investeringar i europeiska program som är lika ambitiösa på kultur- och mediaområdena, med en gemensam stadga för stiftelser och donationer. Det behövs också framsteg med avseende på ekonomisk och social integration inom eurozonen. Det gäller också att fatta beslut med starkt politiskt symbolvärde, t.ex. att överallt genomföra val till Europaparlamentet på samma dag, att göra 9 maj till EU:s helgdag och att verka för en europeisk rättighet till folkliga initiativ. Dessa olika rekommendationer diskuteras mer i detalj nedan.

| 6.2 | Den blygsamma EU-budgeten borde vara ytterligare ett skäl till att ägna en större del åt finansiering av verkligt europeiska projekt. |
| --- | --- |

6.2

Den blygsamma EU-budgeten borde vara ytterligare ett skäl till att ägna en större del åt finansiering av verkligt europeiska projekt.

| 6.2.1 | Sådan finansiering bör gynna framför allt gränsregionerna som utgör Europas ”svetsfogar” och som mer än andra regioner påverkas av bristen på harmonisering mellan medlemsstaterna när det gäller sammanhållningen. Arbetsmarknadsaktörer i dessa gränsöverskridande regioner bör tillerkännas en central roll i utarbetandet och genomförandet av gränsöverskridande program. En betydande andel av gemenskapsbudgeten bör avdelas till dessa, med en flerårig ökning av medlen. Man bör i synnerhet öka budgettilldelningen till Eures-programmet och sprida information om dess verksamhet via regionala publikationer, radio- och TV-stationer. |
| --- | --- |

6.2.1

Sådan finansiering bör gynna framför allt gränsregionerna som utgör Europas ”svetsfogar” och som mer än andra regioner påverkas av bristen på harmonisering mellan medlemsstaterna när det gäller sammanhållningen. Arbetsmarknadsaktörer i dessa gränsöverskridande regioner bör tillerkännas en central roll i utarbetandet och genomförandet av gränsöverskridande program. En betydande andel av gemenskapsbudgeten bör avdelas till dessa, med en flerårig ökning av medlen. Man bör i synnerhet öka budgettilldelningen till Eures-programmet och sprida information om dess verksamhet via regionala publikationer, radio- och TV-stationer.

| 6.2.2 | Gemenskapsfinansieringen bör med stöd av effektiva offentlig-privata partnerskap också främja utvecklingen av transeuropeiska nät (transporter, energi, telekommunikationer) för att Europa skall kunna åstadkomma bättre resultat och bli mer sammanlänkat. Tendensen är emellertid den motsatta, vilket visades av Europeiska rådets beslut i december 2005 att halvera det anslag för 2007–2013 som ursprungligen föreslagits av kommissionen för dessa nät, en reduktion som i någon mån mildrades i en överenskommelse med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

6.2.2

Gemenskapsfinansieringen bör med stöd av effektiva offentlig-privata partnerskap också främja utvecklingen av transeuropeiska nät (transporter, energi, telekommunikationer) för att Europa skall kunna åstadkomma bättre resultat och bli mer sammanlänkat. Tendensen är emellertid den motsatta, vilket visades av Europeiska rådets beslut i december 2005 att halvera det anslag för 2007–2013 som ursprungligen föreslagits av kommissionen för dessa nät, en reduktion som i någon mån mildrades i en överenskommelse med Europaparlamentet.

| 6.2.3 | Det finns också skäl att ytterligare utveckla stora europeiska industriella och tekniska projekt genom gemenskapens budget eller med särskilda bidrag från de medlemsstater som önskar delta. Vissa framsteg som redan har uppnåtts på området flyg- och rymdteknik kan fungera som exempel. Sådana framsteg stärker i allmänhetens ögon bilden av Europa och skapar en känsla av tillhörighet samtidigt som konkurrenskraften ökar. Stora möjligheter när det gäller samarbete och industriell och teknisk integration är emellertid fortfarande outnyttjade på områdena försvar och säkerhet. |
| --- | --- |

6.2.3

Det finns också skäl att ytterligare utveckla stora europeiska industriella och tekniska projekt genom gemenskapens budget eller med särskilda bidrag från de medlemsstater som önskar delta. Vissa framsteg som redan har uppnåtts på området flyg- och rymdteknik kan fungera som exempel. Sådana framsteg stärker i allmänhetens ögon bilden av Europa och skapar en känsla av tillhörighet samtidigt som konkurrenskraften ökar. Stora möjligheter när det gäller samarbete och industriell och teknisk integration är emellertid fortfarande outnyttjade på områdena försvar och säkerhet.

| 6.3 | Ambitiösa initiativ bör också inledas för att stärka det europeiska medborgarskapet genom utbildningssatsningar, även EU. |
| --- | --- |

6.3

Ambitiösa initiativ bör också inledas för att stärka det europeiska medborgarskapet genom utbildningssatsningar, även EU.

| 6.3.1 | En gemensam bas när det gäller kunskaperna om Europa bör säkerställas på alla utbildningsnivåer: grundskola, gymnasium och universitet. Språkinlärning bör uppmuntras kraftigt och grunda sig på en gemensam referensram för kunskapsnivåerna (se Europarådets initiativ om en europeisk ”språkportfölj”). Ett öppnare Europa bör säkerställas inte så mycket genom katederundervisning som genom utbyten, praktikperioder och andra konkreta erfarenheter. Vänortsprojekt och europeiska utbildningsprogram i skolor och universitet bör prioriteras. Journalisthögskolorna bör omfatta europeiska kursavsnitt. |
| --- | --- |

6.3.1

En gemensam bas när det gäller kunskaperna om Europa bör säkerställas på alla utbildningsnivåer: grundskola, gymnasium och universitet. Språkinlärning bör uppmuntras kraftigt och grunda sig på en gemensam referensram för kunskapsnivåerna (se Europarådets initiativ om en europeisk ”språkportfölj”). Ett öppnare Europa bör säkerställas inte så mycket genom katederundervisning som genom utbyten, praktikperioder och andra konkreta erfarenheter. Vänortsprojekt och europeiska utbildningsprogram i skolor och universitet bör prioriteras. Journalisthögskolorna bör omfatta europeiska kursavsnitt.

| 6.3.2 | Ungdomar bör kunna göra en europeisk volontärtjänst som är attraktiv och erfarenhetsmässigt givande, och detta bör ske i mycket större utsträckning än de första försök som har genomförts som hittills bara har berört sammanlagt några tusen personer. En sådan möjlighet skulle på ett lämpligt sätt komplettera studieinriktade utbyten genom Erasmus- och Leonardo-programmen, som har varit mycket framgångsrika och som har utnyttjats av flera miljoner studenter. |
| --- | --- |

6.3.2

Ungdomar bör kunna göra en europeisk volontärtjänst som är attraktiv och erfarenhetsmässigt givande, och detta bör ske i mycket större utsträckning än de första försök som har genomförts som hittills bara har berört sammanlagt några tusen personer. En sådan möjlighet skulle på ett lämpligt sätt komplettera studieinriktade utbyten genom Erasmus- och Leonardo-programmen, som har varit mycket framgångsrika och som har utnyttjats av flera miljoner studenter.

| 6.3.3 | För att stärka känslan av en europeisk identitet skulle kulturpersonligheter och idrottsstjärnor kunna användas i informationskampanjer och presentera sig som verkliga ”européer” och genom sin personlighet uppvärdera denna känsla och identitet. |
| --- | --- |

6.3.3

För att stärka känslan av en europeisk identitet skulle kulturpersonligheter och idrottsstjärnor kunna användas i informationskampanjer och presentera sig som verkliga ”européer” och genom sin personlighet uppvärdera denna känsla och identitet.

| 6.4 | På samma sätt skulle man också kunna främja ambitiösa initiativ för att uppvärdera den europeiska kulturen och verka för att den sprids i medierna. |
| --- | --- |

6.4

På samma sätt skulle man också kunna främja ambitiösa initiativ för att uppvärdera den europeiska kulturen och verka för att den sprids i medierna.

| 6.4.1 | Det finns skäl att på ett bättre sätt utnyttja den europeiska kulturens rikedom för att visa på både den gemensamma basen och mångfalden i dess uttrycksformer. Man bör därför främja användningen av filmer, konstnärliga verk och program från andra medlemsstater i originalversion med textning, vilket också skulle göra det lättare att lära sig och upprätthålla kunskaper i andra språk än det egna. |
| --- | --- |

6.4.1

Det finns skäl att på ett bättre sätt utnyttja den europeiska kulturens rikedom för att visa på både den gemensamma basen och mångfalden i dess uttrycksformer. Man bör därför främja användningen av filmer, konstnärliga verk och program från andra medlemsstater i originalversion med textning, vilket också skulle göra det lättare att lära sig och upprätthålla kunskaper i andra språk än det egna.

| 6.4.2 | EU bör uppmuntra inrättandet av en europeisk filmskola och utdelningen av egna ”Stjärnpris” eller ”Lumière-pris”, med Oscarsutdelningen som förebild, för att belöna de bästa europeiska filmskaparna och artisterna. |
| --- | --- |

6.4.2

EU bör uppmuntra inrättandet av en europeisk filmskola och utdelningen av egna ”Stjärnpris” eller ”Lumière-pris”, med Oscarsutdelningen som förebild, för att belöna de bästa europeiska filmskaparna och artisterna.

| 6.4.3 | Ett ambitiöst europeiskt kulturprogram som på flera sätt kunde påverka ekonomiska och sociala förhållanden skulle lättare vinna framgång om man inom gemenskapen tillsammans främjade stiftelser och donationer. En lockande europeisk stadga på dessa områden skulle direkt bidra till ökat samarbete i detta avseende. |
| --- | --- |

6.4.3

Ett ambitiöst europeiskt kulturprogram som på flera sätt kunde påverka ekonomiska och sociala förhållanden skulle lättare vinna framgång om man inom gemenskapen tillsammans främjade stiftelser och donationer. En lockande europeisk stadga på dessa områden skulle direkt bidra till ökat samarbete i detta avseende.

| 6.5 | Slutligen förtjänar euron en särskild diskussion. För närvarande får man intryck av att de stater som har infört euron betraktar detta mer som en slutpunkt än som en startpunkt. Medborgarna i euroområdet har skäl att ifrågasätta denna attityd. |
| --- | --- |

6.5

Slutligen förtjänar euron en särskild diskussion. För närvarande får man intryck av att de stater som har infört euron betraktar detta mer som en slutpunkt än som en startpunkt. Medborgarna i euroområdet har skäl att ifrågasätta denna attityd.

| 6.5.1 | På det ekonomiska planet – vad väntar dessa stater på? Varför fördjupas inte integrationen, varför ökar inte handeln och varför verkar man inte för en större skattemässig harmonisering? Varför är eurogruppen, där de tolv finansministrarna samlas, i dag fortfarande så långt ifrån att skapa en början till ekonomiskt styresskick för euroområdet – det finns ju redan en europeisk centralbank? Varför finns det inga planer bland euroländerna på att framträda gemensamt i ekonomiska och finansiella frågor i internationella sammanhang (Internationella valutafonden, G7 osv.) för att ge euron större tyngd i förhållande till dollarn? Varför har inte euroländerna redan inlett ett nära samarbete i fråga om de nationella budgetarna? |
| --- | --- |

6.5.1

På det ekonomiska planet – vad väntar dessa stater på? Varför fördjupas inte integrationen, varför ökar inte handeln och varför verkar man inte för en större skattemässig harmonisering? Varför är eurogruppen, där de tolv finansministrarna samlas, i dag fortfarande så långt ifrån att skapa en början till ekonomiskt styresskick för euroområdet – det finns ju redan en europeisk centralbank? Varför finns det inga planer bland euroländerna på att framträda gemensamt i ekonomiska och finansiella frågor i internationella sammanhang (Internationella valutafonden, G7 osv.) för att ge euron större tyngd i förhållande till dollarn? Varför har inte euroländerna redan inlett ett nära samarbete i fråga om de nationella budgetarna?

| 6.5.2 | Vid en tidpunkt när kraven på ett effektivare och mer samstämmigt genomförande av Lissabonstrategin skärps kan man undra varför eurogruppen fortfarande bara består av ekonomi- och finansministrar – varför har inte en liknande grupp skapats för socialministrarna? En grupp som täckte både ekonomiska och sociala aspekter och som eventuellt skulle kunna inbegripa även näringslivsministrar skulle säkert kunna utveckla effektivare arbetssätt i fråga om ekonomiska och sociala reformer och framstå som ett gott exempel för främjandet av forskning och genomförandet av gemenskapspatentet. Den skulle också kunna presentera en gemensam rapport om genomförandet av Lissabonstrategin som komplement till de nationella rapporterna. |
| --- | --- |

6.5.2

Vid en tidpunkt när kraven på ett effektivare och mer samstämmigt genomförande av Lissabonstrategin skärps kan man undra varför eurogruppen fortfarande bara består av ekonomi- och finansministrar – varför har inte en liknande grupp skapats för socialministrarna? En grupp som täckte både ekonomiska och sociala aspekter och som eventuellt skulle kunna inbegripa även näringslivsministrar skulle säkert kunna utveckla effektivare arbetssätt i fråga om ekonomiska och sociala reformer och framstå som ett gott exempel för främjandet av forskning och genomförandet av gemenskapspatentet. Den skulle också kunna presentera en gemensam rapport om genomförandet av Lissabonstrategin som komplement till de nationella rapporterna.

| 6.5.3 | Medborgarna i euroområdets länder borde höras och engageras i besluten, bland annat genom de organisationer som representerar dem. De borde också stimuleras att utveckla egna initiativ inom euroområdet. Euroområdet, som är ett laboratorium för ökad ekonomisk och social integrering, skulle på så vis också kunna bli ett laboratorium för ett starkare europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

6.5.3

Medborgarna i euroområdets länder borde höras och engageras i besluten, bland annat genom de organisationer som representerar dem. De borde också stimuleras att utveckla egna initiativ inom euroområdet. Euroområdet, som är ett laboratorium för ökad ekonomisk och social integrering, skulle på så vis också kunna bli ett laboratorium för ett starkare europeiskt medborgarskap.

| 6.5.4 | Naturligtvis skulle man samtidigt behöva bevaka att inte unionens övergripande sammanhållning skadades. De stater som inte är medlemmar i euro-samarbetet skulle på lämpligt sätt informeras, höras, och i största möjliga utsträckning engageras i det ökade samarbetet, ett samarbete som de i princip kommer att behöva delta fullt ut i när de en dag inför euron. |
| --- | --- |

6.5.4

Naturligtvis skulle man samtidigt behöva bevaka att inte unionens övergripande sammanhållning skadades. De stater som inte är medlemmar i euro-samarbetet skulle på lämpligt sätt informeras, höras, och i största möjliga utsträckning engageras i det ökade samarbetet, ett samarbete som de i princip kommer att behöva delta fullt ut i när de en dag inför euron.

| 6.6 | På det rent politiska planet skulle vissa åtgärder slutligen bidra till ordentliga framsteg för att göra det europeiska medborgarskapet synligare och effektivare: |
| --- | --- |

6.6

På det rent politiska planet skulle vissa åtgärder slutligen bidra till ordentliga framsteg för att göra det europeiska medborgarskapet synligare och effektivare:

| 6.6.1 | De allmänna direktvalen till Europaparlamentet bör överallt ske samma dag: En sådan europeisk valdag skulle ge en helt annan dimension åt debatter, inlägg och kommentarer. En gemensam valdag skulle ge en verklig europeisk dimension åt de politiska frågorna i stället för att begränsa dem på ett felaktigt och missvisande sätt till det nationella planet, vilket i stor utsträckning är fallet för närvarande. |
| --- | --- |

6.6.1

De allmänna direktvalen till Europaparlamentet bör överallt ske samma dag: En sådan europeisk valdag skulle ge en helt annan dimension åt debatter, inlägg och kommentarer. En gemensam valdag skulle ge en verklig europeisk dimension åt de politiska frågorna i stället för att begränsa dem på ett felaktigt och missvisande sätt till det nationella planet, vilket i stor utsträckning är fallet för närvarande.

| 6.6.2 | Europadagen, den 9 maj, borde göras officiell och firas som helgdag i hela Europa (eventuellt i stället för en annan helgdag som medlemsstaterna själva kunde välja) med arrangemang och program, i synnerhet kulturella program, med direkt europeisk prägel. |
| --- | --- |

6.6.2

Europadagen, den 9 maj, borde göras officiell och firas som helgdag i hela Europa (eventuellt i stället för en annan helgdag som medlemsstaterna själva kunde välja) med arrangemang och program, i synnerhet kulturella program, med direkt europeisk prägel.

| 6.6.3 | En folklig initiativrätt borde införas redan innan bestämmelser om detta skrivs in i fördraget (en miljon underskrifter från flera medlemsstater). Kommissionen skulle på så vis redan nu kunna åta sig att granska och eventuellt föra vidare varje förslag som ligger över ett visst tröskelvärde och som är ett resultat av den folkliga initiativrätten. Kommissionen skulle också kunna åta sig att offentligt redovisa detaljerade skäl till att den inte kunnat följa upp ett sådant initiativ. |
| --- | --- |

6.6.3

En folklig initiativrätt borde införas redan innan bestämmelser om detta skrivs in i fördraget (en miljon underskrifter från flera medlemsstater). Kommissionen skulle på så vis redan nu kunna åta sig att granska och eventuellt föra vidare varje förslag som ligger över ett visst tröskelvärde och som är ett resultat av den folkliga initiativrätten. Kommissionen skulle också kunna åta sig att offentligt redovisa detaljerade skäl till att den inte kunnat följa upp ett sådant initiativ.

7.   Slutsatser

| 7.1 | Trots deklarationer och stadgar kan man, när allt kommer omkring, inte besluta fram ett mer synligt och effektivt europeiskt medborgarskap. Denna status måste förtjänas och arbetas fram. Den utvecklas och drivs fram efterhand. Medborgarskapet kommer att befästas efterhand som det bekräftas. Det är bara genom att utveckla en sådan övergripande dimension präglad av deltagande i det europeiska bygget som det europeiska medborgarskapet kommer att accepteras fullt ut och konstruktionen får en uthållig ”vertikal” dimension. |
| --- | --- |

7.1

Trots deklarationer och stadgar kan man, när allt kommer omkring, inte besluta fram ett mer synligt och effektivt europeiskt medborgarskap. Denna status måste förtjänas och arbetas fram. Den utvecklas och drivs fram efterhand. Medborgarskapet kommer att befästas efterhand som det bekräftas. Det är bara genom att utveckla en sådan övergripande dimension präglad av deltagande i det europeiska bygget som det europeiska medborgarskapet kommer att accepteras fullt ut och konstruktionen får en uthållig ”vertikal” dimension.

| 7.2 | Ett aktivt EU-medborgarskap behöver i dag verktyg, inte i form av förklaringar utan i form av operativa åtgärder, något som saknats i alltför hög grad hittills Det finns skäl att nu ge européerna de verktyg som de förväntar sig och som de skulle kunna använda på bästa sätt. Det finns inga tvivel om att dessa verktyg skulle kunna återge EU den identitet, dynamik, konkurrenskraft och sammanhållning som de enskilda staterna knappast kan svara för i dag. |
| --- | --- |

7.2

Ett aktivt EU-medborgarskap behöver i dag verktyg, inte i form av förklaringar utan i form av operativa åtgärder, något som saknats i alltför hög grad hittills Det finns skäl att nu ge européerna de verktyg som de förväntar sig och som de skulle kunna använda på bästa sätt. Det finns inga tvivel om att dessa verktyg skulle kunna återge EU den identitet, dynamik, konkurrenskraft och sammanhållning som de enskilda staterna knappast kan svara för i dag.

| 7.3 | För att säkerställa uppföljningen av ovanstående rekommendationer och för att bidra till främjandet av effektiva framsteg för de europeiska medborgarna avser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att inrätta en permanent arbetsgrupp för ”Aktivt EU-medborgarskap”. Denna grupp kommer bl.a. att ha följande uppgifter:






  — | Följa utvecklingen med avseende på framsteg och eftersläpningar på området. |
| --- | --- | --- |

7.3

För att säkerställa uppföljningen av ovanstående rekommendationer och för att bidra till främjandet av effektiva framsteg för de europeiska medborgarna avser Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att inrätta en permanent arbetsgrupp för ”Aktivt EU-medborgarskap”. Denna grupp kommer bl.a. att ha följande uppgifter:

—

Följa utvecklingen med avseende på framsteg och eftersläpningar på området.

| — | Främja en offentlig dialog med det civila samhällets aktörer. |
| --- | --- |

—

Främja en offentlig dialog med det civila samhällets aktörer.

| — | Stimulera och sprida information om initiativ och goda metoder. |
| --- | --- |

—

Stimulera och sprida information om initiativ och goda metoder.

| 7.4 | För att markera inledningen av en sådan uppföljning och ge vägledning kommer ett symposium om det aktiva EU-medborgarskapet att organiseras av EESK i linje med de planer som kommittén presenterade i sitt yttrande om ”Handlingsprogrammet ’Aktivt medborgarskap’” (6). |
| --- | --- |

7.4

För att markera inledningen av en sådan uppföljning och ge vägledning kommer ett symposium om det aktiva EU-medborgarskapet att organiseras av EESK i linje med de planer som kommittén presenterade i sitt yttrande om ”Handlingsprogrammet ’Aktivt medborgarskap’” (6).

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK:s yttrande ”Bidrag till Europeiska rådet den 15–16 juni 2006 – Perioden för eftertanke”, (föredragande: Henri Malosse).

1

(2)  EESK:s yttrande av den 26.10.2005 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut fär perioden 2007–2013 om programmet ’Medborgare för Europa’ med målet att främja ett aktivt europeiska medborgarskap”, föredragande: Le Scornet (EUT C 28, 3.2.2006).

2

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut fär perioden 2007–2013 om programmet ’Medborgare för Europa’ med målet att främja ett aktivt europeiska medborgarskap

(3)  EESK:s yttrande av den 26.4.2002 om ”Små och medelstora företags gemenskapsrättsliga status”, föredragande: Malosse (EUT C 125, 27.5.2002, s. 100).

3

(4)  EESK:s yttrande av den 20.4.2006 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om bättre möjligheter att överföra kompletterande pensionsrättigheter”, föredragande: Engelen-Kefer.

4

(5)  Jfr den informationsrapport som antogs den 11 januari 2005 av facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion om ”Dagsläget beträffande samreglering och självreglering på inre marknaden”, föredragande: Bruno Vever.

5

(6)  EESK:s yttrande av den 26.10.2005 om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut för perioden 2007–2013 om programmet ’Medborgare för Europa’ med målet att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap”, föredragande: Le Scornet (EUT C 28, 3.2.2006).

6

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut för perioden 2007–2013 om programmet ’Medborgare för Europa’ med målet att främja ett aktivt europeiskt medborgarskap

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/173

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En färdplan för jämställdhet 2006–2010”

KOM(2006) 92 slutlig

(2006/C 318/29)

Den 1 mars 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 13 juli 2006. Föredragande var Grace Attard.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 175 röster för, 11 emot och 9 nedlagda röster:

1.   Sammanfattning och slutsatser

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens politiska vilja att fortsätta att prioritera jämställdhetsfrågorna under perioden 2006–2010. Kommittén sätter stort värde på ordförande José Barrosos personliga engagemang för jämställdheten och instämmer i att det är viktigt att alla berörda parter involveras i genomförandet av de prioriteringar som är kopplade till den. |
| --- | --- |

1.1

EESK välkomnar kommissionens politiska vilja att fortsätta att prioritera jämställdhetsfrågorna under perioden 2006–2010. Kommittén sätter stort värde på ordförande José Barrosos personliga engagemang för jämställdheten och instämmer i att det är viktigt att alla berörda parter involveras i genomförandet av de prioriteringar som är kopplade till den.

1.2   EESK

| — | anser att gemensamma prioriteringar i samordningen av olika sysselsättningsstrategier är en förutsättning för att öka kvinnors deltagande, |
| --- | --- |

—

anser att gemensamma prioriteringar i samordningen av olika sysselsättningsstrategier är en förutsättning för att öka kvinnors deltagande,

| — | anser att nationella regeringar, nationella jämställdhetsorgan och arbetsmarknadsparter i alla medlemsländer har en klar skyldighet att se till att de lönesystem de upprättar inte leder till diskriminering mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

anser att nationella regeringar, nationella jämställdhetsorgan och arbetsmarknadsparter i alla medlemsländer har en klar skyldighet att se till att de lönesystem de upprättar inte leder till diskriminering mellan kvinnor och män,

| — | föreslår i fråga om kvinnligt företagande strategier för att förbättra deras tillgång till banklån och banktjänster, |
| --- | --- |

—

föreslår i fråga om kvinnligt företagande strategier för att förbättra deras tillgång till banklån och banktjänster,

| — | föreslår att nationella läroplaner skall omfatta entreprenörskapsutbildningar på högstadie- och gymnasienivå, speciellt för kvinnor, och att åtgärder vidtas för att få fler kvinnor till vetenskapliga och tekniska utbildningsprogram i syfte att överbrygga den sysselsättningsklyfta mellan könen som finns på områden som teknik och informations- och kommunikationsteknik, |
| --- | --- |

—

föreslår att nationella läroplaner skall omfatta entreprenörskapsutbildningar på högstadie- och gymnasienivå, speciellt för kvinnor, och att åtgärder vidtas för att få fler kvinnor till vetenskapliga och tekniska utbildningsprogram i syfte att överbrygga den sysselsättningsklyfta mellan könen som finns på områden som teknik och informations- och kommunikationsteknik,

| — | föreslår att man intensifierar jämställdhetsstrategierna när det gäller socialt skydd och fattigdomsbekämpning för att säkerställa att skatte- och bidragssystemen uppfyller behoven hos de kvinnor som löper risk att drabbas av fattigdom, i synnerhet ensamstående mödrar; man måste även komma med konkreta strategiförslag som uppmuntrar ensamstående föräldrar att utveckla de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden samt underlättar deras tillgång till anställning, |
| --- | --- |

—

föreslår att man intensifierar jämställdhetsstrategierna när det gäller socialt skydd och fattigdomsbekämpning för att säkerställa att skatte- och bidragssystemen uppfyller behoven hos de kvinnor som löper risk att drabbas av fattigdom, i synnerhet ensamstående mödrar; man måste även komma med konkreta strategiförslag som uppmuntrar ensamstående föräldrar att utveckla de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden samt underlättar deras tillgång till anställning,

| — | menar att nationella strategier för hälso- och sjukvård samt långsiktig vård måste innefatta integrerade strategier som tar hänsyn till kvinnors hälsovillkor på arbetsplatsen, |
| --- | --- |

—

menar att nationella strategier för hälso- och sjukvård samt långsiktig vård måste innefatta integrerade strategier som tar hänsyn till kvinnors hälsovillkor på arbetsplatsen,

| — | efterlyser att man i högre grad beaktar, undersöker och analyserar de effekter som kraven på att ta hand om andra får för kvinnors fysiska och mentala hälsa, |
| --- | --- |

—

efterlyser att man i högre grad beaktar, undersöker och analyserar de effekter som kraven på att ta hand om andra får för kvinnors fysiska och mentala hälsa,

| — | föreslår att en öppen metod för samordning bör användas på området hälso- och sjukvård samt att även jämställdhetsmål införlivas, |
| --- | --- |

—

föreslår att en öppen metod för samordning bör användas på området hälso- och sjukvård samt att även jämställdhetsmål införlivas,

| — | konstaterar att allt fler invandrare är kvinnor, och rekommenderar att jämställdhetshänsyn integreras fullt ut i unionens policy och i unionens åtgärder i varje etapp av migrationsprocessen, |
| --- | --- |

—

konstaterar att allt fler invandrare är kvinnor, och rekommenderar att jämställdhetshänsyn integreras fullt ut i unionens policy och i unionens åtgärder i varje etapp av migrationsprocessen,

| — | tillmäter åtgärder, inklusive detaljerade mål och indikatorer, för att garantera såväl barnomsorg som äldre- och handikappomsorg stor betydelse, |
| --- | --- |

—

tillmäter åtgärder, inklusive detaljerade mål och indikatorer, för att garantera såväl barnomsorg som äldre- och handikappomsorg stor betydelse,

| — | rekommenderar att man sätter upp mål och tidsgränser för att öka kvinnors deltagande i alla former av beslutsfattande, |
| --- | --- |

—

rekommenderar att man sätter upp mål och tidsgränser för att öka kvinnors deltagande i alla former av beslutsfattande,

| — | föreslår att man utarbetar en europeisk handlingsplan beträffande kvinnovåld, |
| --- | --- |

—

föreslår att man utarbetar en europeisk handlingsplan beträffande kvinnovåld,

| — | uppmanar medlemsstaterna att försäkra sig om att åtgärder genomförs i syfte att ge offer för människohandel med sexuellt utnyttjande ökade rättigheter och ökad stöd, |
| --- | --- |

—

uppmanar medlemsstaterna att försäkra sig om att åtgärder genomförs i syfte att ge offer för människohandel med sexuellt utnyttjande ökade rättigheter och ökad stöd,

| — | rekommenderar att man utvecklar åtgärder för att öka medvetenheten över hela Europa om nolltolerans för sextrakasserier och nedsättande avbildningar av kvinnor i media, |
| --- | --- |

—

rekommenderar att man utvecklar åtgärder för att öka medvetenheten över hela Europa om nolltolerans för sextrakasserier och nedsättande avbildningar av kvinnor i media,

| — | anser att medlemsländerna skall se till att reklam i audiovisuella media inte innehåller någon diskriminering på grund av ras, kön eller nationalitet, så som rekommenderas i kommissionens direktiv om samordning av vissa bestämmelser om utförandet av sändningsverksamhet för television (1), |
| --- | --- |

—

anser att medlemsländerna skall se till att reklam i audiovisuella media inte innehåller någon diskriminering på grund av ras, kön eller nationalitet, så som rekommenderas i kommissionens direktiv om samordning av vissa bestämmelser om utförandet av sändningsverksamhet för television (1),

| — | föreslår att man inför jämställdhetsutbildningsmoduler i mediautbildningsinstitutioner och starka mekanismer för en jämn könsfördelning på alla beslutsnivåer inom mediabranschen, |
| --- | --- |

—

föreslår att man inför jämställdhetsutbildningsmoduler i mediautbildningsinstitutioner och starka mekanismer för en jämn könsfördelning på alla beslutsnivåer inom mediabranschen,

| — | menar att man, i samband med EU:s utvecklingspolitik, måste ge kvinnor tillgång till erforderliga EU-medel som kanaliseras främst genom nationella projekt som genomförs av kvinnoorganisationer, |
| --- | --- |

—

menar att man, i samband med EU:s utvecklingspolitik, måste ge kvinnor tillgång till erforderliga EU-medel som kanaliseras främst genom nationella projekt som genomförs av kvinnoorganisationer,

| — | uppmanar EU:s kontor för humanitärt bistånd (ECHO) att i sin policy prioritera hjälp och finansiellt stöd till kvinnor som utsätts för våld under konflikter, |
| --- | --- |

—

uppmanar EU:s kontor för humanitärt bistånd (ECHO) att i sin policy prioritera hjälp och finansiellt stöd till kvinnor som utsätts för våld under konflikter,

| — | anser att en förbättrad samhällsstyrning för att skapa jämställdhet är en förutsättning för att färdplanen skall lyckas; kommittén rekommenderar starkare mekanismer för dialog och samråd med det organiserade civila samhället, i synnerhet med kvinnoorganisationer på nationell nivå, |
| --- | --- |

—

anser att en förbättrad samhällsstyrning för att skapa jämställdhet är en förutsättning för att färdplanen skall lyckas; kommittén rekommenderar starkare mekanismer för dialog och samråd med det organiserade civila samhället, i synnerhet med kvinnoorganisationer på nationell nivå,

| — | uppmanar till upprättandet av en genusbaserad budgetarbetsgrupp inom kommissionens GD Budget, och till genomförandet av en årlig separat genusbaserad konsekvensanalys av EU:s budget. |
| --- | --- |

—

uppmanar till upprättandet av en genusbaserad budgetarbetsgrupp inom kommissionens GD Budget, och till genomförandet av en årlig separat genusbaserad konsekvensanalys av EU:s budget.

2.   Skäl

2.1   Sammanfattning av kommissionens meddelande

| 2.1.1 | EU har gjort betydande framsteg när det gäller att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män tack vare lagstiftning för likabehandling, jämställdhetsintegrering, särskilda åtgärder för främjande av kvinnor, handlingsprogram, social dialog och dialogen med det civila samhället. Dock råder fortfarande ojämlikheter, som till och med kan komma att öka i takt med att den hårdnande konkurrensen på världsmarknaden kräver en flexiblare och rörligare arbetskraft. Detta kan drabba kvinnor hårdare, eftersom de ofta måste välja mellan barn och karriär på grund av otillräckligt flexibla arbetsvillkor och bristande barnomsorg, stereotypa könsroller som är svåra att bli av med och en ojämlik fördelning när det gäller familjeansvaret. |
| --- | --- |

2.1.1

EU har gjort betydande framsteg när det gäller att uppnå jämställdhet mellan kvinnor och män tack vare lagstiftning för likabehandling, jämställdhetsintegrering, särskilda åtgärder för främjande av kvinnor, handlingsprogram, social dialog och dialogen med det civila samhället. Dock råder fortfarande ojämlikheter, som till och med kan komma att öka i takt med att den hårdnande konkurrensen på världsmarknaden kräver en flexiblare och rörligare arbetskraft. Detta kan drabba kvinnor hårdare, eftersom de ofta måste välja mellan barn och karriär på grund av otillräckligt flexibla arbetsvillkor och bristande barnomsorg, stereotypa könsroller som är svåra att bli av med och en ojämlik fördelning när det gäller familjeansvaret.

| 2.1.2 | Kommissionens färdplan innehåller sex prioriterade områden för EU:s jämställdhetsåtgärder för perioden 2006–2010:






  — | att skapa samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män, |
| --- | --- | --- |

2.1.2

Kommissionens färdplan innehåller sex prioriterade områden för EU:s jämställdhetsåtgärder för perioden 2006–2010:

—

att skapa samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män,

| — | att ge möjlighet att förena privatliv och yrkesliv, |
| --- | --- |

—

att ge möjlighet att förena privatliv och yrkesliv,

| — | att uppnå jämn könsfördelning i beslutsfattandet, |
| --- | --- |

—

att uppnå jämn könsfördelning i beslutsfattandet,

| — | att utrota alla former av könsrelaterat våld, |
| --- | --- |

—

att utrota alla former av könsrelaterat våld,

| — | att bekämpa stereotypa könsroller och |
| --- | --- |

—

att bekämpa stereotypa könsroller och

| — | att främja jämställdhet i utrikes- och biståndspolitiken. |
| --- | --- |

—

att främja jämställdhet i utrikes- och biståndspolitiken.

För varje område har prioriterade mål och åtgärder fastställts. Kommissionen kan inte uppnå dessa mål på egen hand eftersom det på många områden i huvudsak är medlemsstaternas uppgift att vidta åtgärder. Denna färdplan är således ett led i kommissionens engagemang för jämställdheten och syftar till att stärka samarbetet med medlemsstaterna och övriga aktörer.

| 2.1.3 | I syfte att förbättra samhällsstyrningen för att skapa jämställdhet har kommissionen definierat ett antal nyckelåtgärder och förbinder sig att noga övervaka de framsteg som görs. |
| --- | --- |

2.1.3

I syfte att förbättra samhällsstyrningen för att skapa jämställdhet har kommissionen definierat ett antal nyckelåtgärder och förbinder sig att noga övervaka de framsteg som görs.

2.2   Allmänna kommentarer

| 2.2.1 | EESK välkomnar kommissionens politiska vilja att fortsätta att prioritera jämställdhetsfrågorna under perioden 2006–2010. Kommittén sätter stort värde på ordförande José Barrosos personliga engagemang för jämställdheten och instämmer i att det är viktigt att alla berörda parter involveras i genomförandet av de prioriteringar som är kopplade till den. |
| --- | --- |

2.2.1

EESK välkomnar kommissionens politiska vilja att fortsätta att prioritera jämställdhetsfrågorna under perioden 2006–2010. Kommittén sätter stort värde på ordförande José Barrosos personliga engagemang för jämställdheten och instämmer i att det är viktigt att alla berörda parter involveras i genomförandet av de prioriteringar som är kopplade till den.

| 2.2.2 | Jämställdhet är en grundläggande rättighet, en värdering som delas av både EU och dess medlemsländer, och en nödvändig förutsättning för att EU skall kunna uppnå sina mål om tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning, vilka också utgör grundbultarna i Lissabonagendan. EESK stöder strategin i färdplanen som baseras på ett dubbelt angreppssätt; dels att jämställdhetsperspektivet integreras, dels att särskilda åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

2.2.2

Jämställdhet är en grundläggande rättighet, en värdering som delas av både EU och dess medlemsländer, och en nödvändig förutsättning för att EU skall kunna uppnå sina mål om tillväxt, sysselsättning och social sammanhållning, vilka också utgör grundbultarna i Lissabonagendan. EESK stöder strategin i färdplanen som baseras på ett dubbelt angreppssätt; dels att jämställdhetsperspektivet integreras, dels att särskilda åtgärder vidtas.

| 2.2.3 | De framsteg som kvinnorna gjort, inte minst på viktiga områden som utbildning och forskning, avspeglas inte fullt ut i deras ställning på arbetsmarknaden. EU måste se till att utnyttja sitt humankapital i största möjliga utsträckning. Samtidigt utgör befolkningsförändringarna som leder till låga födelsetal och minskad arbetsstyrka ett hot mot EU:s politiska och ekonomiska ställning. |
| --- | --- |

2.2.3

De framsteg som kvinnorna gjort, inte minst på viktiga områden som utbildning och forskning, avspeglas inte fullt ut i deras ställning på arbetsmarknaden. EU måste se till att utnyttja sitt humankapital i största möjliga utsträckning. Samtidigt utgör befolkningsförändringarna som leder till låga födelsetal och minskad arbetsstyrka ett hot mot EU:s politiska och ekonomiska ställning.

| 2.2.4 | EESK välkomnar också kommissionens målsättning att ta itu med och utrota det könsrelaterade våldet och kvinnohandeln som står i vägen för jämställdheten och är en kränkning av kvinnors grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

2.2.4

EESK välkomnar också kommissionens målsättning att ta itu med och utrota det könsrelaterade våldet och kvinnohandeln som står i vägen för jämställdheten och är en kränkning av kvinnors grundläggande rättigheter.

| 2.2.5 | EESK ser dessutom positivt på att kommissionen förbinder sig att ta itu med globala utmaningar och att skydda kvinnors grundläggande rättigheter och integrera dem i alla relevanta externa strategier, åtgärder och program på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.2.5

EESK ser dessutom positivt på att kommissionen förbinder sig att ta itu med globala utmaningar och att skydda kvinnors grundläggande rättigheter och integrera dem i alla relevanta externa strategier, åtgärder och program på EU-nivå.

2.3   Särskilda kommentarer till del I: Prioriterade verksamhetsområden för jämställdhet

| 2.3.1 | För att man framgångsrikt skall kunna ta itu med de prioriterade verksamhetsområden som fastställts i färdplanen krävs integrerade strategier och att jämställdheten tydligt beaktas och inbegrips i all politik på lämplig nivå inom EU och i medlemsstaterna. EU-mekanismerna måste stärkas och EU-medlen höjas för att säkerställa en effektiv integrering av jämställdheten i politiken på nationell nivå, såsom den jämställdhetspakt som antogs under rådets vårmöte 2006 föreskriver. |
| --- | --- |

2.3.1

För att man framgångsrikt skall kunna ta itu med de prioriterade verksamhetsområden som fastställts i färdplanen krävs integrerade strategier och att jämställdheten tydligt beaktas och inbegrips i all politik på lämplig nivå inom EU och i medlemsstaterna. EU-mekanismerna måste stärkas och EU-medlen höjas för att säkerställa en effektiv integrering av jämställdheten i politiken på nationell nivå, såsom den jämställdhetspakt som antogs under rådets vårmöte 2006 föreskriver.

| 2.3.2 | Den praktiska uppföljningen av färdplanen måste ske i samarbete med medlemsstaterna. Även om indikatorer för att övervaka resultaten redan finns är det viktigt att man utvecklar jämförbara data på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.3.2

Den praktiska uppföljningen av färdplanen måste ske i samarbete med medlemsstaterna. Även om indikatorer för att övervaka resultaten redan finns är det viktigt att man utvecklar jämförbara data på EU-nivå.

2.3.3   Skapa samma möjligheter till ekonomiskt oberoende för kvinnor och män

2.3.3.1   Uppnå sysselsättningsmålen i Lissabonstrategin

| 2.3.3.1.1 | I Lissabonstrategin anges som mål en förvärvsfrekvens bland kvinnor på 60 % senast 2010. Trots de åtaganden medlemsländerna gjort med hänsyn till Lissabonstrategin, trots tillväxt- och sysselsättningsagendan och trots bindande EU-bestämmelser om jämställdhet inom sysselsättningen existerar fortfarande stora skillnader mellan könen. Sysselsättningsgraden för kvinnor är lägre än den för män (55,7 % jämfört med 70 %) och mycket lägre för kvinnor i åldern 55–64 år (31,7 %). Arbetslösheten är dessutom högre bland kvinnor än bland män (9,7 % mot 7,8 %). Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning måste få en kraftigare jämställdhetsdimension. |
| --- | --- |

2.3.3.1.1

I Lissabonstrategin anges som mål en förvärvsfrekvens bland kvinnor på 60 % senast 2010. Trots de åtaganden medlemsländerna gjort med hänsyn till Lissabonstrategin, trots tillväxt- och sysselsättningsagendan och trots bindande EU-bestämmelser om jämställdhet inom sysselsättningen existerar fortfarande stora skillnader mellan könen. Sysselsättningsgraden för kvinnor är lägre än den för män (55,7 % jämfört med 70 %) och mycket lägre för kvinnor i åldern 55–64 år (31,7 %). Arbetslösheten är dessutom högre bland kvinnor än bland män (9,7 % mot 7,8 %). Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning måste få en kraftigare jämställdhetsdimension.

| 2.3.3.1.2 | Kommissionen strävar efter överensstämmelse med lagstiftningen beträffande likabehandling, ett effektivt utnyttjande av strukturfonderna och att få arbete att löna sig, framför allt genom individualisering av rättigheter som är kopplade till skatte- och bidragssystem. Kommittén ställer sig positiv till inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut, men anser samtidigt att de rätta mänskliga och finansiella resurserna måste till för att ett sådant skall kunna fungera i praktiken (2). |
| --- | --- |

2.3.3.1.2

Kommissionen strävar efter överensstämmelse med lagstiftningen beträffande likabehandling, ett effektivt utnyttjande av strukturfonderna och att få arbete att löna sig, framför allt genom individualisering av rättigheter som är kopplade till skatte- och bidragssystem. Kommittén ställer sig positiv till inrättandet av ett europeiskt jämställdhetsinstitut, men anser samtidigt att de rätta mänskliga och finansiella resurserna måste till för att ett sådant skall kunna fungera i praktiken (2).

| 2.3.3.1.3 | EESK anser att gemensamma prioriteringar i samordningen av olika sysselsättningsstrategier är en förutsättning för att öka kvinnors deltagande. Vid utvärdering av nationella handlingsplaner måste kommissionen se till att man prioriterar frågan om skillnader mellan könen och att nödvändiga åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

2.3.3.1.3

EESK anser att gemensamma prioriteringar i samordningen av olika sysselsättningsstrategier är en förutsättning för att öka kvinnors deltagande. Vid utvärdering av nationella handlingsplaner måste kommissionen se till att man prioriterar frågan om skillnader mellan könen och att nödvändiga åtgärder vidtas.

| 2.3.3.1.4 | EESK anser att nationella regeringar, nationella jämställdhetsorgan och arbetsmarknadsparter i alla medlemsländer har en klar skyldighet att se till att de lönesystem de upprättar inte leder till diskriminering mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

2.3.3.1.4

EESK anser att nationella regeringar, nationella jämställdhetsorgan och arbetsmarknadsparter i alla medlemsländer har en klar skyldighet att se till att de lönesystem de upprättar inte leder till diskriminering mellan kvinnor och män.

| 2.3.3.1.5 | Kommittén är orolig för att vissa nya arbetsorganisationsformer kan leda till ett utnyttjande av de anställda och till otrygghet i anställningen för jobb som ofta innehas av just kvinnor, och är djupt övertygad om att en balans mellan flexibilitet och säkerhet måste uppnås.
  För att funktionshindrade kvinnor skall kunna integreras på arbetsmarknaden krävs könsrelaterade tillförlitliga och jämförbara data beträffande svårigheterna för dessa att få anställning. |
| --- | --- |

2.3.3.1.5

Kommittén är orolig för att vissa nya arbetsorganisationsformer kan leda till ett utnyttjande av de anställda och till otrygghet i anställningen för jobb som ofta innehas av just kvinnor, och är djupt övertygad om att en balans mellan flexibilitet och säkerhet måste uppnås.

För att funktionshindrade kvinnor skall kunna integreras på arbetsmarknaden krävs könsrelaterade tillförlitliga och jämförbara data beträffande svårigheterna för dessa att få anställning.

2.3.3.2   Utjämna löneskillnaderna mellan könen

| 2.3.3.2.1 | Trots att det finns EU-lagstiftning om lika lön tjänar kvinnor i genomsnitt 15 % mindre än män inom EU (3), och denna skillnad minskar mycket långsammare än skillnaden i sysselsättning mellan könen. Att det är svårt att få till stånd någon förändring hänger samman med direkt och indirekt diskriminering av kvinnor och strukturella skillnader, t.ex. segregering inom olika branscher, yrken och arbetsmönster, karriäravbrott för vård av barn och övrig familj, tillgång till utbildning, diskriminerande värderings- och lönesättningssystem samt fördomar om könsroller. Tekniska, mänskliga och finansiella resurser finns inte nödvändigtvis att tillgå i alla medlemsländer. |
| --- | --- |

2.3.3.2.1

Trots att det finns EU-lagstiftning om lika lön tjänar kvinnor i genomsnitt 15 % mindre än män inom EU (3), och denna skillnad minskar mycket långsammare än skillnaden i sysselsättning mellan könen. Att det är svårt att få till stånd någon förändring hänger samman med direkt och indirekt diskriminering av kvinnor och strukturella skillnader, t.ex. segregering inom olika branscher, yrken och arbetsmönster, karriäravbrott för vård av barn och övrig familj, tillgång till utbildning, diskriminerande värderings- och lönesättningssystem samt fördomar om könsroller. Tekniska, mänskliga och finansiella resurser finns inte nödvändigtvis att tillgå i alla medlemsländer.

| 2.3.3.2.2 | I sitt kommande meddelande om löneskillnader mellan könen och arbetsmarknadsparternas inblandning, bör kommissionen säkerställa en större samstämmighet i nationella bestämmelser i fråga om lika rättigheter, samt underlätta möjligheterna till överklaganden. |
| --- | --- |

2.3.3.2.2

I sitt kommande meddelande om löneskillnader mellan könen och arbetsmarknadsparternas inblandning, bör kommissionen säkerställa en större samstämmighet i nationella bestämmelser i fråga om lika rättigheter, samt underlätta möjligheterna till överklaganden.

2.3.3.3   Kvinnliga företagare

| 2.3.3.3.1 | I genomsnitt 30 % av alla företagare i EU är kvinnor. De har ofta svårare än män att starta företag och få tillgång till finansiering och utbildning. Man måste fortsätta med genomförandet av EU:s handlingsplan för entreprenörskap och i högre grad se den ur ett kvinnligt/manligt perspektiv. Entreprenörskap måste främjas och det krävs information och stöd i början för att underlätta inrättandet och utvecklingen av nya företag, genom olika typer av tekniker t.ex. lättare tillgång till finansiering för nyföretagare. Strategierna skall ge kvinnor bättre tillgång till banklån och banktjänster. Dessutom skall kvinnliga företagare kunna etablera nätverkssamarbete med finansinstitut för att skräddarsy stödpaket, särskilt när det gäller mikrofinansiering. |
| --- | --- |

2.3.3.3.1

I genomsnitt 30 % av alla företagare i EU är kvinnor. De har ofta svårare än män att starta företag och få tillgång till finansiering och utbildning. Man måste fortsätta med genomförandet av EU:s handlingsplan för entreprenörskap och i högre grad se den ur ett kvinnligt/manligt perspektiv. Entreprenörskap måste främjas och det krävs information och stöd i början för att underlätta inrättandet och utvecklingen av nya företag, genom olika typer av tekniker t.ex. lättare tillgång till finansiering för nyföretagare. Strategierna skall ge kvinnor bättre tillgång till banklån och banktjänster. Dessutom skall kvinnliga företagare kunna etablera nätverkssamarbete med finansinstitut för att skräddarsy stödpaket, särskilt när det gäller mikrofinansiering.

| 2.3.3.3.2 | De nationella läroplanerna bör omfatta entreprenörskapsutbildningar på högstadie- och gymnasienivå speciellt för kvinnor, i syfte att främja en kultur som baseras på kvinnors medverkan i utarbetandet av innovativa idéer på detta område. Alla kvinnor vill dock inte bli egenföretagare. De nationella läroplanerna skall därför även informera eleverna om deras rättigheter när det gäller sysselsättning och uppmuntra dem till anställningar i icke-traditionella branscher. |
| --- | --- |

2.3.3.3.2

De nationella läroplanerna bör omfatta entreprenörskapsutbildningar på högstadie- och gymnasienivå speciellt för kvinnor, i syfte att främja en kultur som baseras på kvinnors medverkan i utarbetandet av innovativa idéer på detta område. Alla kvinnor vill dock inte bli egenföretagare. De nationella läroplanerna skall därför även informera eleverna om deras rättigheter när det gäller sysselsättning och uppmuntra dem till anställningar i icke-traditionella branscher.

| 2.3.3.3.3 | En särskild, integrerad entreprenörskapspolicy för kvinnor skulle framför allt bidra till att angripa de sysselsättningsskillnader mellan kvinnor och män som finns på teknikområden som ingenjörsarbete, på området informations- och kommunikationstjänster samt när det gäller högkvalificerade arbeten. |
| --- | --- |

2.3.3.3.3

En särskild, integrerad entreprenörskapspolicy för kvinnor skulle framför allt bidra till att angripa de sysselsättningsskillnader mellan kvinnor och män som finns på teknikområden som ingenjörsarbete, på området informations- och kommunikationstjänster samt när det gäller högkvalificerade arbeten.

2.3.3.4   Jämställdhet i de sociala trygghetssystemen och kampen mot fattigdom

| 2.3.3.4.1 | Alla typer av åtgärder i de sociala trygghetssystemen som gör kvinnor och män mindre benägna att ta sig in och stanna kvar på arbetsmarknaden bör avlägsnas, så att de kan samla pensionsrättigheter. Kvinnor måste kunna dra nytta av pensionsrättigheter, och man måste hitta alternativa modeller för att garantera kvinnor dessa rättigheter. Det är fortfarande vanligare att kvinnor förvärvsarbetar under kortare tid än män, eller att de gör avbrott i karriären, vilket ger dem färre pensionsrätter än männen. Detta ökar risken för fattigdom, i synnerhet för ensamstående föräldrar, äldre kvinnor eller för kvinnor som arbetar i familjeföretag, t.ex. inom jordbruk och fiske eller detaljhandel och tillverkningsindustri. Medlemsstaterna måste också se till att invandrarkvinnor inte utnyttjas inom dessa sektorer. |
| --- | --- |

2.3.3.4.1

Alla typer av åtgärder i de sociala trygghetssystemen som gör kvinnor och män mindre benägna att ta sig in och stanna kvar på arbetsmarknaden bör avlägsnas, så att de kan samla pensionsrättigheter. Kvinnor måste kunna dra nytta av pensionsrättigheter, och man måste hitta alternativa modeller för att garantera kvinnor dessa rättigheter. Det är fortfarande vanligare att kvinnor förvärvsarbetar under kortare tid än män, eller att de gör avbrott i karriären, vilket ger dem färre pensionsrätter än männen. Detta ökar risken för fattigdom, i synnerhet för ensamstående föräldrar, äldre kvinnor eller för kvinnor som arbetar i familjeföretag, t.ex. inom jordbruk och fiske eller detaljhandel och tillverkningsindustri. Medlemsstaterna måste också se till att invandrarkvinnor inte utnyttjas inom dessa sektorer.

| 2.3.3.4.2 | Man måste intensifiera strategier för att säkerställa att de kvinnor – både yrkesverksamma och icke yrkesverksamma – som riskerar att drabbas av fattigdom utvecklar de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden och som kan garantera dem ett framtida ekonomiskt oberoende (4). |
| --- | --- |

2.3.3.4.2

Man måste intensifiera strategier för att säkerställa att de kvinnor – både yrkesverksamma och icke yrkesverksamma – som riskerar att drabbas av fattigdom utvecklar de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden och som kan garantera dem ett framtida ekonomiskt oberoende (4).

| 2.3.3.4.3 | EESK föreslår att man intensifierar jämställdhetsstrategierna när det gäller socialt skydd och fattigdomsbekämpning för att säkerställa att skatte- och bidragssystemen uppfyller behoven hos de kvinnor som löper risk att drabbas av fattigdom, i synnerhet ensamstående mödrar. Man måste även komma med konkreta strategiförslag som uppmuntrar ensamstående föräldrar att utveckla de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden och som underlättar deras tillgång till anställning. Det finns framför allt ett behov av att se över de rådande små skillnaderna som upplevs starkt i vissa medlemsstater mellan arbetslöshetsunderstöd plus tilläggsersättningar för hjälpbehövande å ena sidan, och den nationella minimilönen, å andra sidan. |
| --- | --- |

2.3.3.4.3

EESK föreslår att man intensifierar jämställdhetsstrategierna när det gäller socialt skydd och fattigdomsbekämpning för att säkerställa att skatte- och bidragssystemen uppfyller behoven hos de kvinnor som löper risk att drabbas av fattigdom, i synnerhet ensamstående mödrar. Man måste även komma med konkreta strategiförslag som uppmuntrar ensamstående föräldrar att utveckla de färdigheter som efterfrågas på arbetsmarknaden och som underlättar deras tillgång till anställning. Det finns framför allt ett behov av att se över de rådande små skillnaderna som upplevs starkt i vissa medlemsstater mellan arbetslöshetsunderstöd plus tilläggsersättningar för hjälpbehövande å ena sidan, och den nationella minimilönen, å andra sidan.

| 2.3.3.4.4 | I praktiken bör det inte vara enbart lönepaket och andra finansiella motiv som lockar till arbete, utan även sådana faktorer som flexibilitet i anställningen och utbildningsmöjligheter för lågkvalificerade arbetare. Man bör tillhandahålla anpassad subventionerad barnomsorg för de familjer med två eller fler barn som löper risk att drabbas av fattigdom, antingen det rör sig om familjer med en eller två föräldrar. |
| --- | --- |

2.3.3.4.4

I praktiken bör det inte vara enbart lönepaket och andra finansiella motiv som lockar till arbete, utan även sådana faktorer som flexibilitet i anställningen och utbildningsmöjligheter för lågkvalificerade arbetare. Man bör tillhandahålla anpassad subventionerad barnomsorg för de familjer med två eller fler barn som löper risk att drabbas av fattigdom, antingen det rör sig om familjer med en eller två föräldrar.

| 2.3.3.4.5 | Fattigdomsrisken är störst för hushåll med ensamstående föräldrar (35 % av EU-genomsnittet), vilket i 85 % av fallen är kvinnor. Kvinnor över 65 år löper också en fattigdomsrisk. Lågkvalificerade kvinnor befinner sig i farozonen för att tvingas ut från arbetsmarknaden före pensionsåldern. |
| --- | --- |

2.3.3.4.5

Fattigdomsrisken är störst för hushåll med ensamstående föräldrar (35 % av EU-genomsnittet), vilket i 85 % av fallen är kvinnor. Kvinnor över 65 år löper också en fattigdomsrisk. Lågkvalificerade kvinnor befinner sig i farozonen för att tvingas ut från arbetsmarknaden före pensionsåldern.

2.3.3.5   Hälsa och jämställdhetsaspekter

| 2.3.3.5.1 | Kvinnor och män utsätts för olika hälsorisker, sjukdomar och problem och har olika vanor som påverkar deras hälsa. Dessa är bland annat kopplade till miljön, såsom kemikalier som behandlas i Reach-förslaget och bekämpningsmedel som ofta överförs genom amning. Aktuell medicinsk forskning och hälso- och säkerhetsnormer utgår ofta från män och mansdominerade arbetsområden. Kunskap och forskning och statistik och indikatorer på detta område måste utvecklas vidare, också ur ett kvinnligt perspektiv. |
| --- | --- |

2.3.3.5.1

Kvinnor och män utsätts för olika hälsorisker, sjukdomar och problem och har olika vanor som påverkar deras hälsa. Dessa är bland annat kopplade till miljön, såsom kemikalier som behandlas i Reach-förslaget och bekämpningsmedel som ofta överförs genom amning. Aktuell medicinsk forskning och hälso- och säkerhetsnormer utgår ofta från män och mansdominerade arbetsområden. Kunskap och forskning och statistik och indikatorer på detta område måste utvecklas vidare, också ur ett kvinnligt perspektiv.

| 2.3.3.5.2 | När det gäller åtgärder för att förbättra kvinnors hälsa och säkerhet på arbetsplatser där många kvinnor arbetar, bör de nationella strategierna för hälso- och sjukvård samt långsiktig vård innefatta integrerade strategier som tar hänsyn till hälsovillkoren för kvinnliga jordbrukare och till kvinnors hälsa i jordbrukarfamiljer rent generellt, liksom till tung belastning vid industriarbete. Handlingsplanen bör även innefatta information och utbildning om ökat inflytande för kvinnor. |
| --- | --- |

2.3.3.5.2

När det gäller åtgärder för att förbättra kvinnors hälsa och säkerhet på arbetsplatser där många kvinnor arbetar, bör de nationella strategierna för hälso- och sjukvård samt långsiktig vård innefatta integrerade strategier som tar hänsyn till hälsovillkoren för kvinnliga jordbrukare och till kvinnors hälsa i jordbrukarfamiljer rent generellt, liksom till tung belastning vid industriarbete. Handlingsplanen bör även innefatta information och utbildning om ökat inflytande för kvinnor.

| 2.3.3.5.3 | EESK efterlyser vidare att man i högre grad beaktar, undersöker och analyserar de effekter som kraven på att ta hand om andra får för kvinnors fysiska och mentala hälsa. |
| --- | --- |

2.3.3.5.3

EESK efterlyser vidare att man i högre grad beaktar, undersöker och analyserar de effekter som kraven på att ta hand om andra får för kvinnors fysiska och mentala hälsa.

| 2.3.3.5.4 | Kommittén instämmer med EU:s jämställdhetsmål och anser att den öppna samordningsmetoden bör användas på området hälso- och sjukvård och att jämställdhetsmål införlivas, samt att förebyggande program måste stärkas. Man måste även intensifiera initiativ som är inriktade på män/kvinnor och som behandlar frågor som sexuellt överförbara sjukdomar (inklusive HIV/aids) samt hälsofrågor kopplade till sexualitet och reproduktion. |
| --- | --- |

2.3.3.5.4

Kommittén instämmer med EU:s jämställdhetsmål och anser att den öppna samordningsmetoden bör användas på området hälso- och sjukvård och att jämställdhetsmål införlivas, samt att förebyggande program måste stärkas. Man måste även intensifiera initiativ som är inriktade på män/kvinnor och som behandlar frågor som sexuellt överförbara sjukdomar (inklusive HIV/aids) samt hälsofrågor kopplade till sexualitet och reproduktion.

2.3.3.6   Bekämpa diskriminering på flera grunder, särskilt diskriminering av invandrarkvinnor och av kvinnor som tillhör etniska minoriteter

| 2.3.3.6.1 | Kvinnor i missgynnade grupper har det ofta svårare än män i samma situation. De drabbas ofta av diskriminering på flera grunder. Här krävs att man slår ett slag för jämställdheten såväl inom migrations- som integrationspolitiken för att säkra kvinnors rättigheter och deltagande i samhället, så att hela deras sysselsättningspotential kan utnyttjas och de får bättre tillgång till grund- och yrkesutbildning. |
| --- | --- |

2.3.3.6.1

Kvinnor i missgynnade grupper har det ofta svårare än män i samma situation. De drabbas ofta av diskriminering på flera grunder. Här krävs att man slår ett slag för jämställdheten såväl inom migrations- som integrationspolitiken för att säkra kvinnors rättigheter och deltagande i samhället, så att hela deras sysselsättningspotential kan utnyttjas och de får bättre tillgång till grund- och yrkesutbildning.

| 2.3.3.6.2 | Det är beklagligt att de Haagmål som Europeiska rådet antagit på området för frihet, säkerhet och rättvisa 2005–2010 inte specifikt tar upp invandrarkvinnornas situation. Vi konstaterar att allt fler invandrare är kvinnor, och rekommenderar att jämställdhetshänsyn integreras fullt ut i EU:s policy och åtgärder i varje etapp av migrationsprocessen, särskilt i samband med inflyttning och integrering i värdlandets samhälle. |
| --- | --- |

2.3.3.6.2

Det är beklagligt att de Haagmål som Europeiska rådet antagit på området för frihet, säkerhet och rättvisa 2005–2010 inte specifikt tar upp invandrarkvinnornas situation. Vi konstaterar att allt fler invandrare är kvinnor, och rekommenderar att jämställdhetshänsyn integreras fullt ut i EU:s policy och åtgärder i varje etapp av migrationsprocessen, särskilt i samband med inflyttning och integrering i värdlandets samhälle.

| 2.3.3.6.3 | Överföring och genomförande av de befintliga instrumenten på asylområdet, särskilt temporärt skydd och minimistandarder för mottagningsvillkoren, ligger i linje med förpliktelserna genom internationella konventioner om mänskliga rättigheter och 1951 års Genèvekonvention. Dessutom bör asylpolitiken återspegla förhållandena i samband med att kvinnor förföljs på grund av sitt kön och flyr från sitt land av detta skäl. |
| --- | --- |

2.3.3.6.3

Överföring och genomförande av de befintliga instrumenten på asylområdet, särskilt temporärt skydd och minimistandarder för mottagningsvillkoren, ligger i linje med förpliktelserna genom internationella konventioner om mänskliga rättigheter och 1951 års Genèvekonvention. Dessutom bör asylpolitiken återspegla förhållandena i samband med att kvinnor förföljs på grund av sitt kön och flyr från sitt land av detta skäl.

2.3.3.7   Kommissionens nyckelåtgärder på detta område

| 2.3.3.7.1 | EESK stöder de nyckelåtgärder som kommissionen utarbetat, särskilt när man prioriterar insatser för att övervaka och förstärka att hänsyn tas till genusfrågorna över hela linjen. Vi ställer oss bakom initiativ som syftar till en åtstramning av samordningsmetoden när det gäller pensioner, social integrering, hälsovård och långvård, varvid man bland annat bör fokusera på att främja jämställdheten mellan män och kvinnor (5). |
| --- | --- |

2.3.3.7.1

EESK stöder de nyckelåtgärder som kommissionen utarbetat, särskilt när man prioriterar insatser för att övervaka och förstärka att hänsyn tas till genusfrågorna över hela linjen. Vi ställer oss bakom initiativ som syftar till en åtstramning av samordningsmetoden när det gäller pensioner, social integrering, hälsovård och långvård, varvid man bland annat bör fokusera på att främja jämställdheten mellan män och kvinnor (5).

2.3.4   Skapa bättre möjligheter att förena arbetsliv, privatliv och familjeliv

| 2.3.4.1 | Kommittén vill framhålla betydelsen av att utveckla åtgärder, bland annat upprättande av välpreciserade målsättningar och indikatorer, för att erbjuda barnomsorg från födseln till skolpliktsåldern, och ekonomiskt och praktiskt överkomliga tjänster för andra hjälpbehövande. Detta får direkta återverkningar på kvinnors möjligheter till förvärvsarbete. Strukturerade aktiviteter efter skoltid som motsvarar föräldrarnas arbetstid bör också införas, och täcka hela skolåldern. |
| --- | --- |

2.3.4.1

Kommittén vill framhålla betydelsen av att utveckla åtgärder, bland annat upprättande av välpreciserade målsättningar och indikatorer, för att erbjuda barnomsorg från födseln till skolpliktsåldern, och ekonomiskt och praktiskt överkomliga tjänster för andra hjälpbehövande. Detta får direkta återverkningar på kvinnors möjligheter till förvärvsarbete. Strukturerade aktiviteter efter skoltid som motsvarar föräldrarnas arbetstid bör också införas, och täcka hela skolåldern.

| 2.3.4.2 | EESK håller med om att det är centralt att hitta ett jämviktsläge mellan privatliv och yrkesliv. De fördelar som flexibla arbetsvillkor kan ge utnyttjas inte i önskvärd utsträckning. Kommittén är orolig för att vissa nya arbetsorganisationsformer kan resultera i ett utnyttjande av de anställda och i otrygga anställningar som ofta innehas av kvinnor, och är djupt övertygad om att det måste råda balans mellan flexibilitet och säkerhet. |
| --- | --- |

2.3.4.2

EESK håller med om att det är centralt att hitta ett jämviktsläge mellan privatliv och yrkesliv. De fördelar som flexibla arbetsvillkor kan ge utnyttjas inte i önskvärd utsträckning. Kommittén är orolig för att vissa nya arbetsorganisationsformer kan resultera i ett utnyttjande av de anställda och i otrygga anställningar som ofta innehas av kvinnor, och är djupt övertygad om att det måste råda balans mellan flexibilitet och säkerhet.

| 2.3.4.3 | EU har erkänt betydelsen av att uppnå balans mellan privatliv och yrkesliv för både kvinnor och män (6). Den könsbundna fördelningen av hemsysslor och omvårdnad måste förändras för att det skall bli jämvikt mellan män och kvinnor. Männens roll i hushållet måste förstärkas. Inom ramen för de pågående diskussionerna om översyn av arbetstidsdirektivet måste man dessutom fastställa arbetstidsscheman som är förenliga med ett familjeansvar.
  EESK inser betydelsen av utvecklingsåtgärder, inklusive detaljerade mål och indikatorer, för att garantera såväl barnomsorg som äldre- och handikappomsorg, |
| --- | --- |

2.3.4.3

EU har erkänt betydelsen av att uppnå balans mellan privatliv och yrkesliv för både kvinnor och män (6). Den könsbundna fördelningen av hemsysslor och omvårdnad måste förändras för att det skall bli jämvikt mellan män och kvinnor. Männens roll i hushållet måste förstärkas. Inom ramen för de pågående diskussionerna om översyn av arbetstidsdirektivet måste man dessutom fastställa arbetstidsscheman som är förenliga med ett familjeansvar.

EESK inser betydelsen av utvecklingsåtgärder, inklusive detaljerade mål och indikatorer, för att garantera såväl barnomsorg som äldre- och handikappomsorg,

2.3.5   Verka för en jämn könsfördelning i beslutsfattandet

| 2.3.5.1 | Kvinnornas underrepresentation inom politiken, det ekonomiska beslutsfattandet och inom vetenskap och teknik har ännu inte åtgärdats på något verksamt sätt. Kommissionens nyckelåtgärder syftar till att angripa denna odemokratiska situation. Men medlemsstaternas engagemang är fortfarande mycket svagt när det gäller att vidta de åtgärder som krävs. Segregationen är synlig inom både den offentliga och den privata sektorn. Kvinnorna är underrepresenterade på höga och beslutsfattande positioner i båda sektorerna. |
| --- | --- |

2.3.5.1

Kvinnornas underrepresentation inom politiken, det ekonomiska beslutsfattandet och inom vetenskap och teknik har ännu inte åtgärdats på något verksamt sätt. Kommissionens nyckelåtgärder syftar till att angripa denna odemokratiska situation. Men medlemsstaternas engagemang är fortfarande mycket svagt när det gäller att vidta de åtgärder som krävs. Segregationen är synlig inom både den offentliga och den privata sektorn. Kvinnorna är underrepresenterade på höga och beslutsfattande positioner i båda sektorerna.

| 2.3.5.2 | Därför rekommenderar kommittén att man inför målsättningar och tidsgränser för att uppnå jämställdhet, så att kvinnornas medverkan i alla typer av beslutsfattande kan ökas. Vi anser att detta skulle kunna bli en kraftig impuls för att öka kvinnorepresentationen inom det politiska ledarskiktet, inom det ekonomiska beslutsfattandet och inom vetenskap och teknik. |
| --- | --- |

2.3.5.2

Därför rekommenderar kommittén att man inför målsättningar och tidsgränser för att uppnå jämställdhet, så att kvinnornas medverkan i alla typer av beslutsfattande kan ökas. Vi anser att detta skulle kunna bli en kraftig impuls för att öka kvinnorepresentationen inom det politiska ledarskiktet, inom det ekonomiska beslutsfattandet och inom vetenskap och teknik.

| 2.3.5.3 | Dessutom bör alla EU-institutioner sätta in verksamma åtgärder med positiv särbehandling på alla nivåer när kvinnorna är underrepresenterade i beslutsfattandet, i enlighet med artikel 1d (77) 96 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna av den 1 maj 2004 (7). Resultatet av sådan positiv särbehandling skall regelbundet följas upp och offentliggöras. |
| --- | --- |

2.3.5.3

Dessutom bör alla EU-institutioner sätta in verksamma åtgärder med positiv särbehandling på alla nivåer när kvinnorna är underrepresenterade i beslutsfattandet, i enlighet med artikel 1d (77) 96 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna av den 1 maj 2004 (7). Resultatet av sådan positiv särbehandling skall regelbundet följas upp och offentliggöras.

2.3.6   Utrota könsrelaterat våld och människohandel

| 2.3.6.1 | EU är engagerat i kampen mot alla former av våld. Det är i första hand kvinnor som drabbas av könsrelaterat våld. EESK har nyligen behandlat denna fråga i ett yttrande på eget initiativ om våld mot kvinnor i hemmet (8). Våld i hemmet mot kvinnor förhindrar deras sociala integrering, och särskilt deras deltagande på arbetsmarknaden, vilket leder till utanförskap, fattigdom och ekonomiskt och materiellt beroende. Vi rekommenderar att man utarbetar en europeisk handlingsplan med avseende på kvinnovåld. |
| --- | --- |

2.3.6.1

EU är engagerat i kampen mot alla former av våld. Det är i första hand kvinnor som drabbas av könsrelaterat våld. EESK har nyligen behandlat denna fråga i ett yttrande på eget initiativ om våld mot kvinnor i hemmet (8). Våld i hemmet mot kvinnor förhindrar deras sociala integrering, och särskilt deras deltagande på arbetsmarknaden, vilket leder till utanförskap, fattigdom och ekonomiskt och materiellt beroende. Vi rekommenderar att man utarbetar en europeisk handlingsplan med avseende på kvinnovåld.

| 2.3.6.2 | Människohandel kan inte behandlas isolerat. Den är en integrerad del av den organiserade brottsligheten och förutsätter medverkan av samtliga medlemsstater, för att en mer konsekvent säkerhetspolitik och en gemensam rättslig ram skall kunna få effektiv verkan på området. I Haagprogrammet (9) och Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (10) definieras EU:s målsättningar på området. EESK har antagit ett yttrande som betonar vikten av en fungerande säkerhetsapparat som skyddar medborgarna i ett fritt och öppet samhälle inom ramen för rättsstaten (11). |
| --- | --- |

2.3.6.2

Människohandel kan inte behandlas isolerat. Den är en integrerad del av den organiserade brottsligheten och förutsätter medverkan av samtliga medlemsstater, för att en mer konsekvent säkerhetspolitik och en gemensam rättslig ram skall kunna få effektiv verkan på området. I Haagprogrammet (9) och Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (10) definieras EU:s målsättningar på området. EESK har antagit ett yttrande som betonar vikten av en fungerande säkerhetsapparat som skyddar medborgarna i ett fritt och öppet samhälle inom ramen för rättsstaten (11).

| 2.3.6.3 | Kvinnor som är offer för människohandel bör inte landsförvisas mot sin vilja eftersom de kan hotas av kriminella kretsar i sina hemländer om de tvingas återvända. De bör i stället beviljas uppehållsrätt i det land dit de har förts, under former som ger rimlig garanti för att en sådan ny rättighet inte missbrukas. |
| --- | --- |

2.3.6.3

Kvinnor som är offer för människohandel bör inte landsförvisas mot sin vilja eftersom de kan hotas av kriminella kretsar i sina hemländer om de tvingas återvända. De bör i stället beviljas uppehållsrätt i det land dit de har förts, under former som ger rimlig garanti för att en sådan ny rättighet inte missbrukas.

| 2.3.6.4 | Kommittén ber medlemsstaterna att försäkra sig om att åtgärder genomförs för att ge offer för sexhandel ökade rättigheter och ökad stöd. Man måste också angripa problemet att efterfrågan på sexuella tjänster ökar kraftigt genom att satsa mer på kampanjer som speciellt inriktas på att göra sexköparna mer medvetna. Det bör vara ett inslag i ett bredare utbildningsinitiativ för att förbättra tillgången till alternativa arbeten och annan försörjning. |
| --- | --- |

2.3.6.4

Kommittén ber medlemsstaterna att försäkra sig om att åtgärder genomförs för att ge offer för sexhandel ökade rättigheter och ökad stöd. Man måste också angripa problemet att efterfrågan på sexuella tjänster ökar kraftigt genom att satsa mer på kampanjer som speciellt inriktas på att göra sexköparna mer medvetna. Det bör vara ett inslag i ett bredare utbildningsinitiativ för att förbättra tillgången till alternativa arbeten och annan försörjning.

| 2.3.6.5 | Medlemsstaterna bör överväga att kriminalisera köp av sexuella tjänster eller åtminstone förstärka skyddet för dem som blivit föremål för människohandel eller annars deltar i sexhandeln mot sin vilja. |
| --- | --- |

2.3.6.5

Medlemsstaterna bör överväga att kriminalisera köp av sexuella tjänster eller åtminstone förstärka skyddet för dem som blivit föremål för människohandel eller annars deltar i sexhandeln mot sin vilja.

2.3.7   Bryta stereotypa könsrollsmönster i samhället

| 2.3.7.1 | EESK håller med kommissionen om att massmedierna har en nyckelroll när det gäller att forma attityder och beteenden. De föreslagna åtgärderna för att eliminera könsstereotyper inom utbildningen, på arbetsmarknaden och i medierna behandlar dessa frågor och ger medlemsstaterna allmänna riktlinjer. |
| --- | --- |

2.3.7.1

EESK håller med kommissionen om att massmedierna har en nyckelroll när det gäller att forma attityder och beteenden. De föreslagna åtgärderna för att eliminera könsstereotyper inom utbildningen, på arbetsmarknaden och i medierna behandlar dessa frågor och ger medlemsstaterna allmänna riktlinjer.

| 2.3.7.2 | När det gäller kvinnor är det visserligen sant att de fortfarande har sämre tillgång till massmedier, och särskilt till beslutsfattande positioner i medierna, men EESK håller med om att politiska satsningar måste formuleras med avseende på jämställdheten och massmedierna. EESK rekommenderar därför följande:






  a) | Att man utvecklar åtgärder som täcker hela Europa för att öka medvetenheten om nolltolerans för sexistiska förolämpningar och nedsättande bilder av kvinnor i media. |
| --- | --- | --- |

2.3.7.2

När det gäller kvinnor är det visserligen sant att de fortfarande har sämre tillgång till massmedier, och särskilt till beslutsfattande positioner i medierna, men EESK håller med om att politiska satsningar måste formuleras med avseende på jämställdheten och massmedierna. EESK rekommenderar därför följande:

a)

Att man utvecklar åtgärder som täcker hela Europa för att öka medvetenheten om nolltolerans för sexistiska förolämpningar och nedsättande bilder av kvinnor i media.

| b) | Att medlemsstaterna bör se till att reklam i audiovisuella media inte innehåller någon diskriminering på grund av ras, kön eller nationalitet, så som föreslås i kommissionens direktiv om samordning av vissa bestämmelser om utförandet av sändningsverksamhet för television (12). |
| --- | --- |

b)

Att medlemsstaterna bör se till att reklam i audiovisuella media inte innehåller någon diskriminering på grund av ras, kön eller nationalitet, så som föreslås i kommissionens direktiv om samordning av vissa bestämmelser om utförandet av sändningsverksamhet för television (12).

| c) | Att man uppmuntrar införande av jämställdhetsutbildningsmoduler i mediautbildningsinstitutioner och starka mekanismer för en jämn könsfördelning på alla beslutsnivåer inom mediabranschen. |
| --- | --- |

c)

Att man uppmuntrar införande av jämställdhetsutbildningsmoduler i mediautbildningsinstitutioner och starka mekanismer för en jämn könsfördelning på alla beslutsnivåer inom mediabranschen.

| d) | Att sändningsverksamhet riktad till allmänheten utvecklas som ett självständigt mediaredskap med public service-ansvar att värna om mänskliga rättigheter och jämställdhet. |
| --- | --- |

d)

Att sändningsverksamhet riktad till allmänheten utvecklas som ett självständigt mediaredskap med public service-ansvar att värna om mänskliga rättigheter och jämställdhet.

| 2.3.7.3 | EESK ställer sig bakom den föreslagna satsningen på att öka medvetenheten via kommissionens Plan D för Demokrati, Dialog och Debatt (13) samt de aktiviteter med koppling till planen som organiseras av representationerna i respektive medlemsstater. |
| --- | --- |

2.3.7.3

EESK ställer sig bakom den föreslagna satsningen på att öka medvetenheten via kommissionens Plan D för Demokrati, Dialog och Debatt (13) samt de aktiviteter med koppling till planen som organiseras av representationerna i respektive medlemsstater.

2.3.8   Främja jämställdhet mellan män och kvinnor utanför EU

| 2.3.8.1 | EESK stöder kommissionens roll i samband med att främja kvinnornas rättigheter på internationell nivå. |
| --- | --- |

2.3.8.1

EESK stöder kommissionens roll i samband med att främja kvinnornas rättigheter på internationell nivå.

| 2.3.8.2 | EU:s utrikes- och utvecklingspolitik måste bygga på att kvinnorna har en nyckelroll i samband med utrotandet av fattigdomen och att satsningar på att ge dem självbestämmande med avseende på ekonomi, utbildning, politisk verksamhet och sexualitet inte bara berör dem själva utan också deras familjer och närsamhället. |
| --- | --- |

2.3.8.2

EU:s utrikes- och utvecklingspolitik måste bygga på att kvinnorna har en nyckelroll i samband med utrotandet av fattigdomen och att satsningar på att ge dem självbestämmande med avseende på ekonomi, utbildning, politisk verksamhet och sexualitet inte bara berör dem själva utan också deras familjer och närsamhället.

| 2.3.8.3 | EU måste dessutom garantera att kvinnornas behov och perspektiv genomsyrar alla politikområden och övervakas på både nationell och europeisk nivå samt se till att kvinnorna får skälig tillgång till EU:s finansiella stöd inom ramen för EU:s politik för utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

2.3.8.3

EU måste dessutom garantera att kvinnornas behov och perspektiv genomsyrar alla politikområden och övervakas på både nationell och europeisk nivå samt se till att kvinnorna får skälig tillgång till EU:s finansiella stöd inom ramen för EU:s politik för utvecklingsbistånd.

| 2.3.8.4 | I samband med krisåtgärder måste könsperspektivet totalintegreras i EU:s säkerhets- och försvarspolitik i linje med FN:s resolution 1325 (14) och den europeiska resolutionen om kvinnors medverkan i fredliga konfliktlösningar, från november 2000. |
| --- | --- |

2.3.8.4

I samband med krisåtgärder måste könsperspektivet totalintegreras i EU:s säkerhets- och försvarspolitik i linje med FN:s resolution 1325 (14) och den europeiska resolutionen om kvinnors medverkan i fredliga konfliktlösningar, från november 2000.

| 2.3.8.5 | Europeiska kommissionen för humanitärt bistånd bör prioritera bistånd och finansiellt stöd till kvinnor som är offer för könsbaserat våld under konfliktperioder och sträva efter kompensation genom de mekanismer som föreskrivs i internationell rätt efter väpnade konflikter. |
| --- | --- |

2.3.8.5

Europeiska kommissionen för humanitärt bistånd bör prioritera bistånd och finansiellt stöd till kvinnor som är offer för könsbaserat våld under konfliktperioder och sträva efter kompensation genom de mekanismer som föreskrivs i internationell rätt efter väpnade konflikter.

2.4   Del II: Förbättrad samhällsstyrning för att skapa jämställdhet

| 2.4.1 | Jämställdhet kan endast uppnås om det finns ett helhjärtat engagemang på högsta politiska nivå. Kommissionen arbetar för jämställdhet i de egna leden (15) och stöder ett antal olika strukturer som verkar för jämställdhet. Detta har gett goda resultat. Än finns dock mycket att göra på de centrala områden som nämns i färdplanen och för detta måste styrningen förbättras på alla nivåer – inom EU-institutionerna, medlemsstaterna, de nationella parlamenten, det civila samhället och hos arbetsmarknadens parter. På nationell nivå krävs jämställdhetsministrarnas stöd. |
| --- | --- |

2.4.1

Jämställdhet kan endast uppnås om det finns ett helhjärtat engagemang på högsta politiska nivå. Kommissionen arbetar för jämställdhet i de egna leden (15) och stöder ett antal olika strukturer som verkar för jämställdhet. Detta har gett goda resultat. Än finns dock mycket att göra på de centrala områden som nämns i färdplanen och för detta måste styrningen förbättras på alla nivåer – inom EU-institutionerna, medlemsstaterna, de nationella parlamenten, det civila samhället och hos arbetsmarknadens parter. På nationell nivå krävs jämställdhetsministrarnas stöd.

| 2.4.2 | EESK rekommenderar att den befintliga organisationen för jämställdhetssatsningar inom kommissionen förstärks med system för bättre enhetlighet och nätverkssamarbete, samt att mekanismerna för dialog och samråd med det organiserade civila samhället görs mer kraftfulla. Stöd till och erkännande av kvinnoorganisationer på nationell nivå bör ökas, och med utgångspunkt i principen för deltagardemokrati bör samordningsvinsterna utnyttjas bättre. |
| --- | --- |

2.4.2

EESK rekommenderar att den befintliga organisationen för jämställdhetssatsningar inom kommissionen förstärks med system för bättre enhetlighet och nätverkssamarbete, samt att mekanismerna för dialog och samråd med det organiserade civila samhället görs mer kraftfulla. Stöd till och erkännande av kvinnoorganisationer på nationell nivå bör ökas, och med utgångspunkt i principen för deltagardemokrati bör samordningsvinsterna utnyttjas bättre.

| 2.4.3 | EESK förespråkar också att det skall bli obligatoriskt att föra in genusfrågorna i alla politikområden och att anordna utbildning i genusfrågor inom EU-institutionerna. |
| --- | --- |

2.4.3

EESK förespråkar också att det skall bli obligatoriskt att föra in genusfrågorna i alla politikområden och att anordna utbildning i genusfrågor inom EU-institutionerna.

| 2.4.4 | Kommittén rekommenderar också att man inrättar en arbetsgrupp för genusbaserad budget inom kommissionens GD Budget, och att man genomför en separat genusbaserad konsekvensanalys av EU-budgeten på årlig basis. |
| --- | --- |

2.4.4

Kommittén rekommenderar också att man inrättar en arbetsgrupp för genusbaserad budget inom kommissionens GD Budget, och att man genomför en separat genusbaserad konsekvensanalys av EU-budgeten på årlig basis.

| 2.4.5 | EESK anser att det är direkt avgörande att övervaka genomförandet för att se till att de mål som ställs upp i färdplanen verkligen uppnås. Den halvtidsöversyn som skall genomföras 2008 bör också tjäna till att vidareutveckla eventuella åtgärder som kan bli nödvändiga utöver de hittills angivna politikområdena, inför 2010 och uppföljningen av färdplanen. |
| --- | --- |

2.4.5

EESK anser att det är direkt avgörande att övervaka genomförandet för att se till att de mål som ställs upp i färdplanen verkligen uppnås. Den halvtidsöversyn som skall genomföras 2008 bör också tjäna till att vidareutveckla eventuella åtgärder som kan bli nödvändiga utöver de hittills angivna politikområdena, inför 2010 och uppföljningen av färdplanen.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television, KOM(2005) 646 slutlig.

1

http://ec.europa.eu/comm/avpolicy/docs/reg/modernisation/proposal_2005/com2005-646-final-en.pdf.

(2)  EESK:s yttrande av den 28 september 2005 om inrättande av ett europeiskt jämställdhetsinstitut, föredragande: Dana Štechová (EUT C 24, 31.1.2006, s. 29–33).

2

http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?textfield2=24&year=2006&Submit=Search&serie=C.

(3)  Ojusterad siffra.

3

(4)  EESK:s yttrande av den 29 september 2005 om ”Kvinnofattigdom i EU”, föredragande: Brenda King (EUT C 24, 31.1.2006, s. 95–101).

4

http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?textfield2=24&year=2006&Submit=Search&serie=C.

(5)  Se punkt 5.2.2 i EESK:s yttrande av den 20 april 2006 om en ”Strategi för öppen samordning av social trygghet”, föredragande: Jan Olsson (EUT C 185, 8.8.2006, s. 87).

5

http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=185&Submit=Search.

(6)  Rådets och sysselsättnings- och socialministrarnas resolution av den 29 juni 2000 om balans i kvinnors och mäns medverkan i familjeliv och arbetsliv (2000/C 218/02).

6

http://europa.eu.int/eur-lex/pri/en/oj/dat/2000/c_218/c_21820000731sv00050007.pdf.

(7)  Se http://www.europa.eu.int/comm/dgs/personnel_administration/statut/tocen100.pdf.

7

(8)  EESK:s yttrande av den 16 mars 2006 om ”Våld mot kvinnor i hemmet”, föredragande: Renate Heinisch (EUT C 110, 9.5.2006, s. 89).

8

http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=110&Submit=Search.

(9)  Se http://ec.europa.eu/justice_home/news/information_dossiers/the_hague_priorities/index_en.htm.

9

(10)  Se http://www.unodc.org/unodc/crime_cicp_convention.html.

10

(11)  EESK:s yttrande av den 15 december 2005 om ”Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet – Haagprogrammet: Tio prioriteringar för de kommande fem åren – Partnerskapet för förnyelse i EU när det gäller frihet, säkerhet och rättvisa”, föredragande Luis Miguel Pariza-Castaños: (EUT C 65, 17.3.2006, s. 120–130).

11

http://eur-lex.europa.eu/JOIndex.do?year=2006&serie=C&textfield2=65&Submit=Search.

(12)  (KOM(2005) 646 slutlig). Se fotnot 2.

12

(13)  ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – kommissionens bidrag under och efter perioden av eftertanke: Plan D som i demokrati, dialog och debatt” (KOM(2005) 494 slutlig).

13

http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexUriServ/site/sv/com/2005/com2005_0494sv01.pdf.

(14)  Se http://www.peacewomen.org/un/sc/1325.html (antagen den 31 oktober 2000).

14

(15)  Meddelandets bilaga III.

15

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/180 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/180

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Alleuropeiska transportkorridorer 2004–2006”

(2006/C 318/30)

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén beslutade den 16 december 2004 att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta om ”Alleuropeiska transportkorridorer 2004–2006”.

TEN-sektionen, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 september 2006. Föredragande var Karin Alleweldt.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 192 röster för, 4 röster emot och 10 nedlagda röster.

1.   Den permanenta studiegruppens målsättning

| 1.1 | Alltsedan den alleuropeiska transportpolitiken introducerades 1991 och lade grunden för planeringen av de stora korridorförbindelserna har EESK aktivt och med stor övertygelse medverkat i denna politik som är avsedd att skapa sammanhållning utöver EU:s gränser. År 2003 sammanfattades de gångna 10 årens arbete i en egen skrift. (1) En ständig studiegrupp fortsätter arbetet kontinuerligt. Det senaste yttrandet (2) täcker rapportperioden 2002–2004. Det yttrande som nu föreligger behandlar utvecklingen fram till mitten av 2006. |
| --- | --- |

1.1

Alltsedan den alleuropeiska transportpolitiken introducerades 1991 och lade grunden för planeringen av de stora korridorförbindelserna har EESK aktivt och med stor övertygelse medverkat i denna politik som är avsedd att skapa sammanhållning utöver EU:s gränser. År 2003 sammanfattades de gångna 10 årens arbete i en egen skrift. (1) En ständig studiegrupp fortsätter arbetet kontinuerligt. Det senaste yttrandet (2) täcker rapportperioden 2002–2004. Det yttrande som nu föreligger behandlar utvecklingen fram till mitten av 2006.

| 1.2 | Målet för den ständiga studiegruppen är att skapandet av en gemensam alleuropeisk transportinfrastruktur från början – och med dess fortsättning utöver EU:s gränser – skall kopplas till de transportpolitiska målen för ett hållbart och effektivt transportsystem och till målen för sammanhållningen. Därför måste sociala, ekonomiska, operativa, miljö- och säkerhetspolitiska och regionala frågor beaktas och de berörda intressegrupperna involveras. Här vill den ständiga studiegruppen lämna ett bidrag genom sitt praktiska arbete i dessa frågor. Detta yttrande utgör en rapport om verksamheten och erfarenheterna under perioden 2004–2006 och innehåller samtidigt en bedömning av de politiska förändringarna på detta område. |
| --- | --- |

1.2

Målet för den ständiga studiegruppen är att skapandet av en gemensam alleuropeisk transportinfrastruktur från början – och med dess fortsättning utöver EU:s gränser – skall kopplas till de transportpolitiska målen för ett hållbart och effektivt transportsystem och till målen för sammanhållningen. Därför måste sociala, ekonomiska, operativa, miljö- och säkerhetspolitiska och regionala frågor beaktas och de berörda intressegrupperna involveras. Här vill den ständiga studiegruppen lämna ett bidrag genom sitt praktiska arbete i dessa frågor. Detta yttrande utgör en rapport om verksamheten och erfarenheterna under perioden 2004–2006 och innehåller samtidigt en bedömning av de politiska förändringarna på detta område.

2.   Slutsatser

| 2.1 | I centrum för EESK:s initiativ står kopplingen mellan å ena sidan utvecklingen av transportinfrastrukturen och å andra sidan genomförandet av de centrala transportpolitiska målen samt de operativa frågorna. Denna koppling är ännu i dag lika viktig och angelägen som någonsin. Trots politikernas ofta och regelbundet upprepade löften att åstadkomma denna koppling är framstegen magra eftersom man inte utvecklar något förfarande för att genomföra den. Förhoppningarna om att de transportpolitiska målen automatiskt skulle kopplas till den fortsatta utvecklingen av infrastrukturen har inte uppfyllts under de år som gått. Här skulle regionerna kunna ha en nyckelroll eftersom alla frågor löper samman hos dem och det av dem verkligen krävs en förståelse för de alleuropeiska sammanhangen. Den ständiga studiegruppen har genom en regionalkonferens i nordöstra Polen kunnat visa hur viktigt det är att ta hänsyn till de regionala effekterna av de planerade transportlederna. I det avseendet måste politiken på EU-nivå ta mer ansvar. Det räcker inte att bara se genomförandet av de centrala transportlederna som en europeisk uppgift. |
| --- | --- |

2.1

I centrum för EESK:s initiativ står kopplingen mellan å ena sidan utvecklingen av transportinfrastrukturen och å andra sidan genomförandet av de centrala transportpolitiska målen samt de operativa frågorna. Denna koppling är ännu i dag lika viktig och angelägen som någonsin. Trots politikernas ofta och regelbundet upprepade löften att åstadkomma denna koppling är framstegen magra eftersom man inte utvecklar något förfarande för att genomföra den. Förhoppningarna om att de transportpolitiska målen automatiskt skulle kopplas till den fortsatta utvecklingen av infrastrukturen har inte uppfyllts under de år som gått. Här skulle regionerna kunna ha en nyckelroll eftersom alla frågor löper samman hos dem och det av dem verkligen krävs en förståelse för de alleuropeiska sammanhangen. Den ständiga studiegruppen har genom en regionalkonferens i nordöstra Polen kunnat visa hur viktigt det är att ta hänsyn till de regionala effekterna av de planerade transportlederna. I det avseendet måste politiken på EU-nivå ta mer ansvar. Det räcker inte att bara se genomförandet av de centrala transportlederna som en europeisk uppgift.

| 2.2 | Under de gångna två åren har mycket gjorts för att anpassa den europeiska infrastrukturplaneringen till de nya politiska förhållandena. Inom EU pekades nya prioriterade projekt ut, nya centrala transportleder till grannländerna planerades och utvecklingen av initiativet för västra Balkan fortsatte. EESK anser i princip att dessa nya ansatser är lyckade och välkomnar särskilt att man har lagt vikt vid förbindelserna med grannländerna. Samtidigt är dessa nya ansatser rotade i det gamla konceptet. Det handlar nästan uteslutande om planering av transportvägar, frågor om intermodalitet och miljöpåverkan medan de lokala ekonomiska och sociala intressena inte eller endast i liten utsträckning beaktas i diskussionerna. Detta är ur EESK:s synvinkel mycket beklagligt. |
| --- | --- |

2.2

Under de gångna två åren har mycket gjorts för att anpassa den europeiska infrastrukturplaneringen till de nya politiska förhållandena. Inom EU pekades nya prioriterade projekt ut, nya centrala transportleder till grannländerna planerades och utvecklingen av initiativet för västra Balkan fortsatte. EESK anser i princip att dessa nya ansatser är lyckade och välkomnar särskilt att man har lagt vikt vid förbindelserna med grannländerna. Samtidigt är dessa nya ansatser rotade i det gamla konceptet. Det handlar nästan uteslutande om planering av transportvägar, frågor om intermodalitet och miljöpåverkan medan de lokala ekonomiska och sociala intressena inte eller endast i liten utsträckning beaktas i diskussionerna. Detta är ur EESK:s synvinkel mycket beklagligt.

| 2.3 | Ett skäl till översynen av den europeiska infrastrukturplaneringen var den låga takten i genomförandet, vilken ofta beror på finansieringsproblem. Det främsta målet blev därför att koncentrera sig på ett fåtal projekt. EESK anser också att de ekonomiska bidragen från EU måste öka. Vad gäller möjligheterna för extra finansiella medel har EESK redan lämnat förslag i ett annat sammanhang. För projekt inom EU borde man åtminstone bättre utnyttja möjligheten till samfinansiering upp till 20 % genom EU-medel. I samband med ökade bidrag måste och kan man formulera mer bindande krav på infrastrukturprojekt vad gäller miljöskydd, intermodalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

2.3

Ett skäl till översynen av den europeiska infrastrukturplaneringen var den låga takten i genomförandet, vilken ofta beror på finansieringsproblem. Det främsta målet blev därför att koncentrera sig på ett fåtal projekt. EESK anser också att de ekonomiska bidragen från EU måste öka. Vad gäller möjligheterna för extra finansiella medel har EESK redan lämnat förslag i ett annat sammanhang. För projekt inom EU borde man åtminstone bättre utnyttja möjligheten till samfinansiering upp till 20 % genom EU-medel. I samband med ökade bidrag måste och kan man formulera mer bindande krav på infrastrukturprojekt vad gäller miljöskydd, intermodalitet och säkerhet.

| 2.4 | Kommittén vill plädera för mer samarbete mellan de gränsöverskridande organ som medlemsstaternas transportministerier har inrättat (t.ex. styrkommittéer för korridorerna) med dem som kommissionen har inrättat på detta område. Endast samordning räcker inte, eller leder till att viktiga möjligheter inte tas tillvara, då det gäller att komma vidare i den praktiska politiken. Det blir allt svårare att få grepp om vem som har vilket ansvar för de övergripande transportpolitiska målen. De första tre alleuropeiska transportkonferenserna 1991, 1994 och 1997 gav viktiga riktlinjer. Helsingforsdeklarationen från 1997 utgör tack vare sitt helhetsgrepp fortfarande en utmärkt bas för samarbetet. Tanken var ursprungligen att regelbundet kontrollera framstegen. De kontroller som görs i dag gäller nästan uteslutande byggnadsprojekt. |
| --- | --- |

2.4

Kommittén vill plädera för mer samarbete mellan de gränsöverskridande organ som medlemsstaternas transportministerier har inrättat (t.ex. styrkommittéer för korridorerna) med dem som kommissionen har inrättat på detta område. Endast samordning räcker inte, eller leder till att viktiga möjligheter inte tas tillvara, då det gäller att komma vidare i den praktiska politiken. Det blir allt svårare att få grepp om vem som har vilket ansvar för de övergripande transportpolitiska målen. De första tre alleuropeiska transportkonferenserna 1991, 1994 och 1997 gav viktiga riktlinjer. Helsingforsdeklarationen från 1997 utgör tack vare sitt helhetsgrepp fortfarande en utmärkt bas för samarbetet. Tanken var ursprungligen att regelbundet kontrollera framstegen. De kontroller som görs i dag gäller nästan uteslutande byggnadsprojekt.

| 2.5 | EESK:s konferens i Bialystok var en stor framgång. (3) Den förde inte bara ut ”Europa” till regionen utan förmedlade också regioninvånarnas krav på en lyckad alleuropeisk transportpolitik. EESK kommer att utnyttja sin förmåga att skapa sådana impulser i framtida aktiviteter på detta område. Dessutom är det meningsfullt att fortsätta det nära samarbetet med korridorernas styrkommittéer, transportobservatoriet för sydöstra Europa (SEETO) och givetvis kommissionen inom ramen för samordningsarbetet. Vid sidan av de regionala aspekterna bör man i framtiden också i högre grad beakta och bedöma frågor som gäller de olika transportsätten i de viktigaste lederna samt de prioriterade projekten inom de transeuropeiska transportnäten. |
| --- | --- |

2.5

EESK:s konferens i Bialystok var en stor framgång. (3) Den förde inte bara ut ”Europa” till regionen utan förmedlade också regioninvånarnas krav på en lyckad alleuropeisk transportpolitik. EESK kommer att utnyttja sin förmåga att skapa sådana impulser i framtida aktiviteter på detta område. Dessutom är det meningsfullt att fortsätta det nära samarbetet med korridorernas styrkommittéer, transportobservatoriet för sydöstra Europa (SEETO) och givetvis kommissionen inom ramen för samordningsarbetet. Vid sidan av de regionala aspekterna bör man i framtiden också i högre grad beakta och bedöma frågor som gäller de olika transportsätten i de viktigaste lederna samt de prioriterade projekten inom de transeuropeiska transportnäten.

3.   Nya ramvillkor för den alleuropeiska transportpolitiken

| 3.1 | Under de senaste två åren har en omfattandeutveckling ägt rum i Europa. I maj 2004 fick EU tio nya medlemsstater. Europa förnyade och förstärkte sitt engagemang gentemot staterna i västra Balkan och utformade en ny grannskapspolitik. Kommissionens initiativ för en ny utformning av de transeuropeiska näten och vidareutvecklingen av korridorerna genomfördes dels inåt genom att man tog hänsyn till utvidgningen 2004 och genom att erfarenheter från korridorerna tillämpades i politiken för de transeuropeiska näten inom EU (4), och dels handlade det om att utvidga de centrala transportförbindelserna för att genomföra EU:s nya grannskapspolitik, men också gå vidare utöver denna. |
| --- | --- |

3.1

Under de senaste två åren har en omfattandeutveckling ägt rum i Europa. I maj 2004 fick EU tio nya medlemsstater. Europa förnyade och förstärkte sitt engagemang gentemot staterna i västra Balkan och utformade en ny grannskapspolitik. Kommissionens initiativ för en ny utformning av de transeuropeiska näten och vidareutvecklingen av korridorerna genomfördes dels inåt genom att man tog hänsyn till utvidgningen 2004 och genom att erfarenheter från korridorerna tillämpades i politiken för de transeuropeiska näten inom EU (4), och dels handlade det om att utvidga de centrala transportförbindelserna för att genomföra EU:s nya grannskapspolitik, men också gå vidare utöver denna.

| 3.2 | År 2002 undersökte kommissionen hur långt genomförandet av de transeuropeiska transportnäten och de alleuropeiska tranportkorridorerna kommit. Man konstaterade att det genomgående fanns mycket stora förseningar i utbyggnaden av huvudtransportlederna. Därefter valde man ett koncept med tydligare angivna prioriteringar och ett starkare engagemang i de berörda länderna. Man kan i samband med detta särskilja tre olika geografiska områden: EU i sin framtida form med 27 medlemsstater, staterna på västra Balkan (5) samt övriga stater och regioner som gränsar till EU-27. I alla dessa tre fall satte kommissionen in högnivågrupper för att utarbeta rekommendationer för prioriterade projekt eller handlingslinjer. |
| --- | --- |

3.2

År 2002 undersökte kommissionen hur långt genomförandet av de transeuropeiska transportnäten och de alleuropeiska tranportkorridorerna kommit. Man konstaterade att det genomgående fanns mycket stora förseningar i utbyggnaden av huvudtransportlederna. Därefter valde man ett koncept med tydligare angivna prioriteringar och ett starkare engagemang i de berörda länderna. Man kan i samband med detta särskilja tre olika geografiska områden: EU i sin framtida form med 27 medlemsstater, staterna på västra Balkan (5) samt övriga stater och regioner som gränsar till EU-27. I alla dessa tre fall satte kommissionen in högnivågrupper för att utarbeta rekommendationer för prioriterade projekt eller handlingslinjer.

| 3.3 | Den första studien av detta slag genomfördes för EU-27 av högnivågruppen under ledning av Karel Van Miert (2002–2003). Man granskade kritiskt tre fjärdedelar av de alleuropeiska transportkorridorerna. Gruppen lade fram en lista med 30 transportinfrastrukturprojekt i de ”gamla” och de ”nya” medlemsstaterna som bör prioriteras för EU-27:s transeuropeiska nät. Dessutom rekommenderade gruppen bl.a. nya finansieringsregler och rättsliga regler för att stödja genomförandet av transportnäten, samt nya projektspecifika samordningsmekanismer. Högnivågruppens rekommendationer ledde slutligen till en omarbetning av riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten i april 2004. |
| --- | --- |

3.3

Den första studien av detta slag genomfördes för EU-27 av högnivågruppen under ledning av Karel Van Miert (2002–2003). Man granskade kritiskt tre fjärdedelar av de alleuropeiska transportkorridorerna. Gruppen lade fram en lista med 30 transportinfrastrukturprojekt i de ”gamla” och de ”nya” medlemsstaterna som bör prioriteras för EU-27:s transeuropeiska nät. Dessutom rekommenderade gruppen bl.a. nya finansieringsregler och rättsliga regler för att stödja genomförandet av transportnäten, samt nya projektspecifika samordningsmekanismer. Högnivågruppens rekommendationer ledde slutligen till en omarbetning av riktlinjerna för de transeuropeiska transportnäten i april 2004.

| 3.4 | Västra Balkan var mindre homogent som bas för det regionalpolitiska arbetet med utformningen än EU-27. Korrigeringar av den politiska inriktningen fick hela tiden göras på grund av de enskilda staternas olika ställning i förhållande till EU, förhållandena inom regionen och dynamiken i kontakterna med EU. Efter konflikterna och krigen för inte så länge sedan behöver Balkan ekonomisk, social och politisk stabilitet och därför i högsta grad hjälp utifrån. Av detta skäl har ett regionalt baserat agerande i länderna på västra Balkan ett särskilt mervärde. EU har entydigt talat för detta koncept och då inte bara inom transportsektorn utan också i samband med strävan att inrätta en gemensam frihandelszon och en gemensam energimarknad. |
| --- | --- |

3.4

Västra Balkan var mindre homogent som bas för det regionalpolitiska arbetet med utformningen än EU-27. Korrigeringar av den politiska inriktningen fick hela tiden göras på grund av de enskilda staternas olika ställning i förhållande till EU, förhållandena inom regionen och dynamiken i kontakterna med EU. Efter konflikterna och krigen för inte så länge sedan behöver Balkan ekonomisk, social och politisk stabilitet och därför i högsta grad hjälp utifrån. Av detta skäl har ett regionalt baserat agerande i länderna på västra Balkan ett särskilt mervärde. EU har entydigt talat för detta koncept och då inte bara inom transportsektorn utan också i samband med strävan att inrätta en gemensam frihandelszon och en gemensam energimarknad.

| 3.4.1 | År 2000 lade kommissionen fram en strategi för ett regionalt transportsystem i sydöstra Europa i form av ett multimodalt transportinfrastrukturnät. Till strategin hörde två studier – TIRS och REBIS (6) – som definierade kärnnätet och lade fram rekommendationer för investeringar och finansiering. Den här processen lade grunden för att inrätta ett särskilt sekretariat i Belgrad: South East Europe Transport Observatory (SEETO). Detta skall inte bara stödja och samordna infrastrukturutvecklingen utan också tjäna som kontaktpunkt för förfrågningar från de ekonomiska och sociala aktörerna. Denna tjänst utnyttjas också i allt högre grad. I detta sammanhang nämns också uttryckligen EESK:s ständiga studiegrupp. |
| --- | --- |

3.4.1

År 2000 lade kommissionen fram en strategi för ett regionalt transportsystem i sydöstra Europa i form av ett multimodalt transportinfrastrukturnät. Till strategin hörde två studier – TIRS och REBIS (6) – som definierade kärnnätet och lade fram rekommendationer för investeringar och finansiering. Den här processen lade grunden för att inrätta ett särskilt sekretariat i Belgrad: South East Europe Transport Observatory (SEETO). Detta skall inte bara stödja och samordna infrastrukturutvecklingen utan också tjäna som kontaktpunkt för förfrågningar från de ekonomiska och sociala aktörerna. Denna tjänst utnyttjas också i allt högre grad. I detta sammanhang nämns också uttryckligen EESK:s ständiga studiegrupp.

| 3.4.2 | Den första femåriga handlingsplanen för perioden 2006-2010 undertecknades i november 2005 och innehåller ungefär 150 projekt. Dessutom anges i planen upp till 20 så kallade ”mjuka regionalprojekt” beträffande kompletterande åtgärder till förverkligandet av de regionala näten. De bristande ekonomiska resurserna har lett till att antalet prioriterade infrastrukturprojekt nyligen drogs ner drastiskt, till 22 projekt. Den process som samordnas av SEETO kan jämföras med den tidigare TINA-processen i EU, där det regionala nätet skall genomföras utöver huvudtransportlederna/korridorerna. |
| --- | --- |

3.4.2

Den första femåriga handlingsplanen för perioden 2006-2010 undertecknades i november 2005 och innehåller ungefär 150 projekt. Dessutom anges i planen upp till 20 så kallade ”mjuka regionalprojekt” beträffande kompletterande åtgärder till förverkligandet av de regionala näten. De bristande ekonomiska resurserna har lett till att antalet prioriterade infrastrukturprojekt nyligen drogs ner drastiskt, till 22 projekt. Den process som samordnas av SEETO kan jämföras med den tidigare TINA-processen i EU, där det regionala nätet skall genomföras utöver huvudtransportlederna/korridorerna.

| 3.5 | Den andra högnivågruppen (HLG 2) under ledning av Loyola de Palacio ägnade sig åt den fortsatta utvecklingen av huvudtransportlederna till EU:s grannländer och vidare därifrån. Man angav fyra landförbindelser och en sjöfartsförbindelse. (7) Dessa skall både utgöra de viktigaste internationella förbindelserna och stärka den regionala sammanhållningen. HLG 2 lägger också fram en antal förslag om övergripande åtgärder, bl.a att gränsformaliteterna måste påskyndas, trafiksäkerheten skall ökas och interoperabiliteten i järnvägstrafiken skall förbättras. Gruppen rekommenderar också starkare samordning och förbättrad förmåga att genomföra beslut genom att samförståndsavtalen ersätts av bindande fördrag. Under juli-september kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande om sina planer på basis av rekommendationerna. Den ständiga studiegruppen anser att det är viktigt att kommissionen tar upp de övergripande frågorna på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.5

Den andra högnivågruppen (HLG 2) under ledning av Loyola de Palacio ägnade sig åt den fortsatta utvecklingen av huvudtransportlederna till EU:s grannländer och vidare därifrån. Man angav fyra landförbindelser och en sjöfartsförbindelse. (7) Dessa skall både utgöra de viktigaste internationella förbindelserna och stärka den regionala sammanhållningen. HLG 2 lägger också fram en antal förslag om övergripande åtgärder, bl.a att gränsformaliteterna måste påskyndas, trafiksäkerheten skall ökas och interoperabiliteten i järnvägstrafiken skall förbättras. Gruppen rekommenderar också starkare samordning och förbättrad förmåga att genomföra beslut genom att samförståndsavtalen ersätts av bindande fördrag. Under juli-september kommer kommissionen att lägga fram ett meddelande om sina planer på basis av rekommendationerna. Den ständiga studiegruppen anser att det är viktigt att kommissionen tar upp de övergripande frågorna på ett lämpligt sätt.

| 3.6 | Arbetet i korridorerna och transportområdena (se bilaga II för detaljer) har avancerat med olika intensitet. Med undantag av den euroarktiska Barentsregionen har transportområdena inte förverkligats, något som är mer eller mindre oförändrat sedan de inrättades 1997 under Helsingforskonferensen. Tendensen är också att samarbetet i korridorerna alltmer utvecklas till regionala nätverk, vilket EESK anser vara en alltigenom förnuftig utveckling. I fråga om det finansiella och teknisk-organisatoriska stödet har det inte skett någon förbättring under de senaste två åren. Det bättre stöd som man ofta begärt från kommissionen har uteblivit. Det mest avgörande är emellertid att korridormodellen faktiskt har blivit föråldrad genom de bägge högnivågruppernas arbete och genom kommissionens slutsatser. Inom EU har priotiteringarna gjorts utifrån de 30 TEN-projekten. Utanför EU har de ”ersatts” av de fem nya axlarna alternativt förts vidare under nya namn. Trots detta finns det uppenbarligen tillräckliga skäl att fortsätta arbetet med dem. Styrkommittéerna har etablerat sig som viktiga kontakt- och samarbetsforum för de berörda transportministerierna och har utvecklat en egen identitet (varumärke). De fortsätter arbetet på viktiga områden för vilka det annars saknas gränsöverskridande initiativ, som t.ex. de prioriterade TEN-projekten utan någon särskilt utsedd samordnare. |
| --- | --- |

3.6

Arbetet i korridorerna och transportområdena (se bilaga II för detaljer) har avancerat med olika intensitet. Med undantag av den euroarktiska Barentsregionen har transportområdena inte förverkligats, något som är mer eller mindre oförändrat sedan de inrättades 1997 under Helsingforskonferensen. Tendensen är också att samarbetet i korridorerna alltmer utvecklas till regionala nätverk, vilket EESK anser vara en alltigenom förnuftig utveckling. I fråga om det finansiella och teknisk-organisatoriska stödet har det inte skett någon förbättring under de senaste två åren. Det bättre stöd som man ofta begärt från kommissionen har uteblivit. Det mest avgörande är emellertid att korridormodellen faktiskt har blivit föråldrad genom de bägge högnivågruppernas arbete och genom kommissionens slutsatser. Inom EU har priotiteringarna gjorts utifrån de 30 TEN-projekten. Utanför EU har de ”ersatts” av de fem nya axlarna alternativt förts vidare under nya namn. Trots detta finns det uppenbarligen tillräckliga skäl att fortsätta arbetet med dem. Styrkommittéerna har etablerat sig som viktiga kontakt- och samarbetsforum för de berörda transportministerierna och har utvecklat en egen identitet (varumärke). De fortsätter arbetet på viktiga områden för vilka det annars saknas gränsöverskridande initiativ, som t.ex. de prioriterade TEN-projekten utan någon särskilt utsedd samordnare.

| 3.7 | Kommissionen har förstärkt sina samordningsinsatser, och de regelbundna (en till två gånger per år genomförda) samordningsmötena med alla ordförandena för korridorerna och ett antal andra viktiga aktörer är ett viktigt diskussionsforum. EESK erbjuds alltid möjlighet att delta i arbetet och har konstaterat att detta också är mycket uppskattat. Mötena handlar inte bara om information om de senaste framstegen i byggnadsprojekten utan också om principfrågor och planeringsfrågor i den alleuropeiska transportinfrastrukturpolitiken. Här finns ett par viktiga organisatoriska nyheter. För att främja genomförandet av viktiga TEN-avsnitt har kommissionen tillsatt särskilda samordnare för sex projekt (8). Samtidigt har man planerat att inrätta en byrå som skall förbättra finansieringen och genomförandet av viktiga projekt även med hänsyn till den utökade finansieringen. Det pågår dessutom fortfarande en diskussion om en rättsligt bindande form av gränsöverskridande samarbete som går utöver de nu existerande samförståndsavtalen. |
| --- | --- |

3.7

Kommissionen har förstärkt sina samordningsinsatser, och de regelbundna (en till två gånger per år genomförda) samordningsmötena med alla ordförandena för korridorerna och ett antal andra viktiga aktörer är ett viktigt diskussionsforum. EESK erbjuds alltid möjlighet att delta i arbetet och har konstaterat att detta också är mycket uppskattat. Mötena handlar inte bara om information om de senaste framstegen i byggnadsprojekten utan också om principfrågor och planeringsfrågor i den alleuropeiska transportinfrastrukturpolitiken. Här finns ett par viktiga organisatoriska nyheter. För att främja genomförandet av viktiga TEN-avsnitt har kommissionen tillsatt särskilda samordnare för sex projekt (8). Samtidigt har man planerat att inrätta en byrå som skall förbättra finansieringen och genomförandet av viktiga projekt även med hänsyn till den utökade finansieringen. Det pågår dessutom fortfarande en diskussion om en rättsligt bindande form av gränsöverskridande samarbete som går utöver de nu existerande samförståndsavtalen.

4.   Den permanenta studiegruppens arbetsinriktning – Verksamhet

| 4.1 | I enlighet med den nya inriktningen av den alleuropeiska transportpolitiken riktar den ständiga studiegruppen sin uppmärksamhet inte bara på arbetet i transportkorridorerna utan också på de prioriterade projekten i de transeuropeiska transportnäten (9), samt på de nya planerna från Loyola de Palacios expertgrupp, som t.ex. tankarna på en särskild förbindelse mellan Spanien och Afrika. Det har framgått i samtal med ansvariga på GD Energi och transport att man välkomnar ett bidrag från EESK i den socioekonomiska bedömningen av redan genomförda eller planerade TEN-projekt. |
| --- | --- |

4.1

I enlighet med den nya inriktningen av den alleuropeiska transportpolitiken riktar den ständiga studiegruppen sin uppmärksamhet inte bara på arbetet i transportkorridorerna utan också på de prioriterade projekten i de transeuropeiska transportnäten (9), samt på de nya planerna från Loyola de Palacios expertgrupp, som t.ex. tankarna på en särskild förbindelse mellan Spanien och Afrika. Det har framgått i samtal med ansvariga på GD Energi och transport att man välkomnar ett bidrag från EESK i den socioekonomiska bedömningen av redan genomförda eller planerade TEN-projekt.

| 4.2 | Vid årsskiftet 2004/2005 påbörjade kommissionen förarbetena till den andra expertrapporten under ledning av Loyola de Palacio. Under denna tidiga fas hade den ständiga studiegruppen möjlighet att ta ställning till principfrågor (10). Man gjorde följande kommentarer: miljöskyddet måste spela en större roll, anspråken på intermodalitet måste slå igenom mer i praktiken, vilket skulle kunna bli ett separat bedömningskriterium, förbindelsen med regionala transportnät måste sättas mer i centrum. Slutligen framhöll studiegruppen betydelsen av de övergripande aspekterna, som tillnärmning av lagstiftningen, säkerhetsfrågor m.m., och betonade att man måste arbeta mer på djupet och bredden med dessa frågor om man vill driva på genomförandet av EU:s transportpolitiska mål. I sin svarsskrivelse (11) framhöll kommissionen att man i fortsättningen särskilt kommer att beakta påpekandet om förbindelsen med de regionala transportnäten. |
| --- | --- |

4.2

Vid årsskiftet 2004/2005 påbörjade kommissionen förarbetena till den andra expertrapporten under ledning av Loyola de Palacio. Under denna tidiga fas hade den ständiga studiegruppen möjlighet att ta ställning till principfrågor (10). Man gjorde följande kommentarer: miljöskyddet måste spela en större roll, anspråken på intermodalitet måste slå igenom mer i praktiken, vilket skulle kunna bli ett separat bedömningskriterium, förbindelsen med regionala transportnät måste sättas mer i centrum. Slutligen framhöll studiegruppen betydelsen av de övergripande aspekterna, som tillnärmning av lagstiftningen, säkerhetsfrågor m.m., och betonade att man måste arbeta mer på djupet och bredden med dessa frågor om man vill driva på genomförandet av EU:s transportpolitiska mål. I sin svarsskrivelse (11) framhöll kommissionen att man i fortsättningen särskilt kommer att beakta påpekandet om förbindelsen med de regionala transportnäten.

| 4.3 | Parallellt med den andra expertrapporten utvärderade kommissionen också det hittills genomförda arbetet i korridorerna. Även här deltog den ständiga studiegruppen genom en kortare bedömning. Man begärde i första hand att det skulle ges större utrymme åt frågor om den ekonomiska och sociala sammanhållningen och om tanken på samråd. Gruppen ansåg också att det vore klokt att stärka styrkommittéerna och skapa ett bättre nätverk för dem, samt att i högre grad införa bindande krav och kontroller av framstegen, något som borde ligga inom styrkommittéernas ansvarsområden. I utvärderingen av enkäten drar kommissionen fyra viktiga slutsatser (12): korridorkonceptet har fungerat och skall bibehållas, det finns skäl att agera vad gäller de operativa frågorna och beaktandet av socioekonomiska faktorer, det är meningsfullt att göra en bättre kontroll av framstegen, men den måste anpassas till de specifika förhållandena i varje korridor, det är endast på lång sikt man kan bedöma den positiva effekten av korridorerna, men ju mer bindande samarbetet har organiserats desto större är den. |
| --- | --- |

4.3

Parallellt med den andra expertrapporten utvärderade kommissionen också det hittills genomförda arbetet i korridorerna. Även här deltog den ständiga studiegruppen genom en kortare bedömning. Man begärde i första hand att det skulle ges större utrymme åt frågor om den ekonomiska och sociala sammanhållningen och om tanken på samråd. Gruppen ansåg också att det vore klokt att stärka styrkommittéerna och skapa ett bättre nätverk för dem, samt att i högre grad införa bindande krav och kontroller av framstegen, något som borde ligga inom styrkommittéernas ansvarsområden. I utvärderingen av enkäten drar kommissionen fyra viktiga slutsatser (12): korridorkonceptet har fungerat och skall bibehållas, det finns skäl att agera vad gäller de operativa frågorna och beaktandet av socioekonomiska faktorer, det är meningsfullt att göra en bättre kontroll av framstegen, men den måste anpassas till de specifika förhållandena i varje korridor, det är endast på lång sikt man kan bedöma den positiva effekten av korridorerna, men ju mer bindande samarbetet har organiserats desto större är den.

| 4.4 | Samarbetet med styrkommittéerna i de tio transportkorridorerna har varit oförändrat viktigt även under de senaste två åren. Det aktiva deltagandet i styrkommittéernas sammanträden har av praktiska och personella skäl inte kunnat bibehållas på samma nivå som under tidigare år. Kontakterna har dock aldrig brutits helt, inte minst därför att de samordningsmöten som äger rum cirka två gånger per år i Bryssel gör det möjligt att mötas regelbundet och utbyta erfarenheter. Den ständiga studiegruppen har infört ett system med delat ansvar för enskilda korridorer vilket i fortsättningen kan skapa ett ökat praktiskt engagemang och mer kontinuitet i de egna leden. |
| --- | --- |

4.4

Samarbetet med styrkommittéerna i de tio transportkorridorerna har varit oförändrat viktigt även under de senaste två åren. Det aktiva deltagandet i styrkommittéernas sammanträden har av praktiska och personella skäl inte kunnat bibehållas på samma nivå som under tidigare år. Kontakterna har dock aldrig brutits helt, inte minst därför att de samordningsmöten som äger rum cirka två gånger per år i Bryssel gör det möjligt att mötas regelbundet och utbyta erfarenheter. Den ständiga studiegruppen har infört ett system med delat ansvar för enskilda korridorer vilket i fortsättningen kan skapa ett ökat praktiskt engagemang och mer kontinuitet i de egna leden.

| 4.5 | Relativt mycket resurser ägnades åt utarbetandet av yttrandet ”Järnvägsstationernas roll i tätortsområden och städer i ett utvidgat EU” (13) vilket skedde integrerat i studiegruppens arbete. Yttrandet antogs i februari 2006. Bevarandet, utnyttjandet och utformningen av järnvägsstationer – särskilt i fråga om säkerhetsaspekter – som järnvägens ansikte utåt och som centra för tjänster i transportnätet måste sättas mer i centrum för den europeiska transportpolitiken. |
| --- | --- |

4.5

Relativt mycket resurser ägnades åt utarbetandet av yttrandet ”Järnvägsstationernas roll i tätortsområden och städer i ett utvidgat EU” (13) vilket skedde integrerat i studiegruppens arbete. Yttrandet antogs i februari 2006. Bevarandet, utnyttjandet och utformningen av järnvägsstationer – särskilt i fråga om säkerhetsaspekter – som järnvägens ansikte utåt och som centra för tjänster i transportnätet måste sättas mer i centrum för den europeiska transportpolitiken.

| 4.6 | Under den period som rapporten avser organiserade den ständiga studiegruppen två externa evenemang. I november 2004 deltog EESK i en informationsresa med järnväg längs korridor X, som organiserades av arbetsgemenskapen (ARGE) för korridor X. Resan gick från Villach i Österrike, via Zagreb i Kroatien till Sarajevo i Bosnien och Hercegovina. Syftet med aktionen var att propagera för effektivare järnvägsförbindelser och gränsöverskridande samarbete mellan järnvägsföretagen i regionen. Vid de platser där man gjorde uppehåll organiserades mediainriktade evenemang. Det andra externa evenemanget ägde rum i Bialystok i Polen och var inriktat på de regionala konsekvenserna av planeringen för korridor I på naturskydd, säkerhet och livskvalitet i nordöstra Polen. Denna konferens var ur flera aspekter en utpräglad framgång och kan betraktas som höjdpunkten i den ständiga studiegruppens arbete. Den kommer därför att utvärderas i det följande kapitlet om de viktigaste resultaten av arbetet under 2004–2006. |
| --- | --- |

4.6

Under den period som rapporten avser organiserade den ständiga studiegruppen två externa evenemang. I november 2004 deltog EESK i en informationsresa med järnväg längs korridor X, som organiserades av arbetsgemenskapen (ARGE) för korridor X. Resan gick från Villach i Österrike, via Zagreb i Kroatien till Sarajevo i Bosnien och Hercegovina. Syftet med aktionen var att propagera för effektivare järnvägsförbindelser och gränsöverskridande samarbete mellan järnvägsföretagen i regionen. Vid de platser där man gjorde uppehåll organiserades mediainriktade evenemang. Det andra externa evenemanget ägde rum i Bialystok i Polen och var inriktat på de regionala konsekvenserna av planeringen för korridor I på naturskydd, säkerhet och livskvalitet i nordöstra Polen. Denna konferens var ur flera aspekter en utpräglad framgång och kan betraktas som höjdpunkten i den ständiga studiegruppens arbete. Den kommer därför att utvärderas i det följande kapitlet om de viktigaste resultaten av arbetet under 2004–2006.

5.   De viktigaste resultaten av arbetet under 2004-2006

| 5.1 | Den 15–17 november 2005 genomförde den ständiga studiegruppen på inbjudan av länsstyrelsens ordförande i Podlaskie en konferens med offentlig hearing i Bialystok. I samband med denna ägde diskussioner och besök rum i de närmare omgivningarna av den transeuropeiska transportkorridoren I, Via Baltica/Rail Baltica. Syftet var att diskutera med företrädare för det regionala självstyret, de olika socioekonomiska intressegrupperna och organ ansvariga för transportpolitiken på regional och nationell nivå om olika lösningar för hur utbyggnaden av korridor I bäst kan anpassas till de regionala intressena och miljöskyddet. EESK:s delegation åtföljdes av en företrädare för kommissionen som främst arbetar med stödet till Rail Baltica. Alla möten ägde rum i en anda av enastående gästfrihet. Delegationens resa var inte bara viktig i transportpolitiskt hänseende utan också en ömsesidig framgång i fråga om att ”förmedla Europa”. |
| --- | --- |

5.1

Den 15–17 november 2005 genomförde den ständiga studiegruppen på inbjudan av länsstyrelsens ordförande i Podlaskie en konferens med offentlig hearing i Bialystok. I samband med denna ägde diskussioner och besök rum i de närmare omgivningarna av den transeuropeiska transportkorridoren I, Via Baltica/Rail Baltica. Syftet var att diskutera med företrädare för det regionala självstyret, de olika socioekonomiska intressegrupperna och organ ansvariga för transportpolitiken på regional och nationell nivå om olika lösningar för hur utbyggnaden av korridor I bäst kan anpassas till de regionala intressena och miljöskyddet. EESK:s delegation åtföljdes av en företrädare för kommissionen som främst arbetar med stödet till Rail Baltica. Alla möten ägde rum i en anda av enastående gästfrihet. Delegationens resa var inte bara viktig i transportpolitiskt hänseende utan också en ömsesidig framgång i fråga om att ”förmedla Europa”.

| 5.1.1 | Konferensen sammanförde deltagare från de mest skilda håll – naturvårdare, kommunalpolitiker, företrädare för järnvägsföretag, personer bosatta i närområdet, företagsnämnder – och skapade en praktiskt gripbar förbindelse mellan regionen och EU/Bryssel. De olika dimensionerna av en transportkorridors effekter blev praktiskt synliga – påfrestningarna för människor vid genomfartsvägar, förhoppningarna om ekonomiskt uppsving genom anslutningen till transportförbindelser, bristerna i de offentliga persontransporterna och den regionala järnvägstrafiken, bevarandet av regionens speciella naturtillgångar, rädslan för förlust av arbetstillfällen, bristen på ekonomiska medel och de byråkratiska barriärerna. Först genom denna helhetsbild kan allt detta identifieras och undanröjas. Alla deltagare fick insikter på flera plan genom detta möte, insikter som var mycket lärorika, och på slutet framträdde också nya möjligheter att lösa olika problem. |
| --- | --- |

5.1.1

Konferensen sammanförde deltagare från de mest skilda håll – naturvårdare, kommunalpolitiker, företrädare för järnvägsföretag, personer bosatta i närområdet, företagsnämnder – och skapade en praktiskt gripbar förbindelse mellan regionen och EU/Bryssel. De olika dimensionerna av en transportkorridors effekter blev praktiskt synliga – påfrestningarna för människor vid genomfartsvägar, förhoppningarna om ekonomiskt uppsving genom anslutningen till transportförbindelser, bristerna i de offentliga persontransporterna och den regionala järnvägstrafiken, bevarandet av regionens speciella naturtillgångar, rädslan för förlust av arbetstillfällen, bristen på ekonomiska medel och de byråkratiska barriärerna. Först genom denna helhetsbild kan allt detta identifieras och undanröjas. Alla deltagare fick insikter på flera plan genom detta möte, insikter som var mycket lärorika, och på slutet framträdde också nya möjligheter att lösa olika problem.

| 5.1.2 | Via Baltica i nordöstra Polen kan bli ett instruktivt exempel på en integrerad alleuropeisk transportpolitik. Ett huvudproblem är å ena sidan trafikens påfrestningar på en transitregion och å andra sidan den ekonomiska utveckling som är så nödvändig och som anslutningen till transportlederna, men inte transittrafiken, kan bidra till. Ett annat huvudproblem, som samtidigt är regionens största tillgång, är dess unika naturrikedomar som måste skyddas. Här kom det fram många goda möjligheter till lösningar som inte ens måste bli dyrare. Det framgick också att Rail Baltica inte hade beaktats tillräckligt i den regionala planeringen och konferensen gav möjlighet för EU-samordnarens företrädare att tala för just denna korridorförbindelse. Det visade sig tydligt att man kan hantera problemen endast genom en integrerad helhetssyn på transporterna i regionen och först på så sätt övervinna blockeringarna i planeringen och genomförandet av Via Baltica och Rail Baltica. EESK kommer att fortsätta att stödja den positiva utveckling som påbörjats. |
| --- | --- |

5.1.2

Via Baltica i nordöstra Polen kan bli ett instruktivt exempel på en integrerad alleuropeisk transportpolitik. Ett huvudproblem är å ena sidan trafikens påfrestningar på en transitregion och å andra sidan den ekonomiska utveckling som är så nödvändig och som anslutningen till transportlederna, men inte transittrafiken, kan bidra till. Ett annat huvudproblem, som samtidigt är regionens största tillgång, är dess unika naturrikedomar som måste skyddas. Här kom det fram många goda möjligheter till lösningar som inte ens måste bli dyrare. Det framgick också att Rail Baltica inte hade beaktats tillräckligt i den regionala planeringen och konferensen gav möjlighet för EU-samordnarens företrädare att tala för just denna korridorförbindelse. Det visade sig tydligt att man kan hantera problemen endast genom en integrerad helhetssyn på transporterna i regionen och först på så sätt övervinna blockeringarna i planeringen och genomförandet av Via Baltica och Rail Baltica. EESK kommer att fortsätta att stödja den positiva utveckling som påbörjats.

| 5.2 | Det gränsöverskridande samarbetet mellan de enskilda staternas transportministerier längs korridorerna kommer framöver att ersättas eller kompletteras av kommissionens initiativ (se avsnitt 3). Därmed bör man utnyttja möjligheten till ett helgjutet, tätare samarbete, i stället för att som hittills samordna två parallella processer. Detta borde också lägga en bättre grund för att genomföra de centrala transportpolitiska målen. Det är fortfarande ett olöst problem hur man på ett effektivt sätt kan göra det gränsöverskridande samarbetet mellan EU:s medlemsstater och tredje land mer bindande. EESK anser att detta vid sidan av en bättre reglering av förbindelserna genom avtal framför allt kan göras genom en koncentration av EU:s tillgängliga ekonomiska medel. Därför borde man även inom de prioriterade axlarna koncentrera sig på de viktigaste projekten och den möjliga samfinansieringen på 20 % för projekt inom EU bör verkligen utnyttjas. För närvarande uppgår stödet till knappt 2–5 %. |
| --- | --- |

5.2

Det gränsöverskridande samarbetet mellan de enskilda staternas transportministerier längs korridorerna kommer framöver att ersättas eller kompletteras av kommissionens initiativ (se avsnitt 3). Därmed bör man utnyttja möjligheten till ett helgjutet, tätare samarbete, i stället för att som hittills samordna två parallella processer. Detta borde också lägga en bättre grund för att genomföra de centrala transportpolitiska målen. Det är fortfarande ett olöst problem hur man på ett effektivt sätt kan göra det gränsöverskridande samarbetet mellan EU:s medlemsstater och tredje land mer bindande. EESK anser att detta vid sidan av en bättre reglering av förbindelserna genom avtal framför allt kan göras genom en koncentration av EU:s tillgängliga ekonomiska medel. Därför borde man även inom de prioriterade axlarna koncentrera sig på de viktigaste projekten och den möjliga samfinansieringen på 20 % för projekt inom EU bör verkligen utnyttjas. För närvarande uppgår stödet till knappt 2–5 %.

| 5.3 | Till sist vill vi ta upp ett område som kommittén alltid ansett vara viktigt och som ännu i dag är otillräckligt utvecklat: kopplingen mellan infrastrukturfrågor och operativa frågor. Trots ofta och regelbundet upprepade löften att åstadkomma denna koppling är framstegen magra eftersom man inte utvecklar något förfarande för att genomföra den. Förhoppningarna om att de transportpolitiska målen automatiskt skulle kopplas till den fortsatta utvecklingen av infrastrukturen har inte uppfyllts under de år som gått. Inriktningen på stora transportkonferenser tillhör tyvärr det förflutna. Framtiden måste därför ligga i regionerna eftersom alla frågor löper samman konkret hos dem och det av dem verkligen krävs en förståelse för de alleuropeiska sammanhangen. Detta stämmer med erfarenheterna från Bialystok-konferensen. |
| --- | --- |

5.3

Till sist vill vi ta upp ett område som kommittén alltid ansett vara viktigt och som ännu i dag är otillräckligt utvecklat: kopplingen mellan infrastrukturfrågor och operativa frågor. Trots ofta och regelbundet upprepade löften att åstadkomma denna koppling är framstegen magra eftersom man inte utvecklar något förfarande för att genomföra den. Förhoppningarna om att de transportpolitiska målen automatiskt skulle kopplas till den fortsatta utvecklingen av infrastrukturen har inte uppfyllts under de år som gått. Inriktningen på stora transportkonferenser tillhör tyvärr det förflutna. Framtiden måste därför ligga i regionerna eftersom alla frågor löper samman konkret hos dem och det av dem verkligen krävs en förståelse för de alleuropeiska sammanhangen. Detta stämmer med erfarenheterna från Bialystok-konferensen.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EESK: Ten years of pan-European transport policy, maj 2004.

1

(2)  EESK:s yttrande om ”Alleuropeiska transportkorridorer”, EUT C 120, 20.5.2005, s. 17.

2

(3)  En rapport från konferensen finns i bilaga I.

3

(4)  Som grund tjänade den i juni 2003 framlagda rapporten från sakkunniggruppen under ledning av Karel Van Miert.

4

(5)  För den politiska konsekvensens skull behandlas västra Balkan ibland som en del av sydöstra Europa. Med detta begrepp avses i praktiken – bortsett från det forna Jugoslavien – Rumänien, Bulgarien och mer sällan Turkiet och republiken Moldavien.

5

(6)  (Regional Balkans Infrastructure Study – en transport- och regionalstudie om transportinfrastruktur för Balkanländerna).

6

(7)  Följande förbindelser angavs:

7

| — | Sydvästaxeln: En förbindelse i sydvästlig riktning från EU:s centrala delar inklusive Schweiz samt axeln ”Transmaghreb” från Marocko till Egypten. |
| --- | --- |

—

Sydvästaxeln: En förbindelse i sydvästlig riktning från EU:s centrala delar inklusive Schweiz samt axeln ”Transmaghreb” från Marocko till Egypten.

| — | Sydostaxeln: En förbindelse från EU:s centrala delar över Balkan och Turkiet till Kaukasus och Kaspiska havet samt Mellanöstern och Egypten. |
| --- | --- |

—

Sydostaxeln: En förbindelse från EU:s centrala delar över Balkan och Turkiet till Kaukasus och Kaspiska havet samt Mellanöstern och Egypten.

| — | Centralaxeln: Förbinder EU:s centrala delar med Ukraina och Svarta havet samt med Ryssland och Sibirien. |
| --- | --- |

—

Centralaxeln: Förbinder EU:s centrala delar med Ukraina och Svarta havet samt med Ryssland och Sibirien.

| — | Nordostaxeln: Förbinder EU med Norge samt med Ryssland och Transsibirien. |
| --- | --- |

—

Nordostaxeln: Förbinder EU med Norge samt med Ryssland och Transsibirien.

| — | Höghastighetsled till sjöss: Förbinder Östersjön, Atlanten, Medelhavet och Svarta havet samt kuststaterna. En utvidgning via Suezkanalen är också planerad. |
| --- | --- |

—

Höghastighetsled till sjöss: Förbinder Östersjön, Atlanten, Medelhavet och Svarta havet samt kuststaterna. En utvidgning via Suezkanalen är också planerad.

(8)

8

| I. | Järnvägsförbindelsen Berlin-Palermo (Van Miert). |
| --- | --- |
| II. | Höghastighetsförbindelse (järnväg) Lissabon-Madrid-Tours/Montpellier (Davignon). |
| III. | Järnvägsförbindelse Lyon-Turin-Budapest-gränsen mot Ukraina (de Palacio). |
| IV. | Järnvägsförbindelse Paris-Bratislava (Balzazs). |
| V. | Järnvägsförbindelse ”Rail Baltica” Warszawa-Helsingfors (Telicka). |
| VI. | Järnvägskorridorer och ETRMS (Vinck). |

I.

Järnvägsförbindelsen Berlin-Palermo (Van Miert).

II.

Höghastighetsförbindelse (järnväg) Lissabon-Madrid-Tours/Montpellier (Davignon).

III.

Järnvägsförbindelse Lyon-Turin-Budapest-gränsen mot Ukraina (de Palacio).

IV.

Järnvägsförbindelse Paris-Bratislava (Balzazs).

V.

Järnvägsförbindelse ”Rail Baltica” Warszawa-Helsingfors (Telicka).

VI.

Järnvägskorridorer och ETRMS (Vinck).

(9)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 884/2004/EG av den 29 april 2004, EUT 30.4.2004 och 7.7.2004.

9

(10)  Brev till E. Thielmann, GD Energi och transport, av den 15 december 2004.

10

(11)  Brev från E. Thielmann av den 21 januari 2005.

11

(12)  Utvärdering framlagd vid samordningsmötet den 21 april 2005 i Bryssel.

12

(13)  EESK:s yttrande om ”Järnvägsstationernas roll i tätortsområden och städer i ett utvidgat EU”, EUT C 88, 11.4.2006, s. 9.

13

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/185 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/185

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”EU:s energitillgång: en strategi för en optimal energimix”

(2006/C 318/31)

I en skrivelse av den 29 augusti 2005 uppmanade Europeiska kommissionen Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget utarbeta ett förberedande yttrande om ”EU:s energiförsörjning: En strategi för en optimal energimix”

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 30 maj 2006. Föredragande var Ulla Sirkeinen.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog kommittén följande yttrande med 162 röster för, 27 emot och 15 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK bedömer att EU behöver ställa upp ett strategiskt mål för en diversifierad energimix för att på bästa sätt klara målsättningarna med avseende på ekonomi, försörjningssäkerhet och klimatpolitik. Alla energikällor och all energiteknik har fördelar och nackdelar i fråga om dessa mål som man måste ta hänsyn till på ett öppet och välavvägt sätt. |
| --- | --- |

1.1

EESK bedömer att EU behöver ställa upp ett strategiskt mål för en diversifierad energimix för att på bästa sätt klara målsättningarna med avseende på ekonomi, försörjningssäkerhet och klimatpolitik. Alla energikällor och all energiteknik har fördelar och nackdelar i fråga om dessa mål som man måste ta hänsyn till på ett öppet och välavvägt sätt.

| 1.2 | Det krävs en diversifierad mix för att säkerställa






  — | rimliga energikostnader genom att skapa konkurrens mellan bränsleslagen och en optimal övergripande effektivitet inom energisystemen, särskilt elektriciteten; dessutom måste försörjningskällorna diversifieras så att det skapas konkurrens mellan leverantörerna, |
| --- | --- | --- |

1.2

—

rimliga energikostnader genom att skapa konkurrens mellan bränsleslagen och en optimal övergripande effektivitet inom energisystemen, särskilt elektriciteten; dessutom måste försörjningskällorna diversifieras så att det skapas konkurrens mellan leverantörerna,

| — | bättre försörjningstrygghet genom att erbjuda ersättningsmöjligheter när det uppstår leveransproblem och för att förstärka användarnas styrkeposition på marknaden, |
| --- | --- |

—

bättre försörjningstrygghet genom att erbjuda ersättningsmöjligheter när det uppstår leveransproblem och för att förstärka användarnas styrkeposition på marknaden,

| — | europeisk och till och med världsomspännande solidaritet med avseende på resursanvändning och miljöeffekter. |
| --- | --- |

—

europeisk och till och med världsomspännande solidaritet med avseende på resursanvändning och miljöeffekter.

| 1.3 | EU:s beroende av energitillförsel utifrån går inte att undvika för närvarande. Det kan uppstå politiska, ekonomiska och tekniska problem när det finns ett starkt och ökande beroende av en enda leveranskälla, särskilt från områden som inte respekterar samma spelregler eller som präglas av politisk oro, vilket är fallet med olja och gas. |
| --- | --- |

1.3

EU:s beroende av energitillförsel utifrån går inte att undvika för närvarande. Det kan uppstå politiska, ekonomiska och tekniska problem när det finns ett starkt och ökande beroende av en enda leveranskälla, särskilt från områden som inte respekterar samma spelregler eller som präglas av politisk oro, vilket är fallet med olja och gas.

| 1.4 | Kol och uran finns tillgängliga på världsmarknaden från olika källor, även inom EU, och inger följaktligen inga farhågor. |
| --- | --- |

1.4

Kol och uran finns tillgängliga på världsmarknaden från olika källor, även inom EU, och inger följaktligen inga farhågor.

| 1.5 | Ökat utnyttjande av förnybara energislag i elproduktionen har en potential som behöver exploateras. Men även om målet med 20 % förnybar energi fram till 2020, enligt Europaparlamentets förslag, skulle uppfyllas är det inte troligt att den förnybara energin kan ersätta traditionella energikällor helt och hållet under en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

1.5

Ökat utnyttjande av förnybara energislag i elproduktionen har en potential som behöver exploateras. Men även om målet med 20 % förnybar energi fram till 2020, enligt Europaparlamentets förslag, skulle uppfyllas är det inte troligt att den förnybara energin kan ersätta traditionella energikällor helt och hållet under en överskådlig framtid.

| 1.6 | Utnyttjandet av gas har ökat och fortsätter att öka av marknadsskäl, men även som ett resultat av politiska vägval. Det står numera klart att en fortsättning på denna trend är problematisk. Med hänsyn till försörjningstrygghet och kostnader kan gasen knappast fortsätta att ersätta kol, och den kan inte heller ersätta kärnkraft på grund av utsläppen. Det har också höjts röster mot att använda de inte obegränsade gastillgångarna till energi. Gasen är ett värdefullt råmaterial för industriella tillämpningar med högt mervärde, i likhet med oljan. |
| --- | --- |

1.6

Utnyttjandet av gas har ökat och fortsätter att öka av marknadsskäl, men även som ett resultat av politiska vägval. Det står numera klart att en fortsättning på denna trend är problematisk. Med hänsyn till försörjningstrygghet och kostnader kan gasen knappast fortsätta att ersätta kol, och den kan inte heller ersätta kärnkraft på grund av utsläppen. Det har också höjts röster mot att använda de inte obegränsade gastillgångarna till energi. Gasen är ett värdefullt råmaterial för industriella tillämpningar med högt mervärde, i likhet med oljan.

| 1.7 | Farhågorna om kärnkraftens säkerhet, avveckling och de i de flesta medlemsstaterna hittills ouppklarade frågorna kring dess utbrända bränsle, särskilt vad gäller slutförvaring, måste mot bakgrund av den kritiska samhällsdebatten i ett stort antal EU-medlemsstater tas upp till behandling för att denna teknik skall kunna fortsätta att användas och till och med användas i större utsträckning, med tanke på dess fördelar med avseende på klimatförändringarna, det låga externa beroendet och de stabila kostnaderna. I ljuset av olika scenarier skulle ett eventuellt ersättande av kärnkraft inom överskådlig tid vara svårt att genomföra utan att leda till ökad användning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

1.7

Farhågorna om kärnkraftens säkerhet, avveckling och de i de flesta medlemsstaterna hittills ouppklarade frågorna kring dess utbrända bränsle, särskilt vad gäller slutförvaring, måste mot bakgrund av den kritiska samhällsdebatten i ett stort antal EU-medlemsstater tas upp till behandling för att denna teknik skall kunna fortsätta att användas och till och med användas i större utsträckning, med tanke på dess fördelar med avseende på klimatförändringarna, det låga externa beroendet och de stabila kostnaderna. I ljuset av olika scenarier skulle ett eventuellt ersättande av kärnkraft inom överskådlig tid vara svårt att genomföra utan att leda till ökad användning av fossila bränslen.

| 1.8 | EESK stöder ett försiktigt synsätt på framtida valmöjligheter. Det är inte förnuftigt att anta att den framtida utvecklingen är fullständigt förutsägbar och att allting förlöper i perfekt överensstämmelse med de politiska målen eller de högsta förväntningarna. De politiska alternativen måste säkerställa tillräcklig tillgång på energi till rimliga priser, även under mindre gynnsamma utvecklingsförhållanden. Allt annat skulle vara grovt oansvarigt. |
| --- | --- |

1.8

EESK stöder ett försiktigt synsätt på framtida valmöjligheter. Det är inte förnuftigt att anta att den framtida utvecklingen är fullständigt förutsägbar och att allting förlöper i perfekt överensstämmelse med de politiska målen eller de högsta förväntningarna. De politiska alternativen måste säkerställa tillräcklig tillgång på energi till rimliga priser, även under mindre gynnsamma utvecklingsförhållanden. Allt annat skulle vara grovt oansvarigt.

| 1.9 | Alla handlingsalternativ måste hållas öppna. De scenarier för EU-25 som presenteras i kapitel 4 är ett tydligt stöd för denna slutsats. Även det scenario som bygger på antaganden om den starkaste utvecklingen för energieffektiviteten och ökningen av förnybara energislag förutsätter att ingen energiteknik blir avvecklingsbar utan några negativa effekter på miljön eller ekonomin. |
| --- | --- |

1.9

Alla handlingsalternativ måste hållas öppna. De scenarier för EU-25 som presenteras i kapitel 4 är ett tydligt stöd för denna slutsats. Även det scenario som bygger på antaganden om den starkaste utvecklingen för energieffektiviteten och ökningen av förnybara energislag förutsätter att ingen energiteknik blir avvecklingsbar utan några negativa effekter på miljön eller ekonomin.

| 1.10 | Dagens mix bör med politiska strategier utvecklas mot mindre beroende av externa källor och fler utsläppsfria källor inom EU, med tanke på att marknadsaktörerna fattar beslut om investeringar på olika teknikområden. |
| --- | --- |

1.10

Dagens mix bör med politiska strategier utvecklas mot mindre beroende av externa källor och fler utsläppsfria källor inom EU, med tanke på att marknadsaktörerna fattar beslut om investeringar på olika teknikområden.

| 1.11 | EESK rekommenderar att en strategi för en optimal energimix utvecklas. I detta sammanhang är det viktigt att klarlägga vilka roller som spelas av EU, medlemsstaterna, oberoende myndigheter och marknadsaktörer. På grund av att det ömsesidiga beroendet på energiområdet ligger på en hög nivå mellan medlemsstaterna skulle bättre samordning av energipolitiken inom EU öka kapaciteten att reagera på interna och externa problem.
  Strategin för en optimal energimix bör innefatta följande element: |
| --- | --- |

1.11

EESK rekommenderar att en strategi för en optimal energimix utvecklas. I detta sammanhang är det viktigt att klarlägga vilka roller som spelas av EU, medlemsstaterna, oberoende myndigheter och marknadsaktörer. På grund av att det ömsesidiga beroendet på energiområdet ligger på en hög nivå mellan medlemsstaterna skulle bättre samordning av energipolitiken inom EU öka kapaciteten att reagera på interna och externa problem.

Strategin för en optimal energimix bör innefatta följande element:

| 1.12 | Energieffektivitet, inklusive kombinerad produktion av värme och kraft, är det första avgörande svaret på de energipolitiska utmaningarna. Bättre effektivitet är inte ett direkt inslag i en balanserad mix men ett stöd för alla energipolitiska mål – konkurrenskraft, försörjningstrygghet och insatser mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

1.12

Energieffektivitet, inklusive kombinerad produktion av värme och kraft, är det första avgörande svaret på de energipolitiska utmaningarna. Bättre effektivitet är inte ett direkt inslag i en balanserad mix men ett stöd för alla energipolitiska mål – konkurrenskraft, försörjningstrygghet och insatser mot klimatförändringar.

| 1.13 | De förnybara energikällorna har stor potential inom EU och behöver stödjas. Vissa tekniker kräver bara viss utveckling av effektiviteten för att bli färdiga för marknadsintroduktion, andra behöver långsiktigare FoU. Politiken måste utformas med noggrannhet så att man inte bidrar till uppåttrycket på energipriserna, som redan är starkt. |
| --- | --- |

1.13

De förnybara energikällorna har stor potential inom EU och behöver stödjas. Vissa tekniker kräver bara viss utveckling av effektiviteten för att bli färdiga för marknadsintroduktion, andra behöver långsiktigare FoU. Politiken måste utformas med noggrannhet så att man inte bidrar till uppåttrycket på energipriserna, som redan är starkt.

| 1.14 | Det finns alla skäl att efter djupgående effektanalyser öka användningen av biobränslen för transporter. För det första måste det gällande direktivet om att främja biobränslen (1) genomföras. |
| --- | --- |

1.14

Det finns alla skäl att efter djupgående effektanalyser öka användningen av biobränslen för transporter. För det första måste det gällande direktivet om att främja biobränslen (1) genomföras.

| 1.15 | Energieffektiviteten inom transportsektorn behöver ökas genom en rad olika åtgärder (se 6.3.1.5). |
| --- | --- |

1.15

Energieffektiviteten inom transportsektorn behöver ökas genom en rad olika åtgärder (se 6.3.1.5).

| 1.16 | Det krävs ännu högre kärnkraftsäkerhet, och en lösning på den i de flesta länder hittills ouppklarade frågan om utbränt kärnbränsle är ett akut problem. Operatörerna skall bära ansvaret för detta. Säkerhetsmyndigheterna och berörda internationella organ måste å sin sida fastställa motsvarande riktlinjer. När det gäller transport av utbränt kärnbränsle måste både EU-reglerna och de internationella åtagandena respekteras. |
| --- | --- |

1.16

Det krävs ännu högre kärnkraftsäkerhet, och en lösning på den i de flesta länder hittills ouppklarade frågan om utbränt kärnbränsle är ett akut problem. Operatörerna skall bära ansvaret för detta. Säkerhetsmyndigheterna och berörda internationella organ måste å sin sida fastställa motsvarande riktlinjer. När det gäller transport av utbränt kärnbränsle måste både EU-reglerna och de internationella åtagandena respekteras.

| 1.17 | Det krävs seriösa satsningar på ren kolteknik – ökad effektivitet i kraftverken och kommersiella tillämpningar på kolsänkor och lagring. Detta är särskilt betydelsefullt med tanke på utvecklingstrenderna internationellt. |
| --- | --- |

1.17

Det krävs seriösa satsningar på ren kolteknik – ökad effektivitet i kraftverken och kommersiella tillämpningar på kolsänkor och lagring. Detta är särskilt betydelsefullt med tanke på utvecklingstrenderna internationellt.

| 1.18 | Förarbeten för förnyat utnyttjande av EU:s egna kolreserver måste genomföras, inklusive utnyttjande i flytande form och som gas. I detta och andra sammanhang skall man hålla i minnet att politiska beslut i fråga om energin brukar få starka ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter och att förändringarna är av stora dimensioner och omfattar långa tidsperspektiv. |
| --- | --- |

1.18

Förarbeten för förnyat utnyttjande av EU:s egna kolreserver måste genomföras, inklusive utnyttjande i flytande form och som gas. I detta och andra sammanhang skall man hålla i minnet att politiska beslut i fråga om energin brukar få starka ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter och att förändringarna är av stora dimensioner och omfattar långa tidsperspektiv.

| 1.19 | För att reducera problemen med att bibehålla och öka gasens andel i energimixen gäller det att uppmuntra investeringar i terminaler för naturgas i flytande form för att diversifiera leveranskällorna för gas och för att utveckla anläggningar och åtgärder för att lagra den. |
| --- | --- |

1.19

För att reducera problemen med att bibehålla och öka gasens andel i energimixen gäller det att uppmuntra investeringar i terminaler för naturgas i flytande form för att diversifiera leveranskällorna för gas och för att utveckla anläggningar och åtgärder för att lagra den.

| 1.20 | Man måste säkerställa tillräckliga investeringar inom energiproduktion och energiöverföring, både genom att rätta till lagstiftningsramarna och genom adekvata finansiella satsningar. Långsiktiga avtal kan exempelvis vara ett användbart verktyg inom de gränser som sätts av att det behövs tillräcklig konkurrens. |
| --- | --- |

1.20

Man måste säkerställa tillräckliga investeringar inom energiproduktion och energiöverföring, både genom att rätta till lagstiftningsramarna och genom adekvata finansiella satsningar. Långsiktiga avtal kan exempelvis vara ett användbart verktyg inom de gränser som sätts av att det behövs tillräcklig konkurrens.

| 1.21 | EU bör tala med en röst och inta sin position som en av de starkaste aktörerna på världsarenan i förhandlingarna med energileverantörerna, särskilt Ryssland. När man reagerar på och förhandlar om energiförsörjningsfrågor måste man väga in olika aspekter av ömsesidiga beroendeförhållanden. EU kan inte bli någon aktör på energimarknaderna, men eftersom energin till stor del står under regeringskontroll i många utbudsländer bör unionen stödja EU:s aktörers intressen med all kraft. |
| --- | --- |

1.21

EU bör tala med en röst och inta sin position som en av de starkaste aktörerna på världsarenan i förhandlingarna med energileverantörerna, särskilt Ryssland. När man reagerar på och förhandlar om energiförsörjningsfrågor måste man väga in olika aspekter av ömsesidiga beroendeförhållanden. EU kan inte bli någon aktör på energimarknaderna, men eftersom energin till stor del står under regeringskontroll i många utbudsländer bör unionen stödja EU:s aktörers intressen med all kraft.

| 1.22 | När de olika energialternativen utvärderas måste externa kostnader samt effekterna av bidrag analyseras. Det krävs en noggrann analys av effekten av nuvarande och framtida klimat- och miljöpolitiska åtgärder på andra energipolitiska mål – konkurrenskraft och försörjningstrygget – och på diversifierade energileveranskällor. |
| --- | --- |

1.22

När de olika energialternativen utvärderas måste externa kostnader samt effekterna av bidrag analyseras. Det krävs en noggrann analys av effekten av nuvarande och framtida klimat- och miljöpolitiska åtgärder på andra energipolitiska mål – konkurrenskraft och försörjningstrygget – och på diversifierade energileveranskällor.

| 1.23 | Det gäller att hitta en världsomspännande lösning på klimatpolitiken efter Kyoto som inbegriper åtminstone alla stater med större utsläpp. Annars kommer det inte att ske någon betydande utveckling när det gäller att lindra klimatförändringarna, men risken finns att EU:s ekonomiska och sociala utveckling tar skada. |
| --- | --- |

1.23

Det gäller att hitta en världsomspännande lösning på klimatpolitiken efter Kyoto som inbegriper åtminstone alla stater med större utsläpp. Annars kommer det inte att ske någon betydande utveckling när det gäller att lindra klimatförändringarna, men risken finns att EU:s ekonomiska och sociala utveckling tar skada.

| 1.24 | Det gäller att öka FoU-satsningarna och EU:s stöd till energi-FoU i proportion till energins stora betydelse och omfattande utmaningar för samhället. På kortare sikt gäller det att sätta in direkta satsningar på förbättrad energieffektivitet, förnybar energi som fortfarande har långt till sin marknadslansering, ren kolteknik och kärnkraftsäkerhet. Många förnybara energikällor och effektivitetsinriktade teknikformer kräver framför allt förnuftiga konstruktioner för att sänka kostnaderna. Det behövs mycket grundläggande långsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete för att möjliggöra visionen med en energimarknad med förnybara källor, fusions- och vätekraft. Till dess måste även inslag i andra lovande framtidsvisioner uppmuntras och stödjas. |
| --- | --- |

1.24

Det gäller att öka FoU-satsningarna och EU:s stöd till energi-FoU i proportion till energins stora betydelse och omfattande utmaningar för samhället. På kortare sikt gäller det att sätta in direkta satsningar på förbättrad energieffektivitet, förnybar energi som fortfarande har långt till sin marknadslansering, ren kolteknik och kärnkraftsäkerhet. Många förnybara energikällor och effektivitetsinriktade teknikformer kräver framför allt förnuftiga konstruktioner för att sänka kostnaderna. Det behövs mycket grundläggande långsiktigt forsknings- och utvecklingsarbete för att möjliggöra visionen med en energimarknad med förnybara källor, fusions- och vätekraft. Till dess måste även inslag i andra lovande framtidsvisioner uppmuntras och stödjas.

2.   Inledning

| 2.1 | Sedan 2002 har EESK utarbetat ett antal initiativyttranden och förberedande yttranden om olika energikällor och teknikformer – kärnkraft, förnybara källor, fossila bränslen och energieffektivitet. Detta yttrande bygger vidare på dessa utan specifika hänvisningar till deras mer detaljerade information och diskussion. |
| --- | --- |

2.1

Sedan 2002 har EESK utarbetat ett antal initiativyttranden och förberedande yttranden om olika energikällor och teknikformer – kärnkraft, förnybara källor, fossila bränslen och energieffektivitet. Detta yttrande bygger vidare på dessa utan specifika hänvisningar till deras mer detaljerade information och diskussion.

| 2.2 | Utvecklingslinjerna på energiområdet är omöjliga att förutse med exakthet. Alla prognoser och scenarier har sina begränsningar. Överraskande händelser eller kraftfullt politiskt agerande kan bryta trender. Men politiska överväganden – för att inte tala om beslut – måste baseras på fördjupad information om dagsläget, bästa möjliga prognoser och scenarier samt en förståelse för vad som driver fram och bromsar förändring. Yttrandet baseras i huvudsak på scenarier från Internationella energibyrån (IEA) och Europeiska kommissionen och täcker en tidsperiod fram till 2030. Därefter blir bilden mycket oskarpare. |
| --- | --- |

2.2

Utvecklingslinjerna på energiområdet är omöjliga att förutse med exakthet. Alla prognoser och scenarier har sina begränsningar. Överraskande händelser eller kraftfullt politiskt agerande kan bryta trender. Men politiska överväganden – för att inte tala om beslut – måste baseras på fördjupad information om dagsläget, bästa möjliga prognoser och scenarier samt en förståelse för vad som driver fram och bromsar förändring. Yttrandet baseras i huvudsak på scenarier från Internationella energibyrån (IEA) och Europeiska kommissionen och täcker en tidsperiod fram till 2030. Därefter blir bilden mycket oskarpare.

| 2.3 | Det är investerare som väljer energikällor och energiteknik, och de kan påverkas av politiska beslut. EU har ingen direkt makt över medlemsstaternas val av energikällor men ett indirekt inflytande via sitt miljömandat. Medlemsstaterna bör i möjligaste mån underlätta utnyttjandet av sina inhemska resurser. De vägval som medlemsstaterna gör influerar de övrigas. Det är också fallet att energianvändare i medlemsstater som exempelvis saknar kärnkraft- eller kolkraftproduktion ingår i en elmarknad där kärn- eller kolkraft används. |
| --- | --- |

2.3

Det är investerare som väljer energikällor och energiteknik, och de kan påverkas av politiska beslut. EU har ingen direkt makt över medlemsstaternas val av energikällor men ett indirekt inflytande via sitt miljömandat. Medlemsstaterna bör i möjligaste mån underlätta utnyttjandet av sina inhemska resurser. De vägval som medlemsstaterna gör influerar de övrigas. Det är också fallet att energianvändare i medlemsstater som exempelvis saknar kärnkraft- eller kolkraftproduktion ingår i en elmarknad där kärn- eller kolkraft används.

| 2.4 | Vår nyckelfråga är följande: Kan vi redan nu utesluta system som finns i dag eller kan finnas i framtiden, eller möjliga handlingsalternativ? Med andra ord: Vet vi tillräckligt och är vi självsäkra nog för att reducera våra alternativ för att uppfylla de energipolitiska målen – tillräcklig, säker energitillgång, skäliga, konkurrenskraftiga priser och reducerad belastning på miljön och klimatet? Vi skall försöka besvara denna fråga och lägga fram anknytande slutsatser och rekommendationer. |
| --- | --- |

2.4

Vår nyckelfråga är följande: Kan vi redan nu utesluta system som finns i dag eller kan finnas i framtiden, eller möjliga handlingsalternativ? Med andra ord: Vet vi tillräckligt och är vi självsäkra nog för att reducera våra alternativ för att uppfylla de energipolitiska målen – tillräcklig, säker energitillgång, skäliga, konkurrenskraftiga priser och reducerad belastning på miljön och klimatet? Vi skall försöka besvara denna fråga och lägga fram anknytande slutsatser och rekommendationer.

3.   Utvecklingen av den globala energimarknaden och koldioxidutsläppen

| 3.1 | Världens energiframtid har en effekt på EU:s energiframtid. Energiförbrukningen i dag och dess tillväxt är störst utanför EU. Den världsomspännande, växande efterfrågan på fossila bränslen får genomslag på priserna och tillgängligheten i Europa. Prisförändringar leder också till förändringar när det gäller energival, konsumenters och företags beteende samt inriktningen på FoU-satsningar. Allt detta inverkar även på läget inom EU. Följaktligen är det centralt att ha en övergripande, världsomspännande bild av energiframtiden som bakgrund när man överväger EU:s vägval. Internationella energibyrån (IEA) lägger fram sin syn på världens energiframtid i World Energy Outlook 2004, med scenarier från 2004 till 2030.

  Referensscenariot (WEO-R04) väger in de statliga politiska beslut och åtgärder som genomförts eller antagits i mitten av 2004. I World Alternative Policy scenario (WEO-A04) analyserar man hur den globala energimarknaden skulle kunna utvecklas om länderna runtom i världen antog ett antal politiska inriktningar och åtgärder som de antingen överväger för närvarande eller som de rimligen kan förväntas genomföra under prognosperioden. Vissa delar av både referensscenariot och det alternativa scenariot aktualiserades i IEA:s World Energy Outlook 2005 (WEO-R05, WEO-A05). |
| --- | --- |

3.1

Världens energiframtid har en effekt på EU:s energiframtid. Energiförbrukningen i dag och dess tillväxt är störst utanför EU. Den världsomspännande, växande efterfrågan på fossila bränslen får genomslag på priserna och tillgängligheten i Europa. Prisförändringar leder också till förändringar när det gäller energival, konsumenters och företags beteende samt inriktningen på FoU-satsningar. Allt detta inverkar även på läget inom EU. Följaktligen är det centralt att ha en övergripande, världsomspännande bild av energiframtiden som bakgrund när man överväger EU:s vägval. Internationella energibyrån (IEA) lägger fram sin syn på världens energiframtid i World Energy Outlook 2004, med scenarier från 2004 till 2030.

Referensscenariot (WEO-R04) väger in de statliga politiska beslut och åtgärder som genomförts eller antagits i mitten av 2004. I World Alternative Policy scenario (WEO-A04) analyserar man hur den globala energimarknaden skulle kunna utvecklas om länderna runtom i världen antog ett antal politiska inriktningar och åtgärder som de antingen överväger för närvarande eller som de rimligen kan förväntas genomföra under prognosperioden. Vissa delar av både referensscenariot och det alternativa scenariot aktualiserades i IEA:s World Energy Outlook 2005 (WEO-R05, WEO-A05).

| 3.2 | Världens efterfrågan på primärenergi under scenariot WEO-R05 beräknas öka med 52 % mellan 2002 och 2030. Mer än två tredjedelar av ökningen kommer från utvecklingsländerna. Energiefterfrågans årliga tillväxttakt (1,6 %) kommer att sjunka från de senaste tre årtiondenas nivå på 2,1 %. Transport- och kraftproduktionssektorerna kommer att absorbera en växande del av världens energi. Världens elförbrukning kommer att fördubblas över perioden. |
| --- | --- |

3.2

Världens efterfrågan på primärenergi under scenariot WEO-R05 beräknas öka med 52 % mellan 2002 och 2030. Mer än två tredjedelar av ökningen kommer från utvecklingsländerna. Energiefterfrågans årliga tillväxttakt (1,6 %) kommer att sjunka från de senaste tre årtiondenas nivå på 2,1 %. Transport- och kraftproduktionssektorerna kommer att absorbera en växande del av världens energi. Världens elförbrukning kommer att fördubblas över perioden.

| 3.3 | Under scenariot WEO-A05 skulle världens energiefterfrågan bli 10 % lägre än under WEO-R05. |
| --- | --- |

3.3

Under scenariot WEO-A05 skulle världens energiefterfrågan bli 10 % lägre än under WEO-R05.

| 3.4 | Energianvändningen i slutanvändarsektorerna ökar med 1,6 % per år fram till 2030 (WEO-R04). Transportefterfrågan stiger snabbast, med 2,1 % per år. Förbrukningen inom bostäder och tjänstesektorn ökar med i genomsnitt 1,5 % per år, liksom industrins efterfrågan. |
| --- | --- |

3.4

Energianvändningen i slutanvändarsektorerna ökar med 1,6 % per år fram till 2030 (WEO-R04). Transportefterfrågan stiger snabbast, med 2,1 % per år. Förbrukningen inom bostäder och tjänstesektorn ökar med i genomsnitt 1,5 % per år, liksom industrins efterfrågan.

| 3.5 | Världens elektricitetsefterfrågan kommer att fördubblas mellan 2002 och 2030 under scenariot WEO-R04. Den största ökningen inom en sektor uppstår inom elkonsumtionen i bostäder (119 %), följt av tjänstesektorn (97 %) och industrin (86 %). Omkring 4 800 GW i ny kapacitet, eller nästan 10 000 nya installationer, krävs för att klara den uppskattade ökningen av elefterfrågan och för att ersätta föråldrad infrastruktur. |
| --- | --- |

3.5

Världens elektricitetsefterfrågan kommer att fördubblas mellan 2002 och 2030 under scenariot WEO-R04. Den största ökningen inom en sektor uppstår inom elkonsumtionen i bostäder (119 %), följt av tjänstesektorn (97 %) och industrin (86 %). Omkring 4 800 GW i ny kapacitet, eller nästan 10 000 nya installationer, krävs för att klara den uppskattade ökningen av elefterfrågan och för att ersätta föråldrad infrastruktur.

| 3.6 | Enligt scenariot WEO-R05fortsätter de fossila bränslena att dominera energianvändningen på global nivå. De kommer att svara för omkring 83 % av ökningen i världens efterfrågan på primärenergi. Kärnkraftens andel minskar från 6,4 % till 4,7 %, samtidigt som de förnybara energikällornas beräknas öka från 13 till 14 %.
  Enligt WEO-A04 sjunker efterfrågan på fossila bränslen med 14 % jämfört med WEO-RO4, medan användningen av kärnkraft stiger med 14 % och utnyttjandet av förnybara energikällor (utom vattenkraft och biomassa) stiger med 27 %. |
| --- | --- |

3.6

Enligt scenariot WEO-R05fortsätter de fossila bränslena att dominera energianvändningen på global nivå. De kommer att svara för omkring 83 % av ökningen i världens efterfrågan på primärenergi. Kärnkraftens andel minskar från 6,4 % till 4,7 %, samtidigt som de förnybara energikällornas beräknas öka från 13 till 14 %.

Enligt WEO-A04 sjunker efterfrågan på fossila bränslen med 14 % jämfört med WEO-RO4, medan användningen av kärnkraft stiger med 14 % och utnyttjandet av förnybara energikällor (utom vattenkraft och biomassa) stiger med 27 %.

| 3.7 | Oljan förblir det enskilt viktigaste bränslet. Oljeefterfrågan i världen ökar med 1,4 % per år fram till 2030 (WEO-R04). OPEC:s marknadsandel i världen stiger från 39 % år 2004 till 50 % år 2030. Nettot av den mellanregionala oljehandeln kommer att mer än fördubblas under samma period. Exporten från Mellanöstern stiger kraftigast.
  Primärefterfrågan på olja blir 11 % lägre i WEO-A04 i jämförelse med WEO-R04. |
| --- | --- |

3.7

Oljan förblir det enskilt viktigaste bränslet. Oljeefterfrågan i världen ökar med 1,4 % per år fram till 2030 (WEO-R04). OPEC:s marknadsandel i världen stiger från 39 % år 2004 till 50 % år 2030. Nettot av den mellanregionala oljehandeln kommer att mer än fördubblas under samma period. Exporten från Mellanöstern stiger kraftigast.

Primärefterfrågan på olja blir 11 % lägre i WEO-A04 i jämförelse med WEO-R04.

| 3.8 | Efterfrågan på naturgas stiger stadigt med 2,1 % om året (WEO-R05). Förbrukningen av naturgas ökar med tre fjärdedelar mellan 2003 och 2030. Anläggningar för omvandling av gas till flytande bränsle blir en betydelsefull ny marknad för naturgasen, vilket möjliggör utnyttjande av reserver långt från de traditionella marknaderna. Produktionen ökar mest i Ryssland och Mellanöstern.
  Gasefterfrågan skulle bli 10 % lägre enligt WEO-A04. |
| --- | --- |

3.8

Efterfrågan på naturgas stiger stadigt med 2,1 % om året (WEO-R05). Förbrukningen av naturgas ökar med tre fjärdedelar mellan 2003 och 2030. Anläggningar för omvandling av gas till flytande bränsle blir en betydelsefull ny marknad för naturgasen, vilket möjliggör utnyttjande av reserver långt från de traditionella marknaderna. Produktionen ökar mest i Ryssland och Mellanöstern.

Gasefterfrågan skulle bli 10 % lägre enligt WEO-A04.

| 3.9 | Kol fortsätter att spela en central roll i världens energimix, med en genomsnittlig årlig tillväxttakt på 1,4 % (WEO-R05). Efterfrågan på kol ökar mest i de asiatiska utvecklingsländerna. Elsektorn svarar för över 95 % av tillväxten. Över 40 % av världens kolreserver, motsvarande nästan 200 års produktion i dagens takt, finns i OECD-länder.
  Kolefterfrågan skulle bli nästan en fjärdedel lägre år 2030 i alternativscenariot än i referensscenariot. |
| --- | --- |

3.9

Kol fortsätter att spela en central roll i världens energimix, med en genomsnittlig årlig tillväxttakt på 1,4 % (WEO-R05). Efterfrågan på kol ökar mest i de asiatiska utvecklingsländerna. Elsektorn svarar för över 95 % av tillväxten. Över 40 % av världens kolreserver, motsvarande nästan 200 års produktion i dagens takt, finns i OECD-länder.

Kolefterfrågan skulle bli nästan en fjärdedel lägre år 2030 i alternativscenariot än i referensscenariot.

| 3.10 | Världens koldioxidutsläpp stiger enligt scenariot WEO-R05 med 1,6 % per år under perioden 2003–2030. Nästan 70 % av ökningen kommer från utvecklingsländerna. Kraftproduktionen beräknas bidra med omkring hälften av den globala utsläppsökningen. Transportsektorn fortsätter att vara den näst största källan till koldioxidutsläpp på global nivå.
  Under scenariot WEO-A05 blir koldioxidutsläppen 16 % lägre än under referensscenariot år 2030. Den årliga tillväxttakten under prognosperioden sjunker till 1,1 %. |
| --- | --- |

3.10

Världens koldioxidutsläpp stiger enligt scenariot WEO-R05 med 1,6 % per år under perioden 2003–2030. Nästan 70 % av ökningen kommer från utvecklingsländerna. Kraftproduktionen beräknas bidra med omkring hälften av den globala utsläppsökningen. Transportsektorn fortsätter att vara den näst största källan till koldioxidutsläpp på global nivå.

Under scenariot WEO-A05 blir koldioxidutsläppen 16 % lägre än under referensscenariot år 2030. Den årliga tillväxttakten under prognosperioden sjunker till 1,1 %.

4.   Energimarknaden och koldioxidutsläppen i EU

| 4.1 | Europeiska kommissionen har utarbetat en lång rad scenarier om EU:s energiframtid under olika antaganden. I detta kapitel presenteras två olika scenarier. Scenariot Baseline 2005 (BL-05) visar framtiden som funktion av nuvarande trender och den politik som EU och medlemsstaterna beslutade om före slutet av 2004. Scenariot Höga nivåer för energieffektivitet och förnybara energiformer (HLEER-04) syftar till att simulera energi- och miljöeffekterna av ett lyckat genomförande av en kraftfull politik för både energieffektivitet och förnybara energiformer, i den mån sådana åtgärder kan föras in i modellen. HLEER-04 har inte aktualiserats, så jämförelserna görs med Baseline 2004 (BL-04), vilket innebär att de båda scenarierna inte är direkt jämförbara. Kommissionen har inte presenterat några kalkyler på kostnadsskillnaden mellan BL- och HLEER–scenarierna. |
| --- | --- |

4.1

Europeiska kommissionen har utarbetat en lång rad scenarier om EU:s energiframtid under olika antaganden. I detta kapitel presenteras två olika scenarier. Scenariot Baseline 2005 (BL-05) visar framtiden som funktion av nuvarande trender och den politik som EU och medlemsstaterna beslutade om före slutet av 2004. Scenariot Höga nivåer för energieffektivitet och förnybara energiformer (HLEER-04) syftar till att simulera energi- och miljöeffekterna av ett lyckat genomförande av en kraftfull politik för både energieffektivitet och förnybara energiformer, i den mån sådana åtgärder kan föras in i modellen. HLEER-04 har inte aktualiserats, så jämförelserna görs med Baseline 2004 (BL-04), vilket innebär att de båda scenarierna inte är direkt jämförbara. Kommissionen har inte presenterat några kalkyler på kostnadsskillnaden mellan BL- och HLEER–scenarierna.

| 4.2 | År 2005 var primärenergianvändningen i dagens EU-25 sammansatt av 18 % fasta bränslen (huvudsakligen kol), 37 % flytande bränslen (olja), 24 % naturgas, 14 % kärnkraft och 7 % förnybara energikällor. Elektricitet genererades av 29 % kol och brunkol, 20 % gas, 31 % kärnkraft, 15 % förnybara källor (inklusive större vattenkraftverk) och 5 % petroleumprodukter. |
| --- | --- |

4.2

År 2005 var primärenergianvändningen i dagens EU-25 sammansatt av 18 % fasta bränslen (huvudsakligen kol), 37 % flytande bränslen (olja), 24 % naturgas, 14 % kärnkraft och 7 % förnybara energikällor. Elektricitet genererades av 29 % kol och brunkol, 20 % gas, 31 % kärnkraft, 15 % förnybara källor (inklusive större vattenkraftverk) och 5 % petroleumprodukter.

| 4.3 | EU:s primärenergiefterfrågan beräknas under scenariot BL-05 bli 15 % högre år 2030 än den var 2000 (+0,5 % per år) med en BNP-tillväxt på 79 %. BL-05 visar fortsatt frikoppling av energiefterfrågan från BNP. Energiintensiteten (kvoten mellan energianvändningen och BNP) förbättras med 1,5 % per år.
  Under scenariot HLEER-04 beräknas primärenergibehovet ligga 14,1 % under BL-04-nivåerna år 2030, men fortfarande något över 2000 års nivå. |
| --- | --- |

4.3

EU:s primärenergiefterfrågan beräknas under scenariot BL-05 bli 15 % högre år 2030 än den var 2000 (+0,5 % per år) med en BNP-tillväxt på 79 %. BL-05 visar fortsatt frikoppling av energiefterfrågan från BNP. Energiintensiteten (kvoten mellan energianvändningen och BNP) förbättras med 1,5 % per år.

Under scenariot HLEER-04 beräknas primärenergibehovet ligga 14,1 % under BL-04-nivåerna år 2030, men fortfarande något över 2000 års nivå.

| 4.4 | Energianvändningen i slutanvändarsektorerna beräknas öka med 25 % per år fram till 2030 (BL-05). Energiefterfrågan för tjänster uppskattas bli 49 % högre år 2030 än den var år 2000. Denna utveckling drivs fram av att efterfrågan på el ökar. Hushållens energiefterfrågan förväntas stiga med 29 % mellan 2000 och 2030. Energiefterfrågan för transporter uppskattas bli 21 % högre än den var år 2000, och industrins efterfrågan 19 % högre.
  Under scenariot HLEER-04 blir energiefterfrågan 10,9 % lägre än BL-04-nivåerna år 2030. |
| --- | --- |

4.4

Energianvändningen i slutanvändarsektorerna beräknas öka med 25 % per år fram till 2030 (BL-05). Energiefterfrågan för tjänster uppskattas bli 49 % högre år 2030 än den var år 2000. Denna utveckling drivs fram av att efterfrågan på el ökar. Hushållens energiefterfrågan förväntas stiga med 29 % mellan 2000 och 2030. Energiefterfrågan för transporter uppskattas bli 21 % högre än den var år 2000, och industrins efterfrågan 19 % högre.

Under scenariot HLEER-04 blir energiefterfrågan 10,9 % lägre än BL-04-nivåerna år 2030.

| 4.5 | EU:s elefterfrågan stiger med 43 % mellan 2005 och 2030 (BL-05). Eftefrågetillväxten blir speciellt snabb inom hushållen (62 %), följt av tjänstesektorn (53 %) och industrin (26 %). |
| --- | --- |

4.5

EU:s elefterfrågan stiger med 43 % mellan 2005 och 2030 (BL-05). Eftefrågetillväxten blir speciellt snabb inom hushållen (62 %), följt av tjänstesektorn (53 %) och industrin (26 %).

| 4.6 | EU:s elproduktion förväntas stiga med 51 % mellan 2000 och 2030 (BL-05). En allt större andel av elektriciteten kommer att produceras i form av kraftvärme (en ökning med nästan 10 procentenheter, upp till en andel på 24 % för kraftvärmen år 2030). Kraftproduktionens struktur ändras avsevärt till förmån för förnybara källor och naturgas, medan kärnkraften och de fasta bränslena förlorar marknadsandelar.
  Under scenariot HLEER-04 beräknas den totala elproduktionen sjunka med 16 % från BL-04-nivån till 2030. De fasta bränslena och kärnkraften minskar med liknande siffror för elproduktionen i absoluta tal (-9,3 % från BL-04 år 2030 per kategori). |
| --- | --- |

4.6

EU:s elproduktion förväntas stiga med 51 % mellan 2000 och 2030 (BL-05). En allt större andel av elektriciteten kommer att produceras i form av kraftvärme (en ökning med nästan 10 procentenheter, upp till en andel på 24 % för kraftvärmen år 2030). Kraftproduktionens struktur ändras avsevärt till förmån för förnybara källor och naturgas, medan kärnkraften och de fasta bränslena förlorar marknadsandelar.

Under scenariot HLEER-04 beräknas den totala elproduktionen sjunka med 16 % från BL-04-nivån till 2030. De fasta bränslena och kärnkraften minskar med liknande siffror för elproduktionen i absoluta tal (-9,3 % från BL-04 år 2030 per kategori).

| 4.7 | Oljan förblir det viktigaste bränslet men konsumtionen år 2030 bör inte överstiga dagens nivå (BL-05). Efterfrågan på naturgas förväntas expandera avsevärt (38 % fram till 2030) efter de betydande ökningar som iakttagits redan under 1990-talet. De fasta bränslena beräknas minska något fram till 2020 och falla tillbaka till nästan dagens nivå år 2030 till följd av de höga olje- och gaspriserna och avvecklingen av kärnkraften i vissa medlemsstater.
  Under scenariot HLEER-04 kommer lägre energibehov i kombination med en politik som främjar förnybara energislag att markant reducera den framtida efterfrågan på fossila bränslen. Den största nedgången uppstår för fasta bränslen (-37,5 % från BL-04-nivåerna). |
| --- | --- |

4.7

Oljan förblir det viktigaste bränslet men konsumtionen år 2030 bör inte överstiga dagens nivå (BL-05). Efterfrågan på naturgas förväntas expandera avsevärt (38 % fram till 2030) efter de betydande ökningar som iakttagits redan under 1990-talet. De fasta bränslena beräknas minska något fram till 2020 och falla tillbaka till nästan dagens nivå år 2030 till följd av de höga olje- och gaspriserna och avvecklingen av kärnkraften i vissa medlemsstater.

Under scenariot HLEER-04 kommer lägre energibehov i kombination med en politik som främjar förnybara energislag att markant reducera den framtida efterfrågan på fossila bränslen. Den största nedgången uppstår för fasta bränslen (-37,5 % från BL-04-nivåerna).

| 4.8 | De förnybara energikällorna ökar mer än andra bränslen i relativa tal under BL-05 (och mer än fördubblar sitt bidrag från dagens nivåer till år 2030). De bidrar nästan lika mycket som naturgasen till att öka energiefterfrågan.
  Enligt scenariot HLEER-04 leder politiska stimulansåtgärder för förnybar energi till en starkt ökad användning av förnybara källor i energisystemet inom EU-25. Ökningen ligger 43,3 % över BL-04-nivåerna år 2030. |
| --- | --- |

4.8

De förnybara energikällorna ökar mer än andra bränslen i relativa tal under BL-05 (och mer än fördubblar sitt bidrag från dagens nivåer till år 2030). De bidrar nästan lika mycket som naturgasen till att öka energiefterfrågan.

Enligt scenariot HLEER-04 leder politiska stimulansåtgärder för förnybar energi till en starkt ökad användning av förnybara källor i energisystemet inom EU-25. Ökningen ligger 43,3 % över BL-04-nivåerna år 2030.

| 4.9 | Enligt BL-05 är kärnkraften något mindre omfattande år 2030 än den var år 2000 (-11 %) på grund av de politiska besluten om kärnkraftsavveckling i vissa äldre medlemsstater och i fråga om anläggningar med säkerhetsproblem i vissa nya medlemsstater.
  Under HLEER-04 skulle kärnkraftens andel bli 19,9 % mindre än under BL-04. |
| --- | --- |

4.9

Enligt BL-05 är kärnkraften något mindre omfattande år 2030 än den var år 2000 (-11 %) på grund av de politiska besluten om kärnkraftsavveckling i vissa äldre medlemsstater och i fråga om anläggningar med säkerhetsproblem i vissa nya medlemsstater.

Under HLEER-04 skulle kärnkraftens andel bli 19,9 % mindre än under BL-04.

| 4.10 | Importberoendet fortsätter att öka och uppnår 65 % år 2030, vilket är nästan 15 procentenheter mer än dagens nivå (BL-05). Importberoendet av olja blir även fortsättningsvis dominerande och når 94 % år 2030. Beroendet av naturgasimport stiger från något över 50 % för närvarande till 84 % år 2030. På liknande sätt kommer tillgången på fasta bränslen att i ökande omfattning baseras på import, och uppgå till 59 % år 2030.
  Under HLEER-04 skulle importberoendet bli 4–6 % mindre än under BL-04. |
| --- | --- |

4.10

Importberoendet fortsätter att öka och uppnår 65 % år 2030, vilket är nästan 15 procentenheter mer än dagens nivå (BL-05). Importberoendet av olja blir även fortsättningsvis dominerande och når 94 % år 2030. Beroendet av naturgasimport stiger från något över 50 % för närvarande till 84 % år 2030. På liknande sätt kommer tillgången på fasta bränslen att i ökande omfattning baseras på import, och uppgå till 59 % år 2030.

Under HLEER-04 skulle importberoendet bli 4–6 % mindre än under BL-04.

| 4.11 | Koldioxidutsläppen sjönk mellan 1990 och 2000. I dag har de återgått till 1990 års nivå. De närmaste åren beräknas koldioxidutsläppen öka och överstiga 1990 års nivå med 3 % år 2010 och med 5 % år 2030. På lång sikt återspeglar den begränsade fortsatta koldioxidökningen en låg tillväxt i energiförbrukningen och den relativt starka rollen för koldioxidfria förnybara källor och kärnkraft.
  Enligt scenariot HLEER-04 är koldioxidutsläppen avsevärt lägre än under BL-04-utvecklingen (-11,9 % från BL-04-nivåerna år 2010 och –22,5 % år 2030). Minskningen från år 2000 skulle bli närmare 10 %. |
| --- | --- |

4.11

Koldioxidutsläppen sjönk mellan 1990 och 2000. I dag har de återgått till 1990 års nivå. De närmaste åren beräknas koldioxidutsläppen öka och överstiga 1990 års nivå med 3 % år 2010 och med 5 % år 2030. På lång sikt återspeglar den begränsade fortsatta koldioxidökningen en låg tillväxt i energiförbrukningen och den relativt starka rollen för koldioxidfria förnybara källor och kärnkraft.

Enligt scenariot HLEER-04 är koldioxidutsläppen avsevärt lägre än under BL-04-utvecklingen (-11,9 % från BL-04-nivåerna år 2010 och –22,5 % år 2030). Minskningen från år 2000 skulle bli närmare 10 %.

5.   Politiska utmaningar

5.1   Prisutveckling

| 5.1.1 | Prisökningar som är efterfrågedrivna och världsomspännande – men som återverkar på konsumenterna – får ingen stark effekt på de nationella ekonomierna när prisökningarna skapar efterfrågan i producentländerna. Prisökningar inom ett visst ekonomiskt område, något som i dag delvis gäller elektriciteten, skadar både konsumenterna och konkurrenskraften. Högre priser förändrar konkurrensläget för olika energikällor och tekniska tillämpningar på längre sikt, de inverkar på hur lönsamt det är att vidta effektivitetsåtgärder och ändrar det allmänna beteendet. |
| --- | --- |

5.1.1

Prisökningar som är efterfrågedrivna och världsomspännande – men som återverkar på konsumenterna – får ingen stark effekt på de nationella ekonomierna när prisökningarna skapar efterfrågan i producentländerna. Prisökningar inom ett visst ekonomiskt område, något som i dag delvis gäller elektriciteten, skadar både konsumenterna och konkurrenskraften. Högre priser förändrar konkurrensläget för olika energikällor och tekniska tillämpningar på längre sikt, de inverkar på hur lönsamt det är att vidta effektivitetsåtgärder och ändrar det allmänna beteendet.

| 5.1.2 | Priserna på olja och oljeprodukter har stigit dramatiskt på senare år. Det finns en rad orsaker som skulle kunna hålla oljepriserna på hög nivå, eller till och med höja dem, under kommande år, i huvudsak följande:






  — | Ett starkt tryck på efterfrågesidan genom snabb ekonomisk tillväxt i asiatiska länder. |
| --- | --- | --- |

5.1.2

Priserna på olja och oljeprodukter har stigit dramatiskt på senare år. Det finns en rad orsaker som skulle kunna hålla oljepriserna på hög nivå, eller till och med höja dem, under kommande år, i huvudsak följande:

—

Ett starkt tryck på efterfrågesidan genom snabb ekonomisk tillväxt i asiatiska länder.

| — | Underinvesteringar i infrastrukturen för tillförseln. |
| --- | --- |

—

Underinvesteringar i infrastrukturen för tillförseln.

| — | Geopolitiska faktorer och politisk instabilitet. |
| --- | --- |

—

Geopolitiska faktorer och politisk instabilitet.

| 5.1.3 | Priserna på gas har stigit kraftigt i alla regioner och följer oljepriserna. I Europa är gaspriserna normalt knutna med index till oljepriserna. Eftersom de europeiska tillgångarna är koncentrerade till Ryssland och Norge, och eftersom flytande naturgas knappast blir konkurrenskraftig i en nära framtid, kommer priskopplingen att bestå. Konkurrens gas-mot-gas skulle kunna pressa gaspriserna nedåt, men effekten skulle till största delen förtas av att leveranskostnaderna ökar. |
| --- | --- |

5.1.3

Priserna på gas har stigit kraftigt i alla regioner och följer oljepriserna. I Europa är gaspriserna normalt knutna med index till oljepriserna. Eftersom de europeiska tillgångarna är koncentrerade till Ryssland och Norge, och eftersom flytande naturgas knappast blir konkurrenskraftig i en nära framtid, kommer priskopplingen att bestå. Konkurrens gas-mot-gas skulle kunna pressa gaspriserna nedåt, men effekten skulle till största delen förtas av att leveranskostnaderna ökar.

| 5.1.4 | Priserna på kol blir sannolikt rimliga på längre sikt eftersom många fundamenta på marknaden blir oförändrade. Det finns många befintliga och potentiella leveranskällor, marknaden har fortfarande mycket stark konkurrens och kolpriserna förväntas förbli låga i relation till priserna på andra primärenergiprodukter. |
| --- | --- |

5.1.4

Priserna på kol blir sannolikt rimliga på längre sikt eftersom många fundamenta på marknaden blir oförändrade. Det finns många befintliga och potentiella leveranskällor, marknaden har fortfarande mycket stark konkurrens och kolpriserna förväntas förbli låga i relation till priserna på andra primärenergiprodukter.

| 5.1.5 | Kapitalkostnaderna för förnybar energi antas fortsätta att sjunka i framtiden. Den snabbaste minskningstakten kommer att gälla kostnaderna för solceller, dagens mest kapitalintensiva energisystem. Betydande sänkningar väntas också i fråga om kapitalkostnaderna för vindkraft till havs, samt för solvärme-, tidvatten- och vågteknik. Kostnaderna för vattenkraft är generellt låga och stabila och potentialen för utbyggnad är begränsad och blir allt kostsammare. |
| --- | --- |

5.1.5

Kapitalkostnaderna för förnybar energi antas fortsätta att sjunka i framtiden. Den snabbaste minskningstakten kommer att gälla kostnaderna för solceller, dagens mest kapitalintensiva energisystem. Betydande sänkningar väntas också i fråga om kapitalkostnaderna för vindkraft till havs, samt för solvärme-, tidvatten- och vågteknik. Kostnaderna för vattenkraft är generellt låga och stabila och potentialen för utbyggnad är begränsad och blir allt kostsammare.

| 5.1.6 | Elpriserna har stigit i EU av många skäl. Högre gaspriser bidrar till elpriserna i de flesta delar av EU där gasen är marginalbränsle för kraftproduktion. Stigande priser på råmaterial kan däremot inte gärna anges som skäl för ökade priser på el från kolkraftverk. Den alltmer ansträngda balansen mellan utbud och efterfrågan har också börjat slå igenom i priserna. Energiförsörjningsföretagen motiverar delvis sina prishöjningar med handeln med utsläppsrätter, där det påstådda värdet på utsläppsrätterna läggs ovanpå priserna i detaljledet, trots att dessa företag tilldelas utsläppsrättigheter kostnadsfritt. I vissa fall har åtgärder till stöd för förnybara energikällor ökat elpriserna. Samma sak gäller skatter och avgifter. Dessutom håller kommissionen på att undersöka om otillräcklig konkurrens på elmarknaden har haft negativ effekt på priserna. |
| --- | --- |

5.1.6

Elpriserna har stigit i EU av många skäl. Högre gaspriser bidrar till elpriserna i de flesta delar av EU där gasen är marginalbränsle för kraftproduktion. Stigande priser på råmaterial kan däremot inte gärna anges som skäl för ökade priser på el från kolkraftverk. Den alltmer ansträngda balansen mellan utbud och efterfrågan har också börjat slå igenom i priserna. Energiförsörjningsföretagen motiverar delvis sina prishöjningar med handeln med utsläppsrätter, där det påstådda värdet på utsläppsrätterna läggs ovanpå priserna i detaljledet, trots att dessa företag tilldelas utsläppsrättigheter kostnadsfritt. I vissa fall har åtgärder till stöd för förnybara energikällor ökat elpriserna. Samma sak gäller skatter och avgifter. Dessutom håller kommissionen på att undersöka om otillräcklig konkurrens på elmarknaden har haft negativ effekt på priserna.

5.2   Försörjningssäkerhet

| 5.2.1 | I sin grönbok om försörjningssäkerhet gav kommissionen uttryck för sina allvarliga farhågor. EU:s externa energiberoende beräknades växa från 50 % till 70 % på tre årtionden. I sitt yttrande om grönboken noterade EESK (2) att man helt delade dessa farhågor. I dag är frågan om säkra leveranser ännu mer brännande. |
| --- | --- |

5.2.1

I sin grönbok om försörjningssäkerhet gav kommissionen uttryck för sina allvarliga farhågor. EU:s externa energiberoende beräknades växa från 50 % till 70 % på tre årtionden. I sitt yttrande om grönboken noterade EESK (2) att man helt delade dessa farhågor. I dag är frågan om säkra leveranser ännu mer brännande.

| 5.2.2 | Beroendet av oljeimport från externa källor växer och koncentreras i allt högre grad till Mellanöstern. Den ökande efterfrågan på gas förstärker också beroendet av externa källor, vilket koncentreras till Ryssland. Ytterligare ett orosmoment är transporterna via långa pipelines, ofta genom politiskt instabila regioner. |
| --- | --- |

5.2.2

Beroendet av oljeimport från externa källor växer och koncentreras i allt högre grad till Mellanöstern. Den ökande efterfrågan på gas förstärker också beroendet av externa källor, vilket koncentreras till Ryssland. Ytterligare ett orosmoment är transporterna via långa pipelines, ofta genom politiskt instabila regioner.

| 5.2.3 | Vissa sammanbrott i näten har vid sidan av problem med verksamhetsledning och viss lagstiftning riktat uppmärksamheten mot otillräckliga investeringar i relation till den ökade överföringsefterfrågan och de större avstånden. Sammankopplingen av både el- och gasnäten över hela Europa har avancerat, men det finns betydande strukturella flaskhalsar mellan medlemsstaterna. Ett regelverk för näten måste stödja säkerhet, kvalitet och tillräckliga investeringar. |
| --- | --- |

5.2.3

Vissa sammanbrott i näten har vid sidan av problem med verksamhetsledning och viss lagstiftning riktat uppmärksamheten mot otillräckliga investeringar i relation till den ökade överföringsefterfrågan och de större avstånden. Sammankopplingen av både el- och gasnäten över hela Europa har avancerat, men det finns betydande strukturella flaskhalsar mellan medlemsstaterna. Ett regelverk för näten måste stödja säkerhet, kvalitet och tillräckliga investeringar.

| 5.2.4 | Investeringarna i kraftverk och oljeraffinaderier har legat på låg nivå under de senaste två decennierna. Beträffande elektriciteten närmar sig överkapacitetsperioden sitt slut, och det krävs investeringar på 600–750 GW i kraftproduktionskapacitet fram till 2030 för att klara den stigande elefterfrågan och ersätta föråldrade anläggningar. Behovet av investeringar i ytterligare kraftgenereringskapacitet, särskilt för toppbelastningar, skulle delvis kunna motverkas genom att näten kopplas samman helt och hållet. |
| --- | --- |

5.2.4

Investeringarna i kraftverk och oljeraffinaderier har legat på låg nivå under de senaste två decennierna. Beträffande elektriciteten närmar sig överkapacitetsperioden sitt slut, och det krävs investeringar på 600–750 GW i kraftproduktionskapacitet fram till 2030 för att klara den stigande elefterfrågan och ersätta föråldrade anläggningar. Behovet av investeringar i ytterligare kraftgenereringskapacitet, särskilt för toppbelastningar, skulle delvis kunna motverkas genom att näten kopplas samman helt och hållet.

| 5.2.5 | EU:s politiska satsningar på utnyttjande av förnybara energikällor är ett kraftfullt grepp för att motverka det ökande externa beroendet. Samtidigt reduceras utsläppen av växthusgaser och i vissa fall minskar beroendet av nätet. I fråga om biomassa och biobränslen måste man ta hänsyn till det optimala markutnyttjandet på längre sikt. |
| --- | --- |

5.2.5

EU:s politiska satsningar på utnyttjande av förnybara energikällor är ett kraftfullt grepp för att motverka det ökande externa beroendet. Samtidigt reduceras utsläppen av växthusgaser och i vissa fall minskar beroendet av nätet. I fråga om biomassa och biobränslen måste man ta hänsyn till det optimala markutnyttjandet på längre sikt.

| 5.2.6 | Uran importeras till 95 % till EU från olika källor. Enligt IAEA och OECD:s kärnkraftsbyrå bör de för närvarande kända ekonomiska urankällorna kunna tillfredsställa världens efterfrågan på dagens nivå i 50 år. Potentiella tillgångar på basis av geologiska data skjuter fram den teoretiska slutpunkten till 280 år. Senare kan ny teknik erbjuda ytterligare alternativa bränslekällor. |
| --- | --- |

5.2.6

Uran importeras till 95 % till EU från olika källor. Enligt IAEA och OECD:s kärnkraftsbyrå bör de för närvarande kända ekonomiska urankällorna kunna tillfredsställa världens efterfrågan på dagens nivå i 50 år. Potentiella tillgångar på basis av geologiska data skjuter fram den teoretiska slutpunkten till 280 år. Senare kan ny teknik erbjuda ytterligare alternativa bränslekällor.

5.3   Klimatförändringar

| 5.3.1 | EU har tagit täten i världen när det gäller att angripa klimatförändringarna. EU:s politiska satsningar är unika, mycket avancerade och ambitiösa, särskilt systemet för utsläppshandel och främjandet av förnybar energi. I många andra delar av världen har man inte följt exemplet. Detta gäller också några av dem som svarar för de största utsläppen. |
| --- | --- |

5.3.1

EU har tagit täten i världen när det gäller att angripa klimatförändringarna. EU:s politiska satsningar är unika, mycket avancerade och ambitiösa, särskilt systemet för utsläppshandel och främjandet av förnybar energi. I många andra delar av världen har man inte följt exemplet. Detta gäller också några av dem som svarar för de största utsläppen.

| 5.3.2 | Sett i relation till trenderna i den globala uppvärmningen är Kyotomålen blygsamma, men de verkar svåra att uppnå för de flesta av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

5.3.2

Sett i relation till trenderna i den globala uppvärmningen är Kyotomålen blygsamma, men de verkar svåra att uppnå för de flesta av EU:s medlemsstater.

| 5.3.3 | De flesta reduktioner hittills har åstadkommits genom att ersätta kol med gas för uppvärmning och elproduktion (i Storbritannien) och genom att stänga och renovera gamla produktionsenheter i Tysklands östra delar. Många av de aktuella och framtida utsläppsminskningarna är mer svårhanterliga och kostnadskrävande. |
| --- | --- |

5.3.3

De flesta reduktioner hittills har åstadkommits genom att ersätta kol med gas för uppvärmning och elproduktion (i Storbritannien) och genom att stänga och renovera gamla produktionsenheter i Tysklands östra delar. Många av de aktuella och framtida utsläppsminskningarna är mer svårhanterliga och kostnadskrävande.

| 5.3.4 | Det gäller att hitta en världsomspännande lösning på klimatpolitiken efter Kyoto som inbegriper åtminstone alla stater med större utsläpp. Annars kommer det inte att ske någon betydande utveckling när det gäller att lindra klimatförändringarna, men risken finns att EU:s ekonomiska och sociala utveckling tar skada. |
| --- | --- |

5.3.4

Det gäller att hitta en världsomspännande lösning på klimatpolitiken efter Kyoto som inbegriper åtminstone alla stater med större utsläpp. Annars kommer det inte att ske någon betydande utveckling när det gäller att lindra klimatförändringarna, men risken finns att EU:s ekonomiska och sociala utveckling tar skada.

6.   Framtida vägval

6.1   En långsiktig vision

| 6.1.1 | För närvarande torde en idealisk framtida energivision, som minimerar effekten på miljön och klimatet och säkerställer tillräckliga tillgångar på världsnivå, innefatta förnybara energikällor för uppvärmning och varierande elbelastningar, kärnkraft för basbelastningen och utnyttjande av väte som energibärare. En sådan energimix väntas inte kunna tas i drift förrän 2050, sannolikt mycket senare. En annan vision visar hög energieffektivitet, förnybara källor som stöds av en teknisk lösning på lagring av el – exempelvis väte – och kol i kombination med koldioxidsänkor och koldioxidlagring. |
| --- | --- |

6.1.1

För närvarande torde en idealisk framtida energivision, som minimerar effekten på miljön och klimatet och säkerställer tillräckliga tillgångar på världsnivå, innefatta förnybara energikällor för uppvärmning och varierande elbelastningar, kärnkraft för basbelastningen och utnyttjande av väte som energibärare. En sådan energimix väntas inte kunna tas i drift förrän 2050, sannolikt mycket senare. En annan vision visar hög energieffektivitet, förnybara källor som stöds av en teknisk lösning på lagring av el – exempelvis väte – och kol i kombination med koldioxidsänkor och koldioxidlagring.

| 6.1.2 | Fusionstekniken präglas fortfarande av stora utmaningar och osäkerhet. Det krävs några grundläggande tekniska genombrott, och särskilt ett stort utvecklingsarbete för att nå fram till ekonomisk bärkraft. Ett utbrett utnyttjande av väte i samhällsekonomin förutsätter också riklig tillgång till elektricitet. Väte baseras på förnybar energi eller gas och kan inte åstadkomma en fullfjädrad väteekonomi, åtminstone inte som enda bränsletyp. |
| --- | --- |

6.1.2

Fusionstekniken präglas fortfarande av stora utmaningar och osäkerhet. Det krävs några grundläggande tekniska genombrott, och särskilt ett stort utvecklingsarbete för att nå fram till ekonomisk bärkraft. Ett utbrett utnyttjande av väte i samhällsekonomin förutsätter också riklig tillgång till elektricitet. Väte baseras på förnybar energi eller gas och kan inte åstadkomma en fullfjädrad väteekonomi, åtminstone inte som enda bränsletyp.

| 6.1.3 | Världens potential när det gäller förnybara energikällor är svår att fastställa när man väger in vissa naturliga begränsningar och ekonomin. Några studier har tagit upp möjligheten att de förnybara källorna skulle kunna ha en andel på närmare 100 % år 2050 i Europa, men detta synsätt är inte allmänt, och kommissionens scenarier stöder det inte. Till och med det alternativscenario som är mest ”förnybart-intensivt” anger bara en 15-procentig andel för förnybar energi år 2030. Hittills har utnyttjandet av förnybara energikällor i EU-25 utvecklats långsammare än de uppställda målen. |
| --- | --- |

6.1.3

Världens potential när det gäller förnybara energikällor är svår att fastställa när man väger in vissa naturliga begränsningar och ekonomin. Några studier har tagit upp möjligheten att de förnybara källorna skulle kunna ha en andel på närmare 100 % år 2050 i Europa, men detta synsätt är inte allmänt, och kommissionens scenarier stöder det inte. Till och med det alternativscenario som är mest ”förnybart-intensivt” anger bara en 15-procentig andel för förnybar energi år 2030. Hittills har utnyttjandet av förnybara energikällor i EU-25 utvecklats långsammare än de uppställda målen.

6.2   Energieffektivitet

| 6.2.1 | Energieffektivitet och energisparande är centrala inslag i energipolitiken. I sitt yttrande om grönboken om energieffektivitet har EESK nyligen gett sitt eftertryckliga stöd till åtgärderna på detta politikområde, och kommenterat en lång rad potentiella instrument och åtgärder. |
| --- | --- |

6.2.1

Energieffektivitet och energisparande är centrala inslag i energipolitiken. I sitt yttrande om grönboken om energieffektivitet har EESK nyligen gett sitt eftertryckliga stöd till åtgärderna på detta politikområde, och kommenterat en lång rad potentiella instrument och åtgärder.

| 6.2.2 | Högre effektivitet påverkar den framtida energimixen. Den relativa efterfrågesänkningen skulle styras av marknadskrafterna till minskad användning av den mest oekonomiska källan, eller möjligen till den mest oönskade källan via politiska åtgärder. |
| --- | --- |

6.2.2

Högre effektivitet påverkar den framtida energimixen. Den relativa efterfrågesänkningen skulle styras av marknadskrafterna till minskad användning av den mest oekonomiska källan, eller möjligen till den mest oönskade källan via politiska åtgärder.

| 6.2.3 | I sin aktuella grönbok om energieffektivitet uppskattar kommissionen att ekonomisk effektivitet har en förbättringspotential på 20 % – 1,5 % årligen – och därmed en återgång till 1990 års efterfrågenivå för EU-25. De scenarier som kommissionen publicerat visar ingen sådan minskning fram till 2030, inte ens det som bygger på de mest kraftfulla politiska åtgärderna. |
| --- | --- |

6.2.3

I sin aktuella grönbok om energieffektivitet uppskattar kommissionen att ekonomisk effektivitet har en förbättringspotential på 20 % – 1,5 % årligen – och därmed en återgång till 1990 års efterfrågenivå för EU-25. De scenarier som kommissionen publicerat visar ingen sådan minskning fram till 2030, inte ens det som bygger på de mest kraftfulla politiska åtgärderna.

| 6.2.4 | I sitt yttrande uttrycker EESK starkt stöd för tanken på bättre energieffektivitet som en absolut förutsättning för hållbar utveckling, konkurrenskraft och ekonomiskt oberoende. Bättre energieffektivitet är helt enkelt ekonomiskt sunt förnuft om det inte går till överdrift. Att förbättra energieffektiviteten är en del av det vardagliga arbetet inom företagen, och frivilliga överenskommelser är ett fungerande redskap. Inom andra sektorer krävs det många åtgärder, som exempelvis spridande av medvetenhet och kunskap, liksom ändamålsenliga ekonomiska åtgärder. EESK betraktar emellertid de mål som presenteras i grönboken som optimistiska. |
| --- | --- |

6.2.4

I sitt yttrande uttrycker EESK starkt stöd för tanken på bättre energieffektivitet som en absolut förutsättning för hållbar utveckling, konkurrenskraft och ekonomiskt oberoende. Bättre energieffektivitet är helt enkelt ekonomiskt sunt förnuft om det inte går till överdrift. Att förbättra energieffektiviteten är en del av det vardagliga arbetet inom företagen, och frivilliga överenskommelser är ett fungerande redskap. Inom andra sektorer krävs det många åtgärder, som exempelvis spridande av medvetenhet och kunskap, liksom ändamålsenliga ekonomiska åtgärder. EESK betraktar emellertid de mål som presenteras i grönboken som optimistiska.

| 6.2.5 | Trots effektivitetssatsningarna verkar det osannolikt i ljuset av de olika scenarierna att energiefterfrågan skulle börja sjunka före 2030 inom EU-25. Den skulle till och med kunna öka. En starkare utveckling mot energieffektivitet skulle ha mycket positiva effekter. |
| --- | --- |

6.2.5

Trots effektivitetssatsningarna verkar det osannolikt i ljuset av de olika scenarierna att energiefterfrågan skulle börja sjunka före 2030 inom EU-25. Den skulle till och med kunna öka. En starkare utveckling mot energieffektivitet skulle ha mycket positiva effekter.

6.3   Handlingsalternativ på olika användningsområden

För att analysera energimixalternativen i relation till de politiska utmaningar som tagits upp här är det lämpligt att titta på de olika sektorer som utnyttjar primärenergi – transport, uppvärmning och el – var för sig. De är bara marginellt avhängiga av varandra.

6.3.1   Transport

| 6.3.1.1 | Transportsektorn är nästan fullständigt beroende av flytande bränslen, i praktiken oljeprodukter. För närvarande är den enda ersättningsmöjligheten, i viss utsträckning, eldrivna järnvägstransporter. En liten men växande andel gas utnyttjas inom kollektivtrafiken, vilket ger en viss diversifiering men väcker frågor i anslutning till ökad användning av gas. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Transportsektorn är nästan fullständigt beroende av flytande bränslen, i praktiken oljeprodukter. För närvarande är den enda ersättningsmöjligheten, i viss utsträckning, eldrivna järnvägstransporter. En liten men växande andel gas utnyttjas inom kollektivtrafiken, vilket ger en viss diversifiering men väcker frågor i anslutning till ökad användning av gas.

| 6.3.1.2 | EU har en målsättning att ersätta oljebaserade bränslen med biobränslen upp till 5,75 % fram till år 2010. Med dagens höga oljepriser diskuterar man på många håll mycket högre ersättningstal. Kommissionen har lagt fram ett meddelande om ökat utnyttjande av biobränslen, i februari 2006 (en handlingsplan för biomassa). När politiska projekt i denna riktning planeras måste man väga in många faktorer: energibalansnetto, handels-, finans-, miljö- och jordbrukspoltik samt kostnaderna för användarna. Andra viktiga aspekter är tryggad, kontinuerlig tillgång och effekten på alternativa tillämpningar av biomassa. |
| --- | --- |

6.3.1.2

EU har en målsättning att ersätta oljebaserade bränslen med biobränslen upp till 5,75 % fram till år 2010. Med dagens höga oljepriser diskuterar man på många håll mycket högre ersättningstal. Kommissionen har lagt fram ett meddelande om ökat utnyttjande av biobränslen, i februari 2006 (en handlingsplan för biomassa). När politiska projekt i denna riktning planeras måste man väga in många faktorer: energibalansnetto, handels-, finans-, miljö- och jordbrukspoltik samt kostnaderna för användarna. Andra viktiga aspekter är tryggad, kontinuerlig tillgång och effekten på alternativa tillämpningar av biomassa.

| 6.3.1.3 | Bränslecellsdrivna bilar befinner sig i testfasen. En nyckelfråga är vilket bränsle som skulle användas. I framtiden kan väte produceras av förnybara källor eller naturgas, och framställas av vatten med elektricitet. Hittills är bränsleceller mycket dyrare än förbränningsmotorer. |
| --- | --- |

6.3.1.3

Bränslecellsdrivna bilar befinner sig i testfasen. En nyckelfråga är vilket bränsle som skulle användas. I framtiden kan väte produceras av förnybara källor eller naturgas, och framställas av vatten med elektricitet. Hittills är bränsleceller mycket dyrare än förbränningsmotorer.

| 6.3.1.4 | El kan erbjuda ett fungerande alternativ som energibärare för transporter, exempelvis hybridfordon som kan anslutas till elnätet. |
| --- | --- |

6.3.1.4

El kan erbjuda ett fungerande alternativ som energibärare för transporter, exempelvis hybridfordon som kan anslutas till elnätet.

| 6.3.1.5 | Det finns inget snabbt sätt att göra transportsystemet oljefritt. Följaktligen måste stora ansträngningar göras för att öka energieffektiviteten iom transportsektorn genom






  — | bättre motor- och bränsleteknik, |
| --- | --- | --- |

6.3.1.5

Det finns inget snabbt sätt att göra transportsystemet oljefritt. Följaktligen måste stora ansträngningar göras för att öka energieffektiviteten iom transportsektorn genom

—

bättre motor- och bränsleteknik,

| — | lättare bilar, effektivare vägfordon för godstransporter, |
| --- | --- |

—

lättare bilar, effektivare vägfordon för godstransporter,

| — | bättre kollektivtrafik, stödd av vägtullar i stadskärnor, |
| --- | --- |

—

bättre kollektivtrafik, stödd av vägtullar i stadskärnor,

| — | maximal överflyttning till järnvägs- och sjötransporter förutsatt att dessa fungerar effektivt, |
| --- | --- |

—

maximal överflyttning till järnvägs- och sjötransporter förutsatt att dessa fungerar effektivt,

| — | åtgärder mot trafikstockningar, exempelvis genom flexibla arbetstider. |
| --- | --- |

—

åtgärder mot trafikstockningar, exempelvis genom flexibla arbetstider.

Transportbehoven kan sänkas genom regional planering och distansarbete.

En allmännare fördjupad analys av den europeiska transportinfrastrukturen och dess framtida utmaningar finns i EESK:s yttrande ”Framtida transportinfrastruktur: planering och grannländerna – hållbar rörlighet och finansiering”.

6.3.2   Uppvärmning och kylning

| 6.3.2.1 | I Europa används till övervägande del fossila bränslen till uppvärmning – olja, gas och kol. Gasens andel ökar snabbt. El används i viss utsträckning, medan biomassa har trätt in på arenan i norr och solvärme i söder. För kylning är el fortfarande den dominerande källan men andra alternativ, särskilt fjärrkylning från kraftvärmeanläggningar, vinner terräng. |
| --- | --- |

6.3.2.1

I Europa används till övervägande del fossila bränslen till uppvärmning – olja, gas och kol. Gasens andel ökar snabbt. El används i viss utsträckning, medan biomassa har trätt in på arenan i norr och solvärme i söder. För kylning är el fortfarande den dominerande källan men andra alternativ, särskilt fjärrkylning från kraftvärmeanläggningar, vinner terräng.

| 6.3.2.2 | 40 % av energin i Europa används i byggnader för uppvärmning och kylning. Enligt experterna är potentialen stor för bättre energieffektivitet, och EU har redan agerat på detta område. |
| --- | --- |

6.3.2.2

40 % av energin i Europa används i byggnader för uppvärmning och kylning. Enligt experterna är potentialen stor för bättre energieffektivitet, och EU har redan agerat på detta område.

| 6.3.2.3 | De förnybara energikällorna har stor potential här. Biomassa skulle kunna utnyttjas i mycket större skala inom de moderna fjärrvärme- och fjärrkylningssystemen, i förekommande fall i kombination med elproduktion. Den geotermiska energin erbjuder nästan oexploaterade potentialer. Solvärmen är förvånansvärt lite utvecklad i vissa sydliga länder. Dessutom är utvinning av värme ur den omgivande miljön med hjälp av värmepumpar en rikligt förekommande och energieffektiv källa till förnybar energi. |
| --- | --- |

6.3.2.3

De förnybara energikällorna har stor potential här. Biomassa skulle kunna utnyttjas i mycket större skala inom de moderna fjärrvärme- och fjärrkylningssystemen, i förekommande fall i kombination med elproduktion. Den geotermiska energin erbjuder nästan oexploaterade potentialer. Solvärmen är förvånansvärt lite utvecklad i vissa sydliga länder. Dessutom är utvinning av värme ur den omgivande miljön med hjälp av värmepumpar en rikligt förekommande och energieffektiv källa till förnybar energi.

| 6.3.2.4 | Uppvärmning och kylning är exempel på mycket lokalt energiutnyttjande. Åtgärder för att höja effektiviteten i energianvändningen i byggnader måste vidtas på det lokala planet. På EU-nivå bör satsningar göras för att stödja den tekniska utvecklingen, dela kunskaper och välfungerande lösningar och säkerställa att inre marknaden för anknutna produkter och tjänster fungerar tillfredsställande. |
| --- | --- |

6.3.2.4

Uppvärmning och kylning är exempel på mycket lokalt energiutnyttjande. Åtgärder för att höja effektiviteten i energianvändningen i byggnader måste vidtas på det lokala planet. På EU-nivå bör satsningar göras för att stödja den tekniska utvecklingen, dela kunskaper och välfungerande lösningar och säkerställa att inre marknaden för anknutna produkter och tjänster fungerar tillfredsställande.

6.3.3   El

| 6.3.3.1 | Källorna till elproduktion är mångskiftande – kol, gas, olja, vattenkraft, kärnkraft och vindkraft, samt icke-fossila fasta bränslen som biomassa. Solcells- och tidvattentekniken är under utveckling. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Källorna till elproduktion är mångskiftande – kol, gas, olja, vattenkraft, kärnkraft och vindkraft, samt icke-fossila fasta bränslen som biomassa. Solcells- och tidvattentekniken är under utveckling.

| 6.3.3.2 | Flertalet kraftverk i Europa är mogna att ersättas inom en snar framtid. Det gäller både för den vanligaste anläggningstypen som bygger på fossila bränslen och för kärnkraftverken. Detta ger en unik möjlighet att på bred front övergå till energikällor som inte släpper ut koldioxid, och samtidigt minska det externa beroendet och öka effektiviteten i elproduktionen. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Flertalet kraftverk i Europa är mogna att ersättas inom en snar framtid. Det gäller både för den vanligaste anläggningstypen som bygger på fossila bränslen och för kärnkraftverken. Detta ger en unik möjlighet att på bred front övergå till energikällor som inte släpper ut koldioxid, och samtidigt minska det externa beroendet och öka effektiviteten i elproduktionen.

| 6.3.3.3 | Åtgärder för energieffektivitet kan sättas in genom hela elektricitetskedjan – alltifrån bränsle- och kraftverksteknik till miljöeffektiv design av produkter som utnyttjar el. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Åtgärder för energieffektivitet kan sättas in genom hela elektricitetskedjan – alltifrån bränsle- och kraftverksteknik till miljöeffektiv design av produkter som utnyttjar el.

| 6.3.3.4 | Den allmänna uppfattningen är emellertid att elefterfrågan fortsätter att öka under några årtionden, och att nästan 400 GW ny kraftverkskapacitet – 400–800 anläggningar – måste byggas upp inom EU-25 för att täcka ökad efterfrågan. Dessutom krävs nya kraftverk med hundratals GW för att ersätta gamla verk. |
| --- | --- |

6.3.3.4

Den allmänna uppfattningen är emellertid att elefterfrågan fortsätter att öka under några årtionden, och att nästan 400 GW ny kraftverkskapacitet – 400–800 anläggningar – måste byggas upp inom EU-25 för att täcka ökad efterfrågan. Dessutom krävs nya kraftverk med hundratals GW för att ersätta gamla verk.

| 6.3.3.5 | En optimal kraftleveransmix innefattar olika typer av genereringskapacitet som motsvarar olika behovstyper. Basbelastningskapacitet, för stabil och kontinuerlig efterfrågan, erbjuds i idealfallet av vattenkraft, kärnkraft eller förbränningsanläggningar för billigare bränslen som kol. Varierande belastningar – större delen av utnyttjandet – kräver lättreglerad produktion, som vattenkraft eller termisk energi. Belastningstopparna skall helst klaras av anläggningar med låga kapitalkostnader och höga driftskostnader, som gasturbiner. Kapaciteten för basbelastning kan också användas för att förstärka användningen av vattenkraften vid toppbelastning. Användning av kraftkällor med varierande kapacitet förutsätter lättreglerad reservproduktion. |
| --- | --- |

6.3.3.5

En optimal kraftleveransmix innefattar olika typer av genereringskapacitet som motsvarar olika behovstyper. Basbelastningskapacitet, för stabil och kontinuerlig efterfrågan, erbjuds i idealfallet av vattenkraft, kärnkraft eller förbränningsanläggningar för billigare bränslen som kol. Varierande belastningar – större delen av utnyttjandet – kräver lättreglerad produktion, som vattenkraft eller termisk energi. Belastningstopparna skall helst klaras av anläggningar med låga kapitalkostnader och höga driftskostnader, som gasturbiner. Kapaciteten för basbelastning kan också användas för att förstärka användningen av vattenkraften vid toppbelastning. Användning av kraftkällor med varierande kapacitet förutsätter lättreglerad reservproduktion.

| 6.3.3.6 | Tillräckligt dimensionerade och välfungerande överföringsnät, inklusive sammankopplings-nät, behövs för att effektivisera utnyttjandet av kraftverken och minska behovet av nya anläggningar. Å andra sidan måste systemet optimeras så att man inte använder överföring över långa avstånd i stället för att bygga kraftverk där efterfrågan är stor. Utspridd kraftgenerering, helt i kraftvärmeanläggningar, är ett alternativ som behöver utvecklas. Ändamålsenlig styrning av efterfrågesidan skulle kunna sänka efterfrågetopparna på en välfungerande marknad. |
| --- | --- |

6.3.3.6

Tillräckligt dimensionerade och välfungerande överföringsnät, inklusive sammankopplings-nät, behövs för att effektivisera utnyttjandet av kraftverken och minska behovet av nya anläggningar. Å andra sidan måste systemet optimeras så att man inte använder överföring över långa avstånd i stället för att bygga kraftverk där efterfrågan är stor. Utspridd kraftgenerering, helt i kraftvärmeanläggningar, är ett alternativ som behöver utvecklas. Ändamålsenlig styrning av efterfrågesidan skulle kunna sänka efterfrågetopparna på en välfungerande marknad.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiv 2003/30/EG, EGT L 123, 17.5.2003.

1

(2)  ”Mot en europeisk strategi för trygg energiförsörjning”, EGT C 221, 7.8.2001.

2

---

BILAGA

till yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

Följande ändringsförslag fick minst en fjärdedel av rösterna, men avslogs under debatten:

Ny punkt 2.2.1

Lägg in följande nya text efter punkt 2.2:

”EESK vill påpeka att dessa prognoser kan visa sig vara felaktiga eller inaktuella till följd av den pågående utvecklingen på energimarknaderna, främst oljeprisets utveckling. För alla prognoser är det avgörande vilka grundläggande uppgifter de bygger på, och dessa har förändrats väsentligt de senaste månaderna. En undersökning
   (1)
  som genomförts på uppdrag av det tyska finansministeriet har kommit fram till att vid ett framtida oljepris på, som man nu antar, 60 dollar per fat kommer energiförbrukningen att gå ned med 17 % till år 2030 och kol och förnybara energikällor kommer att utnyttjas i större utsträckning. Hittills har man utgått från att förbrukningen skall öka, vid ett antaget oljepris på 37 dollar.”

Motivering

Våra uttalanden måste givetvis bygga på vissa prognoser, och föredraganden gör rätt i att citera Internationella energibyrån och kommissionen. Kommittén bör dock ta in den senaste utvecklingen i sina resonemang, utan att detta leder till andra slutsatser i yttrandet.

Omröstning

Röster för: 69

Röster emot: 85

Nedlagda röster: 19

Punkt 2.3

Stryk enligt följande:

”Det är investerare som väljer energikällor och energiteknik, och de kan påverkas av politiska beslut. EU har ingen direkt makt över medlemsstaternas val av energikällor men ett indirekt inflytande via sitt miljömandat. Medlemsstaterna bör i möjligaste mån underlätta utnyttjandet av sina inhemska resurser. De vägval som medlemsstaterna gör influerar de övrigas. Det är också fallet att energianvändare i medlemsstater som exempelvis saknar kärnkraft- eller kolkraftproduktion ingår i en elmarknad där kärn- eller kolkraft används.”

Motivering

Detta stämmer inte. I de länder som t.ex. avstår, eller vill avstå, från kärnenergi finns det ofta tillräckligt med alternativ kraftverkskapacitet. Det faktum att det t.ex. importeras kärnenergi från Frankrike eller Tjeckien till Tyskland beror på hur den europeiska inre marknaden ser ut i dag och på att vissa länder medvetet skapar överkapacitet. Det är felaktigt att påstå att en eventuell energibrist t.ex. enbart kan åtgärdas med hjälp av energi från utländska kärnkraftverk.

Omröstning

Röster för: 60

Röster emot: 115

Nedlagda röster: 13

Punkt 5.2.6

Lägg till enligt följande:

”Uran importeras till 95 % till EU från olika källor. Enligt IAEA och OECD:s kärnkraftsbyrå bör de för närvarande kända ekonomiska urankällorna kunna tillfredsställa världens efterfrågan på dagens nivå i 50 år. Potentiella tillgångar på basis av geologiska data skjuter fram den teoretiska slutpunkten till 280 år. Denna tidsperiod torde emellertid bli väsentligt mycket kortare om de nukleära utbyggnadsplaner som vissa länder har blir verklighet. Indien t.ex. planerar att utöka sin kärnkraftskapacitet på 3 000 MW till 300 000 MW, vilket naturligtvis skulle få betydande följder för de globala tillgångarna på uran. Senare kan ny teknik erbjuda ytterligare alternativa bränslekällor, men för närvarande har man varken erfarenhet av eller tillgång till sådana bränslekällor.”

Motivering

Klarläggande.

Omröstning

Röster för: 62

Röster emot: 124

Nedlagda röster: 6

Punkt 6.3.3.2

Ändra enligt följande:

”Flertalet kraftverk i Europa är mogna att ersättas inom en snar framtid. Det gäller både för den vanligaste anläggningstypen som bygger på fossila bränslen och för kärnkraftverken. Detta ger en unik möjlighet att på bred front övergå till energiförsörjningssystem som är mindre skadliga för miljön (kraftvärmeverk, ren kolteknik). energikällor som inte släpper ut koldioxid, och samtidigt minska det externa beroendet och öka effektiviteten i elproduktionen.”

Motivering

Självförklarande. Se även punkterna 1.17 och 1.18 där vi bl.a. uttalar oss om ren kolteknik.

Omröstning

Röster för: 62

Röster emot: 121

Nedlagda röster: 12

---

(1)  Undersökningen har genomförts av Basler Prognos Institut och Energiewirtschaftliches Institut vid universitetet i Köln.

1

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/195 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/195

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser”

KOM(2005) 586 slutlig – 2005/0236 (COD),

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed”

KOM(2005) 587 slutlig – 2005/237 (COD),

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll”

KOM(2005) 588 slutlig – 2005/0238 (COD),

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen”

KOM(2005) 589 slutlig – 2005/0239 (COD),

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG”

KOM(2005) 590 slutlig – 2005/0240 (COD),

”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar”

KOM(2005) 592 slutlig – 2005/0241 (COD) och

”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares skadeståndsansvar och finansiella säkerheter”

KOM(2005) 593 slutlig – 2005/0242 (COD)

(2006/C 318/32)

Den 25 januari (TEN/236), 8 februari (TEN/235), 14 februari (TEN/234 och 239), 28 februari (TEN/237) och 15 mars 2006 (TEN/233 och 238) beslutade rådet i enlighet med artiklarna 71.1 och 80.2 i EG-fördraget att rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttrande.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 juli 2006. Föredragande var Daniel Retureau. Medföredragande var Anna Bredima-Savopoulou.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 198 röster för, 2 röster emot och 5 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar rent generellt det tredje åtgärdspaketet avseende sjösäkerhet, som innehåller nya konstruktiva och förebyggande åtgärder för en förbättrad sjösäkerhet. Åtgärdspaketet gör det möjligt att begränsa fartygsolyckor och föroreningar från fartyg samtidigt som det blir lättare att hantera konsekvenserna av eventuella olyckor. EESK ställer sig positiv till de föreslagna åtgärderna avseende flaggstater, hamnstatskontroll och uppföljning av klassificeringssällskapen samt granskning och utredning av olyckor (mottagande av fartyg i nöd på skyddade platser). Kommittén ställer sig också positiv till förslaget till övervaknings- och informationssystem för sjötrafik. Förslagen ligger i linje med de kommentarer som kommittén framfört i sina yttranden om åtgärdspaketen Erika I och II. Förslagen i de kommissionsdokument som behandlas i detta yttrande förbättrar olika aspekter av transportkedjan och understryker EU:s engagemang för kvalitativa sjötransporter. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén välkomnar rent generellt det tredje åtgärdspaketet avseende sjösäkerhet, som innehåller nya konstruktiva och förebyggande åtgärder för en förbättrad sjösäkerhet. Åtgärdspaketet gör det möjligt att begränsa fartygsolyckor och föroreningar från fartyg samtidigt som det blir lättare att hantera konsekvenserna av eventuella olyckor. EESK ställer sig positiv till de föreslagna åtgärderna avseende flaggstater, hamnstatskontroll och uppföljning av klassificeringssällskapen samt granskning och utredning av olyckor (mottagande av fartyg i nöd på skyddade platser). Kommittén ställer sig också positiv till förslaget till övervaknings- och informationssystem för sjötrafik. Förslagen ligger i linje med de kommentarer som kommittén framfört i sina yttranden om åtgärdspaketen Erika I och II. Förslagen i de kommissionsdokument som behandlas i detta yttrande förbättrar olika aspekter av transportkedjan och understryker EU:s engagemang för kvalitativa sjötransporter.

| 1.2 | Kommittén ställer sig tveksam till förslagen till nya ansvarsregler för passagerarfartyg, som grundar sig på Atenkonventionen, och till bestämmelserna för fartygsägares skadeståndsansvar. De föreslagna bestämmelserna för skadeståndsansvar bör ses över mer i detalj. |
| --- | --- |

1.2

Kommittén ställer sig tveksam till förslagen till nya ansvarsregler för passagerarfartyg, som grundar sig på Atenkonventionen, och till bestämmelserna för fartygsägares skadeståndsansvar. De föreslagna bestämmelserna för skadeståndsansvar bör ses över mer i detalj.

| 1.3 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att erkännandet av den roll som Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) spelar är mycket positivt. Detta ligger helt i linje med andan i de yttranden om sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar som kommittén utarbetat sedan 1993 och i vilka kommittén betonar vikten av att skapa en internationell ram för sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar. |
| --- | --- |

1.3

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén anser att erkännandet av den roll som Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) spelar är mycket positivt. Detta ligger helt i linje med andan i de yttranden om sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar som kommittén utarbetat sedan 1993 och i vilka kommittén betonar vikten av att skapa en internationell ram för sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar.

| 1.4 | EESK rekommenderar att kommissionen vidtar alla åtgärder som krävs för att medlemsstaterna ratificerar IMO:s konventioner så snabbt som möjligt, framför allt konventionen om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar (från 1996). En sådan ratificering kommer att ha en direkt inverkan på sjösäkerheten, den globala miljön samt ansvaret för och skadeståndsnivån i fråga om de skador som föroreningar orsakar på global nivå. |
| --- | --- |

1.4

EESK rekommenderar att kommissionen vidtar alla åtgärder som krävs för att medlemsstaterna ratificerar IMO:s konventioner så snabbt som möjligt, framför allt konventionen om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar (från 1996). En sådan ratificering kommer att ha en direkt inverkan på sjösäkerheten, den globala miljön samt ansvaret för och skadeståndsnivån i fråga om de skador som föroreningar orsakar på global nivå.

| 1.5 | EESK föreslår att kommissionen undantar sjöfart på inre vattenvägar från förslaget och offentliggör ett särskilt meddelande inom ramen för programmet Naïades om skadeståndsansvar gentemot passagerare på fartyg som trafikerar gemenskapens inre vattenvägar. |
| --- | --- |

1.5

EESK föreslår att kommissionen undantar sjöfart på inre vattenvägar från förslaget och offentliggör ett särskilt meddelande inom ramen för programmet Naïades om skadeståndsansvar gentemot passagerare på fartyg som trafikerar gemenskapens inre vattenvägar.

| 1.6 | EESK upprepar sitt önskemål, som redan framförts i yttrandena om åtgärdspaketen Erika I och II, att framför allt den mänskliga dimensionen bör beaktas i nästa åtgärdspaket för sjösäkerhet. Kommittén beklagar därför att den mänskliga faktorn inte uppmärksammas i tillräcklig utsträckning i det tredje åtgärdspaketet för sjösäkerhet. Som grund för lämpliga bestämmelser föreslår kommittén att man väljer koden för arbete till sjöss som antogs av IMO:s sjöfartskonferens 2006 och som medlemsstaterna bör ratificera, så att reglerna inom EU och på internationell nivå kan harmoniseras. Kommissionen borde i sitt arbete för att förbättra det europeiska regelverket också ha beaktat kodens avsnitt ”Rekommendationer” (icke-bindande lagstiftning). |
| --- | --- |

1.6

EESK upprepar sitt önskemål, som redan framförts i yttrandena om åtgärdspaketen Erika I och II, att framför allt den mänskliga dimensionen bör beaktas i nästa åtgärdspaket för sjösäkerhet. Kommittén beklagar därför att den mänskliga faktorn inte uppmärksammas i tillräcklig utsträckning i det tredje åtgärdspaketet för sjösäkerhet. Som grund för lämpliga bestämmelser föreslår kommittén att man väljer koden för arbete till sjöss som antogs av IMO:s sjöfartskonferens 2006 och som medlemsstaterna bör ratificera, så att reglerna inom EU och på internationell nivå kan harmoniseras. Kommissionen borde i sitt arbete för att förbättra det europeiska regelverket också ha beaktat kodens avsnitt ”Rekommendationer” (icke-bindande lagstiftning).

| 1.7 | EESK konstaterar att arbetet med att förbättra lagstiftningsprocessen går via en bättre tillämpning av lagstiftningen. I detta hänseende vill kommittén uppmärksamma behovet av en bättre tillämpning av lagstiftningen. Kommittén anmodar även samtliga berörda parter att se till att bestämmelserna i det nya åtgärdspaketet för sjösäkerhet genomförs. |
| --- | --- |

1.7

EESK konstaterar att arbetet med att förbättra lagstiftningsprocessen går via en bättre tillämpning av lagstiftningen. I detta hänseende vill kommittén uppmärksamma behovet av en bättre tillämpning av lagstiftningen. Kommittén anmodar även samtliga berörda parter att se till att bestämmelserna i det nya åtgärdspaketet för sjösäkerhet genomförs.

| 1.8 | EESK vill betona att det är nödvändigt att anslå ökade resurser till medlemsstaternas hamnkontroll. Kommittén efterlyser dessutom ett ökat antal inspektörer i hamnarna, så att de olika delarna av åtgärdspaketet för sjösäkerhet kan genomföras. EESK anmodar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna göra sitt yttersta för att väcka ett intresse för detta arbete och rekrytera ny personal med rätt kompetens för inspektörstjänsterna. |
| --- | --- |

1.8

EESK vill betona att det är nödvändigt att anslå ökade resurser till medlemsstaternas hamnkontroll. Kommittén efterlyser dessutom ett ökat antal inspektörer i hamnarna, så att de olika delarna av åtgärdspaketet för sjösäkerhet kan genomföras. EESK anmodar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna göra sitt yttersta för att väcka ett intresse för detta arbete och rekrytera ny personal med rätt kompetens för inspektörstjänsterna.

2.   Inledning

| 2.1 | Till följd av skadorna vid olyckorna med fartygen Erika (1999) och Prestige (2002) utmed de franska och spanska kusterna, som visar på de europeiska kusternas utsatthet, har Europeiska unionen försökt att så snabbt som möjligt vidta åtgärder för att inrätta en mekanism som syftar till att skydda de europeiska kusterna mot olyckor och föroreningar från fartyg samt att förbättra säkerheten ombord på de fartyg som anlöper Europas hamnar. Två åtgärdspaket med lagstiftningsåtgärder har antagits. Erika I (1) antogs 2001 och Erika II (2) antogs 2002. Åtgärdspaketen innehåller sex rättsliga instrument (tre direktiv och tre förordningar). Den 23 november 2005 offentliggjorde kommissionen sitt tredje åtgärdspaket för sjöfartssäkerhet i syfte att stärka gemenskapens sjösäkerhetsbestämmelser och göra befintliga bestämmelser effektivare. |
| --- | --- |

2.1

Till följd av skadorna vid olyckorna med fartygen Erika (1999) och Prestige (2002) utmed de franska och spanska kusterna, som visar på de europeiska kusternas utsatthet, har Europeiska unionen försökt att så snabbt som möjligt vidta åtgärder för att inrätta en mekanism som syftar till att skydda de europeiska kusterna mot olyckor och föroreningar från fartyg samt att förbättra säkerheten ombord på de fartyg som anlöper Europas hamnar. Två åtgärdspaket med lagstiftningsåtgärder har antagits. Erika I (1) antogs 2001 och Erika II (2) antogs 2002. Åtgärdspaketen innehåller sex rättsliga instrument (tre direktiv och tre förordningar). Den 23 november 2005 offentliggjorde kommissionen sitt tredje åtgärdspaket för sjöfartssäkerhet i syfte att stärka gemenskapens sjösäkerhetsbestämmelser och göra befintliga bestämmelser effektivare.

3.   Kommissionens förslag

| 3.1 | Efter EU:s utvidgning utgör gemenskapens flotta 25 % av världens totala flotta. Kommissionens syfte är att skapa en mönsterflotta som kännetecknas av en säker och konkurrenskraftig sjöfart som respekterar miljön. |
| --- | --- |

3.1

Efter EU:s utvidgning utgör gemenskapens flotta 25 % av världens totala flotta. Kommissionens syfte är att skapa en mönsterflotta som kännetecknas av en säker och konkurrenskraftig sjöfart som respekterar miljön.

| 3.2 | Det tredje åtgärdspaketet för sjösäkerhet gör det möjligt att garantera sjösäkerheten. Genom åtgärdspaketet föreslås ett mer förebyggande förhållningssätt som syftar till att återskapa villkoren för en sund och hållbar konkurrens för de fartygsoperatörer som respekterar internationella bestämmelser. Åtgärdspaketet omfattar sju förslag och tar hänsyn till de erfarenheter som gjorts på området när det gäller att genomföra gemenskapens bestämmelser för sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar. Bestämmelserna är inriktade mot två prioriterade områden:






  — | Förbättrade åtgärder för att förebygga olyckor och föroreningar. |
| --- | --- | --- |

3.2

Det tredje åtgärdspaketet för sjösäkerhet gör det möjligt att garantera sjösäkerheten. Genom åtgärdspaketet föreslås ett mer förebyggande förhållningssätt som syftar till att återskapa villkoren för en sund och hållbar konkurrens för de fartygsoperatörer som respekterar internationella bestämmelser. Åtgärdspaketet omfattar sju förslag och tar hänsyn till de erfarenheter som gjorts på området när det gäller att genomföra gemenskapens bestämmelser för sjösäkerhet och förhindrande av föroreningar. Bestämmelserna är inriktade mot två prioriterade områden:

—

Förbättrade åtgärder för att förebygga olyckor och föroreningar.

| — | Hantering av konsekvenserna av olyckor. |
| --- | --- |

—

Hantering av konsekvenserna av olyckor.

3.3   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser

| 3.3.1 | Syftet med detta förslag är att se till att medlemsstaterna garanterar en effektiv kontroll av att de fartyg som är flaggade i det egna landet följer de internationella bestämmelser som antagits av IMO. För detta ändamål skall medlemsstaterna ha en sjöfartsförvaltning som fungerar enligt högt satta kvalitetskriterier. Förslaget syftar till att se till att medlemsstaterna uppfyller sina internationella åtaganden på ett effektivt och samordnat sätt. |
| --- | --- |

3.3.1

Syftet med detta förslag är att se till att medlemsstaterna garanterar en effektiv kontroll av att de fartyg som är flaggade i det egna landet följer de internationella bestämmelser som antagits av IMO. För detta ändamål skall medlemsstaterna ha en sjöfartsförvaltning som fungerar enligt högt satta kvalitetskriterier. Förslaget syftar till att se till att medlemsstaterna uppfyller sina internationella åtaganden på ett effektivt och samordnat sätt.

3.4   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed

| 3.4.1 | Syftet med förslaget är att höja kvaliteten på det arbete som utförs av certifierade klassificeringssällskap (som ansvarar för inspektioner och utövar tillsyn av fartyg). Syftet är också att se över det påföljdssystem som skall gälla för företag som inte uppfyller sina skyldigheter genom diversifierade och proportionella ekonomiska påföljder. Förslaget syftar även till att stärka kommissionens befogenheter, så att inspektörerna kan få tillträde till samtliga fartyg oberoende av flaggstat. Kvaliteten på klassificeringssällskapens arbete skall förbättras genom att det införs ett kvalitetskontrollsystem. |
| --- | --- |

3.4.1

Syftet med förslaget är att höja kvaliteten på det arbete som utförs av certifierade klassificeringssällskap (som ansvarar för inspektioner och utövar tillsyn av fartyg). Syftet är också att se över det påföljdssystem som skall gälla för företag som inte uppfyller sina skyldigheter genom diversifierade och proportionella ekonomiska påföljder. Förslaget syftar även till att stärka kommissionens befogenheter, så att inspektörerna kan få tillträde till samtliga fartyg oberoende av flaggstat. Kvaliteten på klassificeringssällskapens arbete skall förbättras genom att det införs ett kvalitetskontrollsystem.

3.5   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll

| 3.5.1 | Förslaget innebär en genomgripande omarbetning av det nuvarande systemet (det samförståndsavtal som undertecknades i Paris) enligt vilket varje medlemsstat skall inspektera minst 25 % av de fartyg som anlöper landets hamnar. Systemet kommer att ersättas av ett gemenskapsmål om att samtliga fartyg skall inspekteras systematiskt, samtidigt som man minskar inspektionerna av fartyg som håller hög kvalitet. |
| --- | --- |

3.5.1

Förslaget innebär en genomgripande omarbetning av det nuvarande systemet (det samförståndsavtal som undertecknades i Paris) enligt vilket varje medlemsstat skall inspektera minst 25 % av de fartyg som anlöper landets hamnar. Systemet kommer att ersättas av ett gemenskapsmål om att samtliga fartyg skall inspekteras systematiskt, samtidigt som man minskar inspektionerna av fartyg som håller hög kvalitet.

| 3.5.2 | Andra åtgärder kommer att vidtas i syfte att förbättra effektiviteten och kvaliteten hos de kontroller som utförs på fartyg i gemenskapens hamnar (inbegripet kontroll av besättningens arbetsförhållanden). De nya inspektionsförfarandena kommer att koncentreras till riskfartyg. Strängare åtgärder kommer att vidtas gentemot fartyg som inte uppfyller gällande normer genom ett förbud mot att trafikera gemenskapens farvatten. |
| --- | --- |

3.5.2

Andra åtgärder kommer att vidtas i syfte att förbättra effektiviteten och kvaliteten hos de kontroller som utförs på fartyg i gemenskapens hamnar (inbegripet kontroll av besättningens arbetsförhållanden). De nya inspektionsförfarandena kommer att koncentreras till riskfartyg. Strängare åtgärder kommer att vidtas gentemot fartyg som inte uppfyller gällande normer genom ett förbud mot att trafikera gemenskapens farvatten.

3.6   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen

| 3.6.1 | Bland de mål som skall eftersträvas vill kommittén nämna målet om en förbättrad rättslig ram för att ta emot fartyg i nöd på skyddade platser. Arbetet med att hitta alla de platser som kan tjäna som skyddade platser bör påskyndas, så att beslutsprocessen kan effektiviseras vid en eventuell fartygsolycka. Kommissionen föreslår också att samtliga fiskefartyg utrustas med ett system för automatisk identifiering av fartyg, vilket kan minska risken för kollision med större fartyg. |
| --- | --- |

3.6.1

Bland de mål som skall eftersträvas vill kommittén nämna målet om en förbättrad rättslig ram för att ta emot fartyg i nöd på skyddade platser. Arbetet med att hitta alla de platser som kan tjäna som skyddade platser bör påskyndas, så att beslutsprocessen kan effektiviseras vid en eventuell fartygsolycka. Kommissionen föreslår också att samtliga fiskefartyg utrustas med ett system för automatisk identifiering av fartyg, vilket kan minska risken för kollision med större fartyg.

| 3.6.2 | En utvidgning av gemenskapens system för utbyte av uppgifter, SafeSeaNet, till hela EU kommer att göra det enklare att följa fartygens förflyttning och gods. Fartygen kommer att informeras om riskerna för isbildning i vissa områden. |
| --- | --- |

3.6.2

En utvidgning av gemenskapens system för utbyte av uppgifter, SafeSeaNet, till hela EU kommer att göra det enklare att följa fartygens förflyttning och gods. Fartygen kommer att informeras om riskerna för isbildning i vissa områden.

3.7   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG

| 3.7.1 | Sjöfartsbestämmelsernas kvalitet avgörs av möjligheterna att analysera orsaken till olyckor och dra nytta av denna lärdom. Syftet med detta förslag är att skapa en harmoniserad gemenskapsram för olycksutredningar. Utredningarna skall göras av specialiserade oberoende organ som är vederbörligen bemyndigade att utreda olyckor. Riktlinjerna på gemenskapsnivå definieras på ett tydligt sätt i förslaget, som avser att främja samarbetet i fråga om tekniska utredningar av fartygsolyckor. |
| --- | --- |

3.7.1

Sjöfartsbestämmelsernas kvalitet avgörs av möjligheterna att analysera orsaken till olyckor och dra nytta av denna lärdom. Syftet med detta förslag är att skapa en harmoniserad gemenskapsram för olycksutredningar. Utredningarna skall göras av specialiserade oberoende organ som är vederbörligen bemyndigade att utreda olyckor. Riktlinjerna på gemenskapsnivå definieras på ett tydligt sätt i förslaget, som avser att främja samarbetet i fråga om tekniska utredningar av fartygsolyckor.

3.8   Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar

| 3.8.1 | Detta förslag syftar till att integrera bestämmelserna i 2002 års Atenkonvention (som endast är tillämplig på internationell trafik och som ännu inte trätt i kraft) i gemenskapens lagstiftning och att utvidga det skydd som anges i konventionen till att gälla samtliga passagerare i EU som transporteras av fartyg i inrikestrafik och på gemenskapens inre vattenvägar. |
| --- | --- |

3.8.1

Detta förslag syftar till att integrera bestämmelserna i 2002 års Atenkonvention (som endast är tillämplig på internationell trafik och som ännu inte trätt i kraft) i gemenskapens lagstiftning och att utvidga det skydd som anges i konventionen till att gälla samtliga passagerare i EU som transporteras av fartyg i inrikestrafik och på gemenskapens inre vattenvägar.

3.9   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares skadeståndsansvar och om finansiella säkerheter

| 3.9.1 | Syftet med detta förslag är att få fartygsägare att agera på ett mer ansvarsfullt sätt och att ålägga dem att teckna försäkringar eller ställa andra typer av finansiella säkerheter för de skador som orsakas tredje man och för att täcka repatrieringskostnader för sjöfolk som överges. |
| --- | --- |

3.9.1

Syftet med detta förslag är att få fartygsägare att agera på ett mer ansvarsfullt sätt och att ålägga dem att teckna försäkringar eller ställa andra typer av finansiella säkerheter för de skador som orsakas tredje man och för att täcka repatrieringskostnader för sjöfolk som överges.

| 3.9.2 | Ett första steg i denna riktning består av att medlemsstaterna ratificerar samtliga konventioner som ingåtts inom ramen för IMO, t.ex. 1996 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar. Konventionstexten från 1996 kommer att införlivas i gemenskapens lagstiftning, i syfte att garantera en fullständig och enhetlig tillämpning av dess bestämmelser i hela Europeiska unionen. Som ett andra steg kommer kommissionen att begära mandat att få förhandla i Internationella sjöfartsorganisationen om en översyn av 1996 års konvention, så att fartygsägarna förlorar rätten till ansvarsbegränsning. Strängare bestämmelser kommer att gälla för fartyg som är flaggade i stater som inte har ratificerat 1996 års konvention om man kan konstatera grov vårdslöshet. |
| --- | --- |

3.9.2

Ett första steg i denna riktning består av att medlemsstaterna ratificerar samtliga konventioner som ingåtts inom ramen för IMO, t.ex. 1996 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar. Konventionstexten från 1996 kommer att införlivas i gemenskapens lagstiftning, i syfte att garantera en fullständig och enhetlig tillämpning av dess bestämmelser i hela Europeiska unionen. Som ett andra steg kommer kommissionen att begära mandat att få förhandla i Internationella sjöfartsorganisationen om en översyn av 1996 års konvention, så att fartygsägarna förlorar rätten till ansvarsbegränsning. Strängare bestämmelser kommer att gälla för fartyg som är flaggade i stater som inte har ratificerat 1996 års konvention om man kan konstatera grov vårdslöshet.

| 3.9.3 | Medlemsstaterna skall se till att ägarna till de fartyg som trafikerar gemenskapens farvatten, oavsett i vilket land fartygen är flaggade, har ställt finansiella säkerheter för eventuellt skadestånd som uppgår till ett belopp som är dubbelt så stort som de tak som fastställs i 1996 års konvention. Fartygsägarna skall även ha ställt finansiella säkerheter för de fall då sjöfolk överges. Den ställda finansiella säkerheten skall bevisas genom certifikat som skall förvaras ombord på fartyget. |
| --- | --- |

3.9.3

Medlemsstaterna skall se till att ägarna till de fartyg som trafikerar gemenskapens farvatten, oavsett i vilket land fartygen är flaggade, har ställt finansiella säkerheter för eventuellt skadestånd som uppgår till ett belopp som är dubbelt så stort som de tak som fastställs i 1996 års konvention. Fartygsägarna skall även ha ställt finansiella säkerheter för de fall då sjöfolk överges. Den ställda finansiella säkerheten skall bevisas genom certifikat som skall förvaras ombord på fartyget.

4.   Allmänna kommentarer

4.1   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fullgörande av flaggstatsförpliktelser

| 4.1.1 | EESK ställer sig helt och hållet bakom detta förslag, eftersom medlemsstaterna skall fullgöra sina förpliktelser på ett korrekt sätt och anpassa sig till IMO:s regelverk, framför allt bestämmelserna i koden för tillämpning av IMO:s obligatoriska instrument för flaggstater och IMO:s system för kontroll av flaggstaterna. |
| --- | --- |

4.1.1

EESK ställer sig helt och hållet bakom detta förslag, eftersom medlemsstaterna skall fullgöra sina förpliktelser på ett korrekt sätt och anpassa sig till IMO:s regelverk, framför allt bestämmelserna i koden för tillämpning av IMO:s obligatoriska instrument för flaggstater och IMO:s system för kontroll av flaggstaterna.

| 4.1.2 | EESK undrar om artikel 9 ”Flaggstaternas utredningar” är relevant, eftersom den behandlar utredningar av olyckor. Denna fråga regleras i hög grad inom ramen för det femte instrumentet i det tredje åtgärdspaketet för sjösäkerhet. Icke desto mindre förstärker detta behovet av utredningar och av att medlemsstaterna skall ställa lämpliga resurser till förfogande för detta ändamål. |
| --- | --- |

4.1.2

EESK undrar om artikel 9 ”Flaggstaternas utredningar” är relevant, eftersom den behandlar utredningar av olyckor. Denna fråga regleras i hög grad inom ramen för det femte instrumentet i det tredje åtgärdspaketet för sjösäkerhet. Icke desto mindre förstärker detta behovet av utredningar och av att medlemsstaterna skall ställa lämpliga resurser till förfogande för detta ändamål.

| 4.1.3 | Kommittén är medveten om att artikel 10 ”Säkerhetsbesättning” syftar till att garantera att fartyg som för medlemsstaternas flagg har adekvat bemanning ur sjösäkerhetssynpunkt och tillämpar principerna för säkerhetsbesättning enligt IMO-församlingens resolution A.890 (21) om principerna för säkerhetsbesättning. Kommittén är dock övertygad om att rättvisa konkurrensregler mellan flaggstaterna är en fråga av grundläggande betydelse. Kommissionens förslag i artikel 15 ”Samarbetsavtal” om att utarbeta en rapport bör förverkligas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

4.1.3

Kommittén är medveten om att artikel 10 ”Säkerhetsbesättning” syftar till att garantera att fartyg som för medlemsstaternas flagg har adekvat bemanning ur sjösäkerhetssynpunkt och tillämpar principerna för säkerhetsbesättning enligt IMO-församlingens resolution A.890 (21) om principerna för säkerhetsbesättning. Kommittén är dock övertygad om att rättvisa konkurrensregler mellan flaggstaterna är en fråga av grundläggande betydelse. Kommissionens förslag i artikel 15 ”Samarbetsavtal” om att utarbeta en rapport bör förverkligas så snart som möjligt.

4.2   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed

| 4.2.1 | Klassificeringssällskapens ansvar ökar mer och mer för varje dag. Dessa sällskap har ett stort ansvar gentemot flaggstaternas förvaltningar på sjöfarts- och miljöområdet. EESK godkänner följaktligen de föreslagna åtgärderna, som syftar till att förbättra kvaliteten på arbetet inom dessa organisationer, som är bemyndigade att agera för medlemsstaternas räkning, och till att skärpa kontrollerna och påföljderna, genom att man inför ett flexibelt påföljdssystem som är effektivare än dagens system. |
| --- | --- |

4.2.1

Klassificeringssällskapens ansvar ökar mer och mer för varje dag. Dessa sällskap har ett stort ansvar gentemot flaggstaternas förvaltningar på sjöfarts- och miljöområdet. EESK godkänner följaktligen de föreslagna åtgärderna, som syftar till att förbättra kvaliteten på arbetet inom dessa organisationer, som är bemyndigade att agera för medlemsstaternas räkning, och till att skärpa kontrollerna och påföljderna, genom att man inför ett flexibelt påföljdssystem som är effektivare än dagens system.

| 4.2.2 | Med tanke på att organisationernas verksamhet sammanfaller alltmer anser EESK dock att man på ett tydligare sätt bör skilja mellan organisationernas konventionsrelaterade arbetsuppgifter och deras klassificeringsarbete, till exempel genom att ge dessa uppgifter till olika inspektörer inom en och samma erkända organisation eller till två olika organisationer. Det kommer förmodligen att krävas en övergångsperiod, under vilken man främjar de bästa arbetsmetoderna genom förhandlingar mellan medlemsstaterna och berörda organisationer och mellan klassificeringssällskapen, för att man skall kunna ta fram en samling välfungerande arbetsmetoder som gör det möjligt att undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

4.2.2

Med tanke på att organisationernas verksamhet sammanfaller alltmer anser EESK dock att man på ett tydligare sätt bör skilja mellan organisationernas konventionsrelaterade arbetsuppgifter och deras klassificeringsarbete, till exempel genom att ge dessa uppgifter till olika inspektörer inom en och samma erkända organisation eller till två olika organisationer. Det kommer förmodligen att krävas en övergångsperiod, under vilken man främjar de bästa arbetsmetoderna genom förhandlingar mellan medlemsstaterna och berörda organisationer och mellan klassificeringssällskapen, för att man skall kunna ta fram en samling välfungerande arbetsmetoder som gör det möjligt att undvika intressekonflikter.

| 4.2.3 | Enligt artikel 19.3 skall medlemsstaterna samarbeta med de erkända organisationer som de har bemyndigat i utformningen av organisationens regler och föreskrifter. Oaktat bestämmelserna i artiklarna 16 och 17 anser EESK att ett liknande ömsesidigt krav också bör gälla för klassificeringssällskapen. |
| --- | --- |

4.2.3

Enligt artikel 19.3 skall medlemsstaterna samarbeta med de erkända organisationer som de har bemyndigat i utformningen av organisationens regler och föreskrifter. Oaktat bestämmelserna i artiklarna 16 och 17 anser EESK att ett liknande ömsesidigt krav också bör gälla för klassificeringssällskapen.

| 4.2.4 | EESK ställer sig positiv till bestämmelserna i artikel 20 när det gäller kraven på de erkända organisationerna att samråda med varandra och att samarbeta för att uppnå en enhetlig tolkning av de internationella konventionerna. |
| --- | --- |

4.2.4

EESK ställer sig positiv till bestämmelserna i artikel 20 när det gäller kraven på de erkända organisationerna att samråda med varandra och att samarbeta för att uppnå en enhetlig tolkning av de internationella konventionerna.

4.3   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om hamnstatskontroll

| 4.3.1 | EESK ställer sig positiv till att direktivet omarbetas så att det blir tydligare. Detta kommer att leda till en effektivare hamnstatskontroll. Kommittén noterar att antalet fartyg som genomgått en obligatorisk inspektion under de senaste sex åren har ökat från 700 till 4 000. |
| --- | --- |

4.3.1

EESK ställer sig positiv till att direktivet omarbetas så att det blir tydligare. Detta kommer att leda till en effektivare hamnstatskontroll. Kommittén noterar att antalet fartyg som genomgått en obligatorisk inspektion under de senaste sex åren har ökat från 700 till 4 000.

| 4.3.2 | EESK välkomnar viljan att ge ett erkännande åt de fartyg som uppfyller gällande kvalitetsnormer genom att minska kontrollen av dem, och att man i stället koncentrerar sig på att inspektera högriskfartyg och arbetar för att fartyg som inte uppfyller normerna inte får framföras genom att de förbjuds att anlöpa europeiska hamnar. Eftersom bestämmelserna i det nya systemet bygger på principer som införlivats i bilaga II, utgör omarbetningen av direktivet en unik möjlighet för gemenskapen att införa och tillämpa det nya systemet utan dröjsmål. |
| --- | --- |

4.3.2

EESK välkomnar viljan att ge ett erkännande åt de fartyg som uppfyller gällande kvalitetsnormer genom att minska kontrollen av dem, och att man i stället koncentrerar sig på att inspektera högriskfartyg och arbetar för att fartyg som inte uppfyller normerna inte får framföras genom att de förbjuds att anlöpa europeiska hamnar. Eftersom bestämmelserna i det nya systemet bygger på principer som införlivats i bilaga II, utgör omarbetningen av direktivet en unik möjlighet för gemenskapen att införa och tillämpa det nya systemet utan dröjsmål.

| 4.3.3 | EESK ser mycket positivt på förslaget om lotsarnas förstärkta roll när det gäller att i förväg upptäcka brister, men oroar sig samtidigt för att lotsarna kan få svårt att skilja mellan sin kommersiella funktion och sin inspektionsfunktion, eftersom lotsarna är beroende av företag som tillhandahåller icke-obligatorisk lotsning. |
| --- | --- |

4.3.3

EESK ser mycket positivt på förslaget om lotsarnas förstärkta roll när det gäller att i förväg upptäcka brister, men oroar sig samtidigt för att lotsarna kan få svårt att skilja mellan sin kommersiella funktion och sin inspektionsfunktion, eftersom lotsarna är beroende av företag som tillhandahåller icke-obligatorisk lotsning.

| 4.3.4 | Kommittén välkomnar också att det i direktivet införs ett krav på inspektion av arbetsförhållandena ombord, eftersom den mänskliga faktorn ofta spelar en viktig roll vid olyckor till sjöss. Inspektionen av besättningens levnads- och arbetsförhållandena ombord och deras kvalifikationer kräver fler inspektörer med särskilda kunskaper på detta område. Det kommer att vara svårt för en enda inspektör att genomföra dessa dubbla och fördjupade kontroller under ofta mycket korta perioder, både ur teknisk och social synvinkel. |
| --- | --- |

4.3.4

Kommittén välkomnar också att det i direktivet införs ett krav på inspektion av arbetsförhållandena ombord, eftersom den mänskliga faktorn ofta spelar en viktig roll vid olyckor till sjöss. Inspektionen av besättningens levnads- och arbetsförhållandena ombord och deras kvalifikationer kräver fler inspektörer med särskilda kunskaper på detta område. Det kommer att vara svårt för en enda inspektör att genomföra dessa dubbla och fördjupade kontroller under ofta mycket korta perioder, både ur teknisk och social synvinkel.

| 4.3.5 | Kommittén ställer sig också positiv till det krav i artikel 20 som innebär att kommissionen varje år skall utarbeta en svart lista över rederiers och andra fartygsoperatörers verksamhet. |
| --- | --- |

4.3.5

Kommittén ställer sig också positiv till det krav i artikel 20 som innebär att kommissionen varje år skall utarbeta en svart lista över rederiers och andra fartygsoperatörers verksamhet.

4.4   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/59/EG om inrättande av ett övervaknings- och informationssystem för sjötrafik i gemenskapen

| 4.4.1 | Kommittén anser det vara tillfredsställande att se att kommitténs begäran om att det bör inrättas ett system för fartyg i nöd har hörsammats. EESK stöder således förslaget som syftar till en skärpning av direktivet genom att man ställer ökade krav, som harmoniseras, i fråga om begreppet ”skyddade platser” (3). För att få tillträde till en skyddad plats bör ett certifikat om medlemskap i en P&I-klubb (för skydd och ersättning) utgöra en tillfredsställande finansiell säkerhet. Frånvaron av ett sådant dokument får dock inte användas som förevändning för att hindra att ett fartyg i nöd får tillträde till en skyddad plats. |
| --- | --- |

4.4.1

Kommittén anser det vara tillfredsställande att se att kommitténs begäran om att det bör inrättas ett system för fartyg i nöd har hörsammats. EESK stöder således förslaget som syftar till en skärpning av direktivet genom att man ställer ökade krav, som harmoniseras, i fråga om begreppet ”skyddade platser” (3). För att få tillträde till en skyddad plats bör ett certifikat om medlemskap i en P&I-klubb (för skydd och ersättning) utgöra en tillfredsställande finansiell säkerhet. Frånvaron av ett sådant dokument får dock inte användas som förevändning för att hindra att ett fartyg i nöd får tillträde till en skyddad plats.

| 4.4.2 | Kommittén anser att den behöriga oberoende myndigheten i sitt arbete vid olyckor och dirigering av fartyg i nöd till en skyddad plats bör vara den instans som fattar alla nödvändiga beslut, oberoende av kravet på samråd med berörda parter. Myndigheten bör också kunna fatta beslut och bära det yttersta ansvaret, även för ekonomiska beslut som fattas i en nödsituation. |
| --- | --- |

4.4.2

Kommittén anser att den behöriga oberoende myndigheten i sitt arbete vid olyckor och dirigering av fartyg i nöd till en skyddad plats bör vara den instans som fattar alla nödvändiga beslut, oberoende av kravet på samråd med berörda parter. Myndigheten bör också kunna fatta beslut och bära det yttersta ansvaret, även för ekonomiska beslut som fattas i en nödsituation.

| 4.4.3 | EESK konstaterar att fiskerinäringen fortfarande är en av de mest utsatta branscherna i vårt samhälle och kommittén välkomnar därför kravet att fiskefartyg skall vara utrustade med ett automatiskt identifieringssystem. Små och medelstora företag, framför allt företag som är verksamma inom det kustnära fisket, bör erhålla särskilt stöd för anskaffning av dylik utrustning (4). |
| --- | --- |

4.4.3

EESK konstaterar att fiskerinäringen fortfarande är en av de mest utsatta branscherna i vårt samhälle och kommittén välkomnar därför kravet att fiskefartyg skall vara utrustade med ett automatiskt identifieringssystem. Små och medelstora företag, framför allt företag som är verksamma inom det kustnära fisket, bör erhålla särskilt stöd för anskaffning av dylik utrustning (4).

| 4.4.4 | Kommittén ser också positivt på förslaget till särskilda bestämmelser som skall göra det möjligt för kustmedlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att minska de faror som isläget innebär för sjöfarten i Europeiska unionens norra delar. Detta är en fråga av stor betydelse eftersom risken för isbildning i Östersjön, där en betydande volym olja transporteras, är särskilt stor. För att undvika eventuella problem i fråga om de normer som fastställts av vissa klassificeringssällskap beträffande trafik i områden där isbildning förekommer, vore det klokt om medlemsstaterna harmoniserar sina bestämmelser på detta område. |
| --- | --- |

4.4.4

Kommittén ser också positivt på förslaget till särskilda bestämmelser som skall göra det möjligt för kustmedlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder för att minska de faror som isläget innebär för sjöfarten i Europeiska unionens norra delar. Detta är en fråga av stor betydelse eftersom risken för isbildning i Östersjön, där en betydande volym olja transporteras, är särskilt stor. För att undvika eventuella problem i fråga om de normer som fastställts av vissa klassificeringssällskap beträffande trafik i områden där isbildning förekommer, vore det klokt om medlemsstaterna harmoniserar sina bestämmelser på detta område.

| 4.4.5 | EESK håller med kommissionen om att införandet av gemenskapens system för informationsutbyte, SafeSeaNet, kommer att bidra till att klart förbättra sjösäkerheten i gemenskapens farvatten. |
| --- | --- |

4.4.5

EESK håller med kommissionen om att införandet av gemenskapens system för informationsutbyte, SafeSeaNet, kommer att bidra till att klart förbättra sjösäkerheten i gemenskapens farvatten.

4.5   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om grundläggande principer för utredning av olyckor i sjötransportsektorn och om ändring av direktiven 1999/35/EG och 2002/59/EG

| 4.5.1 | EESK stöder detta förslag eftersom det endast är tack vare oberoende tekniska olycksutredningar som man kan vidta nödvändiga åtgärder för att minska risken för att dylika olyckor upprepas. Kommittén godkänner även inrättandet av de specialiserade oberoende organ som skall ansvara för dessa utredningar. EESK anser det vara positivt att man gör en klar åtskillnad mellan utredningar av olyckor och utredningar med repressivt syfte. |
| --- | --- |

4.5.1

EESK stöder detta förslag eftersom det endast är tack vare oberoende tekniska olycksutredningar som man kan vidta nödvändiga åtgärder för att minska risken för att dylika olyckor upprepas. Kommittén godkänner även inrättandet av de specialiserade oberoende organ som skall ansvara för dessa utredningar. EESK anser det vara positivt att man gör en klar åtskillnad mellan utredningar av olyckor och utredningar med repressivt syfte.

| 4.5.2 | Kommittén ställer sig också positiv till artikel 7 om gemensamma säkerhetsutredningar. |
| --- | --- |

4.5.2

Kommittén ställer sig också positiv till artikel 7 om gemensamma säkerhetsutredningar.

| 4.5.3 | EESK anser att bestämmelserna i artikel 9 om sekretess i fråga om uppgifter för andra ändamål än säkerhetsutredningssyften är av stor betydelse. Bestämmelsen att en behörig domstol kan besluta att dylik information får spridas är oroväckande. EESK anser det följaktligen vara viktigt att de personer som tillhandahåller bevismaterial inom ramen för dessa tekniska olycksutredningar kan skyddas av immunitet eller ges rätten att vara anonyma. Det vore lämpligt om man i likhet med flygsektorn ger representanter för sjöfartsbranschen och för det organiserade civila samhället möjlighet att delta i utredningen, eftersom detta skulle utgöra en viktig utbildningskälla så att man i framtiden kan vidta bättre förebyggande åtgärder. Detta skulle också leda till ökad insyn. Kommissionen planerar för övrigt ett system där information går tillbaka till kommissionen, för att man skall kunna ta tillvara dylika erfarenheter. |
| --- | --- |

4.5.3

EESK anser att bestämmelserna i artikel 9 om sekretess i fråga om uppgifter för andra ändamål än säkerhetsutredningssyften är av stor betydelse. Bestämmelsen att en behörig domstol kan besluta att dylik information får spridas är oroväckande. EESK anser det följaktligen vara viktigt att de personer som tillhandahåller bevismaterial inom ramen för dessa tekniska olycksutredningar kan skyddas av immunitet eller ges rätten att vara anonyma. Det vore lämpligt om man i likhet med flygsektorn ger representanter för sjöfartsbranschen och för det organiserade civila samhället möjlighet att delta i utredningen, eftersom detta skulle utgöra en viktig utbildningskälla så att man i framtiden kan vidta bättre förebyggande åtgärder. Detta skulle också leda till ökad insyn. Kommissionen planerar för övrigt ett system där information går tillbaka till kommissionen, för att man skall kunna ta tillvara dylika erfarenheter.

4.6   Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar

| 4.6.1 | EESK stöder det grundläggande syftet med förslaget, dvs. att ge samtliga passagerare inom EU samma skydd vid en olycka tack vare uppdaterade bestämmelser avseende transportörens skadeståndsansvar, ett obligatoriskt försäkringssystem och ett lämpligt ersättningstak. Dessa skyddsbestämmelser skall även tillämpas på samtliga passagerare som köpt sina biljetter i Europa, även om de reser utanför gemenskapens farvatten eller ombord på fartyg som är flaggade i tredje land. |
| --- | --- |

4.6.1

EESK stöder det grundläggande syftet med förslaget, dvs. att ge samtliga passagerare inom EU samma skydd vid en olycka tack vare uppdaterade bestämmelser avseende transportörens skadeståndsansvar, ett obligatoriskt försäkringssystem och ett lämpligt ersättningstak. Dessa skyddsbestämmelser skall även tillämpas på samtliga passagerare som köpt sina biljetter i Europa, även om de reser utanför gemenskapens farvatten eller ombord på fartyg som är flaggade i tredje land.

| 4.6.2 | EESK vill påminna om att medlemsstaterna genom ett beslut år 2003 uppmanats att ratificera Atenprotokollet före slutet av 2005. Ratificeringsprocessen har dessvärre blockerats. Det nuvarande förslaget kommer att möjliggöra en enhetlig tillämpning av Atenprotokollets bestämmelser i Europeiska unionen. Införlivandet av Atenprotokollet i gemenskapsrätten innebär dock inte att medlemsstaterna inte behöver ratificera protokollet för att garantera att det tillämpas på internationell nivå. |
| --- | --- |

4.6.2

EESK vill påminna om att medlemsstaterna genom ett beslut år 2003 uppmanats att ratificera Atenprotokollet före slutet av 2005. Ratificeringsprocessen har dessvärre blockerats. Det nuvarande förslaget kommer att möjliggöra en enhetlig tillämpning av Atenprotokollets bestämmelser i Europeiska unionen. Införlivandet av Atenprotokollet i gemenskapsrätten innebär dock inte att medlemsstaterna inte behöver ratificera protokollet för att garantera att det tillämpas på internationell nivå.

| 4.6.3 | Kommittén vill uppmärksamma två viktiga problem som återstår att lösa när det gäller medlemsstaternas ratificering och ikraftträdandet av 2002 års Atenprotokoll. I första hand handlar det om en frågan om krig och terrorism. EESK vill uppmärksamma att medlemsstaterna med stöd av IMO:s resolution kan reservera sig i sin ratificering, vilket innebär att de utfärdar de försäkringscertifikat som krävs med undantag för krig och terrorism. När det gäller ersättningstaket har den internationella sammanslutningen för P&I-klubbar sagt sig vara i stånd att täcka de maximibelopp som föreskrivs i protokollet, förutsatt att man hittar en lösning på problemet i fråga om terrorism. Olika alternativa lösningar har diskuterats och en långsiktigt lösning på internationell eller europeisk nivå tycks vara möjlig. Den pågående översynen av gemenskapens solidaritetsfond (förordning nr 2012/2002), som skall träda i kraft 2007, skulle kunna innebära att man kan bevilja nödsituationsstöd vid katastrofer, inklusive terroristhandlingar. Detta kan dock inte ersätta en framförhandlad lösning, som kommittén anser vara brådskande, när det gäller försäkringsersättning för skador orsakade av en eventuell terroristattack. |
| --- | --- |

4.6.3

Kommittén vill uppmärksamma två viktiga problem som återstår att lösa när det gäller medlemsstaternas ratificering och ikraftträdandet av 2002 års Atenprotokoll. I första hand handlar det om en frågan om krig och terrorism. EESK vill uppmärksamma att medlemsstaterna med stöd av IMO:s resolution kan reservera sig i sin ratificering, vilket innebär att de utfärdar de försäkringscertifikat som krävs med undantag för krig och terrorism. När det gäller ersättningstaket har den internationella sammanslutningen för P&I-klubbar sagt sig vara i stånd att täcka de maximibelopp som föreskrivs i protokollet, förutsatt att man hittar en lösning på problemet i fråga om terrorism. Olika alternativa lösningar har diskuterats och en långsiktigt lösning på internationell eller europeisk nivå tycks vara möjlig. Den pågående översynen av gemenskapens solidaritetsfond (förordning nr 2012/2002), som skall träda i kraft 2007, skulle kunna innebära att man kan bevilja nödsituationsstöd vid katastrofer, inklusive terroristhandlingar. Detta kan dock inte ersätta en framförhandlad lösning, som kommittén anser vara brådskande, när det gäller försäkringsersättning för skador orsakade av en eventuell terroristattack.

| 4.6.4 | EESK stöder förslaget om att ge samma ersättning till passagerare på fartyg i trafik inom gemenskapen och i internationell trafik. Denna bestämmelse kan dock innebära icke försumbara svårigheter för vissa mindre företag eller för vissa typer av tjänster. |
| --- | --- |

4.6.4

EESK stöder förslaget om att ge samma ersättning till passagerare på fartyg i trafik inom gemenskapen och i internationell trafik. Denna bestämmelse kan dock innebära icke försumbara svårigheter för vissa mindre företag eller för vissa typer av tjänster.

| 4.6.5 | När det gäller inhemska passagerartransporter till sjöss föreslår EESK att man inför en övergångsperiod för genomförandet av detta förslag, i syfte att minska eventuella negativa effekter på detta område. Detta bör ske för att undvika att lokala färjelinjer inte får kraftigt försämrad ekonomi, vilket skulle kunna leda till att regelbundna färjeförbindelser med vissa öar inte längre kan garanteras. |
| --- | --- |

4.6.5

När det gäller inhemska passagerartransporter till sjöss föreslår EESK att man inför en övergångsperiod för genomförandet av detta förslag, i syfte att minska eventuella negativa effekter på detta område. Detta bör ske för att undvika att lokala färjelinjer inte får kraftigt försämrad ekonomi, vilket skulle kunna leda till att regelbundna färjeförbindelser med vissa öar inte längre kan garanteras.

| 4.6.6 | När det gäller förskottsbetalningar till olycksoffer eller deras förmånstagare stöder EESK förslaget att man med stöd av Atenprotokollet skall tillämpa stränga ansvarsbestämmelser vid fartygsolyckor. |
| --- | --- |

4.6.6

När det gäller förskottsbetalningar till olycksoffer eller deras förmånstagare stöder EESK förslaget att man med stöd av Atenprotokollet skall tillämpa stränga ansvarsbestämmelser vid fartygsolyckor.

| 4.6.7 | Bestämmelserna avseende personer med funktionshinder och om passagerarens rätt att informeras före avgången skall ses som kompletterande och inte som ett avsteg från bestämmelserna i Atenprotokollet. Liknande bestämmelser har införts när det gäller flygpassagerares rättigheter i överensstämmelse med Montréalkonventionen. |
| --- | --- |

4.6.7

Bestämmelserna avseende personer med funktionshinder och om passagerarens rätt att informeras före avgången skall ses som kompletterande och inte som ett avsteg från bestämmelserna i Atenprotokollet. Liknande bestämmelser har införts när det gäller flygpassagerares rättigheter i överensstämmelse med Montréalkonventionen.

| 4.6.8 | När det gäller sjöfarten på gemenskapens inre vattenvägar anser EESK att det tredje åtgärdspaketet för sjöfartsäkerhet inte tar hänsyn till skillnaderna mellan trafik på inre vattenvägar (floder, floddeltan, kanaler och sjöar) och transporter till havs (förbindelser mellan fastlandet och öar, allmännyttiga tjänster som garanterar den territoriella sammanhållningen samt internationella förbindelser). Dessa typer av transporter är olika både med hänsyn till deras natur och det sätt på vilket trafiken bedrivs och detta motiverar andra regler (i fråga om navigering, säkerhet, tillförlitlighet, ansvar och obligatorisk försäkring). |
| --- | --- |

4.6.8

När det gäller sjöfarten på gemenskapens inre vattenvägar anser EESK att det tredje åtgärdspaketet för sjöfartsäkerhet inte tar hänsyn till skillnaderna mellan trafik på inre vattenvägar (floder, floddeltan, kanaler och sjöar) och transporter till havs (förbindelser mellan fastlandet och öar, allmännyttiga tjänster som garanterar den territoriella sammanhållningen samt internationella förbindelser). Dessa typer av transporter är olika både med hänsyn till deras natur och det sätt på vilket trafiken bedrivs och detta motiverar andra regler (i fråga om navigering, säkerhet, tillförlitlighet, ansvar och obligatorisk försäkring).

4.7   Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om fartygsägares skadeståndsansvar och om finansiella säkerheter

| 4.7.1 | EESK välkomnar att medlemsstaterna ratificerar protokollet till 1996 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som innebär att det maximala skadeståndet blir dubbelt så stort som det tak som fastställs i 1976 års konvention. Texten från 1976 är en konvention med övergripande räckvidd om skadeståndsansvar inom sjöfarten. EESK konstaterar dock att förslaget innebär att samtliga fartyg (oavsett flagg) som anlöper gemenskapens farvatten skall ha ett certifikat som visar att den finansiella säkerheten uppgår till ett belopp som är dubbelt så stort som det tak som fastställs i 1996 års konvention. |
| --- | --- |

4.7.1

EESK välkomnar att medlemsstaterna ratificerar protokollet till 1996 års konvention om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar, som innebär att det maximala skadeståndet blir dubbelt så stort som det tak som fastställs i 1976 års konvention. Texten från 1976 är en konvention med övergripande räckvidd om skadeståndsansvar inom sjöfarten. EESK konstaterar dock att förslaget innebär att samtliga fartyg (oavsett flagg) som anlöper gemenskapens farvatten skall ha ett certifikat som visar att den finansiella säkerheten uppgår till ett belopp som är dubbelt så stort som det tak som fastställs i 1996 års konvention.

| 4.7.2 | Enligt Förenta nationernas havsrättskonvention kan kuststater tillämpa andra regler än dem som stipuleras i havsrättskonventionen endast för fartyg som är flaggade i tredje land och som anlöper deras hamnar. P&I-klubbarna har meddelat att de endast avser att utfärda certifikat som överensstämmer med de ersättningstak som anges i 1996 års protokoll. |
| --- | --- |

4.7.2

Enligt Förenta nationernas havsrättskonvention kan kuststater tillämpa andra regler än dem som stipuleras i havsrättskonventionen endast för fartyg som är flaggade i tredje land och som anlöper deras hamnar. P&I-klubbarna har meddelat att de endast avser att utfärda certifikat som överensstämmer med de ersättningstak som anges i 1996 års protokoll.

| 4.7.3 | Försäkringar är att föredra framför insolvens. Kriterierna för skadeståndsansvar måste också definieras på ett tydligt sätt. Bestämmelsen om att inte tillämpa skadeståndsbegränsningen vid grov vårdslöshet kan leda till att försäkringsmarknaden minskar och till att fler rederier som endast har ett fartyg hänvisar till den lagstiftning som gäller bolag med begränsat ansvar. |
| --- | --- |

4.7.3

Försäkringar är att föredra framför insolvens. Kriterierna för skadeståndsansvar måste också definieras på ett tydligt sätt. Bestämmelsen om att inte tillämpa skadeståndsbegränsningen vid grov vårdslöshet kan leda till att försäkringsmarknaden minskar och till att fler rederier som endast har ett fartyg hänvisar till den lagstiftning som gäller bolag med begränsat ansvar.

| 4.7.4 | EESK konstaterar dock att uppfattningen och bedömningen av det utvidgade skadeståndsansvaret har förändrats mycket under de senaste åren. Den ersättning som betalas ut vid skador anses ofta vara mycket lägre än kostnaderna för de direkta och indirekta skador som uppstått. En förbättring vore tveklöst mycket välkommen på detta område. Kommittén föreslår att kommissionen gör en ekonomisk analys av sitt förslag. Genom en sådan analys bör kommissionen kunna fastställa de ekonomiska konsekvenserna av förslaget om att upphäva begränsningarna av skadeståndsansvaret och avgöra om de nuvarande ersättningstaken bör höjas. |
| --- | --- |

4.7.4

EESK konstaterar dock att uppfattningen och bedömningen av det utvidgade skadeståndsansvaret har förändrats mycket under de senaste åren. Den ersättning som betalas ut vid skador anses ofta vara mycket lägre än kostnaderna för de direkta och indirekta skador som uppstått. En förbättring vore tveklöst mycket välkommen på detta område. Kommittén föreslår att kommissionen gör en ekonomisk analys av sitt förslag. Genom en sådan analys bör kommissionen kunna fastställa de ekonomiska konsekvenserna av förslaget om att upphäva begränsningarna av skadeståndsansvaret och avgöra om de nuvarande ersättningstaken bör höjas.

| 4.7.4.1 | EESK vill hänvisa till sina tidigare yttranden om åtgärdspaketen Erika I och II. Kommittén upprepar att syftet bör vara en snabb kompensation till olycksoffren för de skador som de fått utstå och inte att uppmuntra till rättstvister som drar ut på tiden alltför länge. En ratificering av IMO:s samtliga konventioner bör möjliggöra ett mer korrekt skadeståndsansvar, ett obligatoriskt försäkringssystem och direkta åtgärder vid skadeståndsanspråk som definieras exakt i enlighet med förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

4.7.4.1

EESK vill hänvisa till sina tidigare yttranden om åtgärdspaketen Erika I och II. Kommittén upprepar att syftet bör vara en snabb kompensation till olycksoffren för de skador som de fått utstå och inte att uppmuntra till rättstvister som drar ut på tiden alltför länge. En ratificering av IMO:s samtliga konventioner bör möjliggöra ett mer korrekt skadeståndsansvar, ett obligatoriskt försäkringssystem och direkta åtgärder vid skadeståndsanspråk som definieras exakt i enlighet med förslaget till direktiv.

| 4.7.4.2 | EESK anser att skadeståndsansvaret bör regleras av tydliga och överblickbara bestämmelser. I sjörätten är ”grov vårdslöshet” (gross negligence) ett begrepp som ofta används i tvister avseende skador på fartygslast. På internationell nivå används begreppet ”medveten vårdslöshet” (recklessness with knowledge) för skadeståndsansvar, vilket är en lösning som kommittén förordade i sitt yttrande om Erika II i fråga om föroreningar på grund av oljeutsläpp. EESK rekommenderar därför att det direktiv som föreslås bör innehålla vissa objektiva kriterier med vars hjälp medlemsstaterna kan avgöra när det är fråga om ”grov vårdslöshet”. Utan sådana kriterier finns det risk för att olika medlemsstater genomför direktivet på olika sätt. |
| --- | --- |

4.7.4.2

EESK anser att skadeståndsansvaret bör regleras av tydliga och överblickbara bestämmelser. I sjörätten är ”grov vårdslöshet” (gross negligence) ett begrepp som ofta används i tvister avseende skador på fartygslast. På internationell nivå används begreppet ”medveten vårdslöshet” (recklessness with knowledge) för skadeståndsansvar, vilket är en lösning som kommittén förordade i sitt yttrande om Erika II i fråga om föroreningar på grund av oljeutsläpp. EESK rekommenderar därför att det direktiv som föreslås bör innehålla vissa objektiva kriterier med vars hjälp medlemsstaterna kan avgöra när det är fråga om ”grov vårdslöshet”. Utan sådana kriterier finns det risk för att olika medlemsstater genomför direktivet på olika sätt.

| 4.7.4.3 | EESK vidhåller att certifikaten för finansiella säkerheter bör garanteras genom ett certifikat om medlemskap i en P&I-klubb snarare än ett certifikat som utfärdats av en medlemsstat. Ett certifikat om medlemskap i en P&I-klubb motsvarar de mål som fastställts i det föreslagna direktivet och kan utfärdas av P&I-klubbarna. |
| --- | --- |

4.7.4.3

EESK vidhåller att certifikaten för finansiella säkerheter bör garanteras genom ett certifikat om medlemskap i en P&I-klubb snarare än ett certifikat som utfärdats av en medlemsstat. Ett certifikat om medlemskap i en P&I-klubb motsvarar de mål som fastställts i det föreslagna direktivet och kan utfärdas av P&I-klubbarna.

| 4.7.5 | EESK anser att förslaget till direktiv i sin nuvarande utformning strider mot bestämmelserna i direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador, enligt vilket man först och främst skall tillämpa IMO:s konventioner, inbegripet konventionen om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar. Förslaget kan därför leda till problem när det gäller internationell fördragsrätt med stater som undertecknat 1976 och 1996 års konventioner om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar. |
| --- | --- |

4.7.5

EESK anser att förslaget till direktiv i sin nuvarande utformning strider mot bestämmelserna i direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador, enligt vilket man först och främst skall tillämpa IMO:s konventioner, inbegripet konventionen om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar. Förslaget kan därför leda till problem när det gäller internationell fördragsrätt med stater som undertecknat 1976 och 1996 års konventioner om begränsning av sjörättsligt skadeståndsansvar.

| 4.7.5.1 | EESK stöder förslaget som syftar till att se till att fartyg förfogar över certifikat för ställda finansiella säkerheter när sjöfolk överges och vill framhålla att arbetsgruppen IMO-ILO arbetar med denna fråga som ligger inom deras befogenhetsområde på internationell nivå. |
| --- | --- |

4.7.5.1

EESK stöder förslaget som syftar till att se till att fartyg förfogar över certifikat för ställda finansiella säkerheter när sjöfolk överges och vill framhålla att arbetsgruppen IMO-ILO arbetar med denna fråga som ligger inom deras befogenhetsområde på internationell nivå.

| 4.7.6 | Ansvaret och ersättningen vid utsläpp av kemiska ämnen och bunkerolja regleras av konventionerna för transport av farligt gods och för skador orsakade av föroreningar genom bunkerolja. Dessa konventioner återspeglar den kompromiss som man nått fram till på internationell nivå. EESK rekommenderar kommissionen att göra sitt yttersta för att unionens medlemsstater skyndsamt ratificerar konventionen om farliga och skadliga ämnen och konventionen om bunkerolja, så att de kan träda i kraft så snart som möjligt. |
| --- | --- |

4.7.6

Ansvaret och ersättningen vid utsläpp av kemiska ämnen och bunkerolja regleras av konventionerna för transport av farligt gods och för skador orsakade av föroreningar genom bunkerolja. Dessa konventioner återspeglar den kompromiss som man nått fram till på internationell nivå. EESK rekommenderar kommissionen att göra sitt yttersta för att unionens medlemsstater skyndsamt ratificerar konventionen om farliga och skadliga ämnen och konventionen om bunkerolja, så att de kan träda i kraft så snart som möjligt.

5.   Särskilda kommentarer

| 5.1 | Kommittén noterar med intresse att ILO:s 94:e internationella (maritima) arbetskonferens antog en enhetlig sjöfartskonvention bestående av både obligatoriska bestämmelser och rekommendationer. Alla de sjöfartskonventioner som antagits sedan 1920-talet, och som ändrats vid ett flertal tillfällen, samlas och uppdateras nu i en tydlig och internationell arbetskod för sjötransporter. EESK noterar också att kommissionen har för avsikt att inkludera ILO:s konvention (sjöfartskoden) i gemenskapsrätten. Kommittén stöder det pågående arbetet inom arbetsgruppen för social dialog, som kan bidra till att konventionen får ett verkligt genomslag och till att man på bästa sätt kan genomföra dessa bestämmelser i EG-rätten. |
| --- | --- |

5.1

Kommittén noterar med intresse att ILO:s 94:e internationella (maritima) arbetskonferens antog en enhetlig sjöfartskonvention bestående av både obligatoriska bestämmelser och rekommendationer. Alla de sjöfartskonventioner som antagits sedan 1920-talet, och som ändrats vid ett flertal tillfällen, samlas och uppdateras nu i en tydlig och internationell arbetskod för sjötransporter. EESK noterar också att kommissionen har för avsikt att inkludera ILO:s konvention (sjöfartskoden) i gemenskapsrätten. Kommittén stöder det pågående arbetet inom arbetsgruppen för social dialog, som kan bidra till att konventionen får ett verkligt genomslag och till att man på bästa sätt kan genomföra dessa bestämmelser i EG-rätten.

| 5.2 | Med hänsyn till den särskilda vikt som alltid bör läggas vid den mänskliga faktorn vid sjötransporter, uppmanar EESK framför allt kommissionen att som prioriterad fråga verka för att samtliga medlemsstater så snart som möjligt antar denna konvention, så att gemenskapen kan förfoga över en harmoniserad rättslig grund. Det krävs 30 ratificeringar, vilket motsvarar en tredjedel av världens totala bruttotonnage, för att konventionen skall träda i kraft. EU bör stödja denna utveckling och samtidigt verka för att samtliga länder inom EES-området och alla länder utanför EU med vilka EU har ingått ekonomiska samarbetsavtal ratificerar konventionen. |
| --- | --- |

5.2

Med hänsyn till den särskilda vikt som alltid bör läggas vid den mänskliga faktorn vid sjötransporter, uppmanar EESK framför allt kommissionen att som prioriterad fråga verka för att samtliga medlemsstater så snart som möjligt antar denna konvention, så att gemenskapen kan förfoga över en harmoniserad rättslig grund. Det krävs 30 ratificeringar, vilket motsvarar en tredjedel av världens totala bruttotonnage, för att konventionen skall träda i kraft. EU bör stödja denna utveckling och samtidigt verka för att samtliga länder inom EES-området och alla länder utanför EU med vilka EU har ingått ekonomiska samarbetsavtal ratificerar konventionen.

| 5.3 | De samlade effekterna av de föreslagna åtgärderna för hamnstaternas och flaggstaternas förvaltningar (utfärdande av certifikat, sociala inspektioner, fler inspektioner, målet att inspektera samtliga fartyg etc.) bör snabbt mätas av de berörda myndigheterna, så att åtgärder kan vidtas i god tid i fråga om organisation, finansiering och nödvändig rekrytering. |
| --- | --- |

5.3

De samlade effekterna av de föreslagna åtgärderna för hamnstaternas och flaggstaternas förvaltningar (utfärdande av certifikat, sociala inspektioner, fler inspektioner, målet att inspektera samtliga fartyg etc.) bör snabbt mätas av de berörda myndigheterna, så att åtgärder kan vidtas i god tid i fråga om organisation, finansiering och nödvändig rekrytering.

| 5.4 | Med hänsyn till Europeiska sjöfartsbyråns viktiga åligganden är det av stor betydelse att tillräckliga medel anslås till sjöfartsbyrån så att dessa åligganden kan fullgöras på bästa möjliga sätt. |
| --- | --- |

5.4

Med hänsyn till Europeiska sjöfartsbyråns viktiga åligganden är det av stor betydelse att tillräckliga medel anslås till sjöfartsbyrån så att dessa åligganden kan fullgöras på bästa möjliga sätt.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 95/21/EG om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territorialvatten (hamnstatskontroll),

1

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 94/57/EG om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed,

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om påskyndat införande av bestämmelser om dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov (EESK:s yttrande: EGT C 14, 16.1.2001).

(2)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av ett gemensamt övervaknings-, kontroll- och informationssystem för sjöfarten,

2

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en fond för ersättning av skada orsakad av förorening genom olja i europeiska vatten och om därmed förbundna åtgärder,

och Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om inrättande av en europeisk sjösäkerhetsbyrå (EESK:s yttrande: EGT C 221, 7.8.2001).

(3)  De bästa arbetsmetoderna inom det brittiska system SOSREP utgör en viktig inspirationskälla på detta område.

3

(4)  Europeiska fiskerifonden, som antogs av rådet den 16 juni 2006, medger en finansiering av upp till 40 % av kostnaderna för säkerhetsutrustning. Medlemsstaterna kan också vidta kompletterande åtgärder.

4

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/202 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/202

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television”

KOM(2005) 646 slutlig – 2005/0260 (COD)

(2006/C 318/33)

Den 7 februari 2006 beslutade rådet att i enlighet med artiklarna 47.2 och 55 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 juli 2006. Föredragande var Bernardo Hernández Bataller.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 53 röster för, 7 röster emot och 10 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Den 13 december 2005 lade Europeiska kommissionen fram ett förslag i syfte att uppdatera gemenskapsdirektivet ”Television utan gränser” (den första versionen är från 1989 (1) och ändrades 1997 (2)). Bestämmelserna i detta direktiv skall ha företräde om de står i strid med de allmänna bestämmelserna för tillhandahållande av tjänster när det gäller de aspekter som reglerar tillträdet till verksamheten och utövandet av denna (3). |
| --- | --- |

1.1

Den 13 december 2005 lade Europeiska kommissionen fram ett förslag i syfte att uppdatera gemenskapsdirektivet ”Television utan gränser” (den första versionen är från 1989 (1) och ändrades 1997 (2)). Bestämmelserna i detta direktiv skall ha företräde om de står i strid med de allmänna bestämmelserna för tillhandahållande av tjänster när det gäller de aspekter som reglerar tillträdet till verksamheten och utövandet av denna (3).

| 1.2 | Det uttalade syftet med ändringen är att, i enlighet med uppföljningsförfarandet och utvärderingen av lagstiftningens genomförande, se till att direktivet återspeglar den tekniska konvergensen. I jämförelse med traditionella TV-sändningar är verksamhetsområdet för audiovisuellt innehåll och audiovisuella tjänster mycket bredare, vilket skapar nya regleringsbehov i syfte att säkerställa att en välfungerande inre marknad, en stark och kreativ europeisk innehållsindustri och medborgarnas rättigheter. En modernisering av EU:s regelverk avseende medietjänsternas innehåll ingår även i strategin i2010, som syftar till ett europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning (4). |
| --- | --- |

1.2

Det uttalade syftet med ändringen är att, i enlighet med uppföljningsförfarandet och utvärderingen av lagstiftningens genomförande, se till att direktivet återspeglar den tekniska konvergensen. I jämförelse med traditionella TV-sändningar är verksamhetsområdet för audiovisuellt innehåll och audiovisuella tjänster mycket bredare, vilket skapar nya regleringsbehov i syfte att säkerställa att en välfungerande inre marknad, en stark och kreativ europeisk innehållsindustri och medborgarnas rättigheter. En modernisering av EU:s regelverk avseende medietjänsternas innehåll ingår även i strategin i2010, som syftar till ett europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning (4).

| 1.2.1 | Till följd av Liverpoolkonferensen (5) preciseras tillämpningsområdet i förslaget till ändring. Från början omfattade direktivet samtliga audiovisuella tjänster. Hädanefter kommer det att avse så kallade audiovisuella medietjänster, med olika regleringsnivåer beroende på om det rör sig om linjära eller icke-linjära tjänster. Direktivet skulle alltså innebära en samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utbud av audiovisuella medietjänster, och titeln skulle ändras till ”direktiv om audiovisuella medietjänster” i stället för ”direktiv om television utan gränser”. |
| --- | --- |

1.2.1

Till följd av Liverpoolkonferensen (5) preciseras tillämpningsområdet i förslaget till ändring. Från början omfattade direktivet samtliga audiovisuella tjänster. Hädanefter kommer det att avse så kallade audiovisuella medietjänster, med olika regleringsnivåer beroende på om det rör sig om linjära eller icke-linjära tjänster. Direktivet skulle alltså innebära en samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utbud av audiovisuella medietjänster, och titeln skulle ändras till ”direktiv om audiovisuella medietjänster” i stället för ”direktiv om television utan gränser”.

| 1.2.2 | Alla former av privat korrespondens, nätupplagor av tidningar och tidskrifter, webbplatser som inte är avsedda för distribution av audiovisuellt innehåll samt radio utesluts ur direktivets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

1.2.2

Alla former av privat korrespondens, nätupplagor av tidningar och tidskrifter, webbplatser som inte är avsedda för distribution av audiovisuellt innehåll samt radio utesluts ur direktivets tillämpningsområde.

| 1.3 | Förslaget till ändring läggs fram mot bakgrund av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning som antogs 2003 med en dubbel målsättning: Syftet var dels att uppnå förenkling, större flexibilitet och ett minskat antal skyldigheter för leverantörerna av audiovisuella tjänster i medlemsstaterna, dels att främja självreglering och samreglering inom denna sektor. Målsättningen är även att konsolidera ett enklare regelverk som fokuserar på grundläggande behov och som samtidigt stärker principen om ursprungsland så snart direktivet införlivats i de olika medlemsstaternas rättssystem. |
| --- | --- |

1.3

Förslaget till ändring läggs fram mot bakgrund av det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning som antogs 2003 med en dubbel målsättning: Syftet var dels att uppnå förenkling, större flexibilitet och ett minskat antal skyldigheter för leverantörerna av audiovisuella tjänster i medlemsstaterna, dels att främja självreglering och samreglering inom denna sektor. Målsättningen är även att konsolidera ett enklare regelverk som fokuserar på grundläggande behov och som samtidigt stärker principen om ursprungsland så snart direktivet införlivats i de olika medlemsstaternas rättssystem.

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | Som redan påpekats föreslår kommissionen att direktivets tillämpningsområde skall utvidgas till att omfatta alla audiovisuella medietjänster (6), dvs. rörliga bilder, med eller utan ljud, som i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålls allmänheten via elektroniska kommunikationsnät (7). |
| --- | --- |

2.1

Som redan påpekats föreslår kommissionen att direktivets tillämpningsområde skall utvidgas till att omfatta alla audiovisuella medietjänster (6), dvs. rörliga bilder, med eller utan ljud, som i informations-, underhållnings- eller utbildningssyfte tillhandahålls allmänheten via elektroniska kommunikationsnät (7).

| 2.2 | Dessa audiovisuella medietjänster kan vara






  — | linjära, när användaren måste anpassa sig till de sändningstider som leverantören av medietjänsten eller innehållet fastställt, oavsett kanal (marknät, satellit eller kabel, Internet, mobiltelefon osv.), |
| --- | --- | --- |

2.2

Dessa audiovisuella medietjänster kan vara

—

linjära, när användaren måste anpassa sig till de sändningstider som leverantören av medietjänsten eller innehållet fastställt, oavsett kanal (marknät, satellit eller kabel, Internet, mobiltelefon osv.),

| — | icke-linjära, när användaren själv bestämmer när han eller hon vill få tillgång till den specifika tjänst eller det specifika innehåll som ingår i leverantörens utbud. |
| --- | --- |

—

icke-linjära, när användaren själv bestämmer när han eller hon vill få tillgång till den specifika tjänst eller det specifika innehåll som ingår i leverantörens utbud.

| 2.2.1 | I enlighet med denna distinktion definieras TV-sändningar som en linjär audiovisuell medietjänst där en leverantör av medietjänster bestämmer vid vilken tidpunkt ett visst program skall sändas och fastställer programtablån. Programföretag definieras som leverantörer av linjära medietjänster. |
| --- | --- |

2.2.1

I enlighet med denna distinktion definieras TV-sändningar som en linjär audiovisuell medietjänst där en leverantör av medietjänster bestämmer vid vilken tidpunkt ett visst program skall sändas och fastställer programtablån. Programföretag definieras som leverantörer av linjära medietjänster.

| 2.3 | Med denna utvidgning av direktivets tillämpningsområde införs en bredare definition av audiovisuell marknadskommunikation, som omfattar alla former av rörliga bilder, med eller utan ljud, som åtföljer audiovisuella medietjänster och som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor och tjänster. TV-reklam betraktas som en form av audiovisuell marknadskommunikation när det rör sig om meddelanden, som sänds antingen mot betalning eller liknande ersättning eller i form av egenreklam, i avsikt att främja tillhandahållande av varor eller tjänster. Samma gäller för teleshopping. |
| --- | --- |

2.3

Med denna utvidgning av direktivets tillämpningsområde införs en bredare definition av audiovisuell marknadskommunikation, som omfattar alla former av rörliga bilder, med eller utan ljud, som åtföljer audiovisuella medietjänster och som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor och tjänster. TV-reklam betraktas som en form av audiovisuell marknadskommunikation när det rör sig om meddelanden, som sänds antingen mot betalning eller liknande ersättning eller i form av egenreklam, i avsikt att främja tillhandahållande av varor eller tjänster. Samma gäller för teleshopping.

| 2.3.1 | Det aktuella förbudet mot TV-reklam och teleshopping som avser cigaretter och andra tobaksvaror utsträcks till att omfatta alla former av audiovisuell marknadskommunikation. Förbudet mot TV-reklam och teleshopping när det gäller medicinska produkter som är tillgängliga endast efter ordination fortsätter att gälla, liksom begränsningarna i reklamen avseende alkoholhaltiga drycker. Syftet är att undvika att uppmuntra till överkonsumtion av sådana drycker samt att skydda minderåriga.






  — | TV-reklamen får inte rikta sig speciellt till minderåriga eller särskilt skildra minderåriga som intar dessa drycker. |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Det aktuella förbudet mot TV-reklam och teleshopping som avser cigaretter och andra tobaksvaror utsträcks till att omfatta alla former av audiovisuell marknadskommunikation. Förbudet mot TV-reklam och teleshopping när det gäller medicinska produkter som är tillgängliga endast efter ordination fortsätter att gälla, liksom begränsningarna i reklamen avseende alkoholhaltiga drycker. Syftet är att undvika att uppmuntra till överkonsumtion av sådana drycker samt att skydda minderåriga.

—

TV-reklamen får inte rikta sig speciellt till minderåriga eller särskilt skildra minderåriga som intar dessa drycker.

| — | Den skall inte förknippa konsumtion av alkohol med förbättrad fysisk prestation eller med bilkörning. |
| --- | --- |

—

Den skall inte förknippa konsumtion av alkohol med förbättrad fysisk prestation eller med bilkörning.

| — | Den skall inte ge intryck av att konsumtion av alkohol bidrar till social eller sexuell framgång. |
| --- | --- |

—

Den skall inte ge intryck av att konsumtion av alkohol bidrar till social eller sexuell framgång.

| — | Den skall inte göra gällande att alkohol har terapeutiska egenskaper eller att den är ett stimulerande eller lugnande medel eller ett medel för att lösa konflikter. |
| --- | --- |

—

Den skall inte göra gällande att alkohol har terapeutiska egenskaper eller att den är ett stimulerande eller lugnande medel eller ett medel för att lösa konflikter.

| — | Den skall inte uppmuntra överkonsumtion av alkohol eller ge en negativ bild av nykterhet eller återhållsamhet. |
| --- | --- |

—

Den skall inte uppmuntra överkonsumtion av alkohol eller ge en negativ bild av nykterhet eller återhållsamhet.

| — | Den skall inte framhålla en hög alkoholhalt som en positiv egenskap hos dryckerna. |
| --- | --- |

—

Den skall inte framhålla en hög alkoholhalt som en positiv egenskap hos dryckerna.

| 2.3.2 | I förslaget bevaras förbudet mot smygreklam, dvs. presentation i ord eller bild av en varu- eller tjänsteproducents varor, tjänster, varumärken eller verksamheter, då denna presentation av programföretaget är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art, oftast beroende på att reklamen inte är identifierbar som sådan eller på bristande information. Det påpekas på nytt att TV-reklamen skall vara lätt igenkännlig och på optiskt och/eller akustiskt sätt hållas åtskild från andra delar av programmet. |
| --- | --- |

2.3.2

I förslaget bevaras förbudet mot smygreklam, dvs. presentation i ord eller bild av en varu- eller tjänsteproducents varor, tjänster, varumärken eller verksamheter, då denna presentation av programföretaget är avsedd att tjäna som reklam och då allmänheten kan vilseledas i fråga om presentationens art, oftast beroende på att reklamen inte är identifierbar som sådan eller på bristande information. Det påpekas på nytt att TV-reklamen skall vara lätt igenkännlig och på optiskt och/eller akustiskt sätt hållas åtskild från andra delar av programmet.

| 2.3.3 | Produktplacering införs som ett nytt begrepp som skiljer sig från smygreklam, även om definitionen är mycket snarlik: varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i en audiovisuell medietjänst, normalt mot betalning eller liknande ersättning. För att produktplacering skall vara legitim skall den uppfylla bland annat följande krav:






  — | Den får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster. |
| --- | --- | --- |

2.3.3

Produktplacering införs som ett nytt begrepp som skiljer sig från smygreklam, även om definitionen är mycket snarlik: varje form av audiovisuell marknadskommunikation som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i en audiovisuell medietjänst, normalt mot betalning eller liknande ersättning. För att produktplacering skall vara legitim skall den uppfylla bland annat följande krav:

—

Den får inte direkt uppmuntra till inköp eller förhyrning av varor eller tjänster, särskilt inte genom särskilda säljfrämjande hänvisningar till dessa varor eller tjänster.

| — | Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett produktplaceringsavtal och produktplaceringen skall tydligt kunna identifieras som sådan. |
| --- | --- |

—

Tittarna måste tydligt informeras om att det existerar ett produktplaceringsavtal och produktplaceringen skall tydligt kunna identifieras som sådan.

| — | Audiovisuella medietjänster får inte innehålla någon produktplacering av tobaksvaror eller cigaretter eller produktplacering från företag vars huvudsakliga verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigaretter och andra tobaksvaror. |
| --- | --- |

—

Audiovisuella medietjänster får inte innehålla någon produktplacering av tobaksvaror eller cigaretter eller produktplacering från företag vars huvudsakliga verksamhet är tillverkning eller försäljning av cigaretter och andra tobaksvaror.

| — | Nyhets- och samhällsprogram, dokumentärer och audiovisuella medietjänster riktade till barn får inte innehålla någon produktplacering. |
| --- | --- |

—

Nyhets- och samhällsprogram, dokumentärer och audiovisuella medietjänster riktade till barn får inte innehålla någon produktplacering.

| 2.3.4 | Hänvisningarna till sponsring och de villkor som denna måste uppfylla för att vara legal bibehålls med ett par genomgripande förändringar som innebär att denna verksamhet anpassas till det nya tillämpningsområdet. Förbudet att använda subliminal teknik i audiovisuell marknadskommunikation bevaras också. |
| --- | --- |

2.3.4

Hänvisningarna till sponsring och de villkor som denna måste uppfylla för att vara legal bibehålls med ett par genomgripande förändringar som innebär att denna verksamhet anpassas till det nya tillämpningsområdet. Förbudet att använda subliminal teknik i audiovisuell marknadskommunikation bevaras också.

| 2.4 | Precis som i gällande direktiv understryker man i förslaget till förändring följande när det gäller medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter:






  — | Medlemsstaterna skall säkerställa fri mottagning av audiovisuella medietjänster från andra medlemsstater. |
| --- | --- | --- |

2.4

Precis som i gällande direktiv understryker man i förslaget till förändring följande när det gäller medlemsstaternas rättigheter och skyldigheter:

—

Medlemsstaterna skall säkerställa fri mottagning av audiovisuella medietjänster från andra medlemsstater.

| — | Medlemsstaterna skall inom ramen för sin lagstiftning och på lämpligt sätt säkerställa att de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion i praktiken uppfyller bestämmelserna i detta direktiv. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna skall inom ramen för sin lagstiftning och på lämpligt sätt säkerställa att de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion i praktiken uppfyller bestämmelserna i detta direktiv.

| — | Medlemsstaterna skall ha frihet att inom de områden som omfattas av detta direktiv föreskriva mer detaljerade eller striktare regler för de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna skall ha frihet att inom de områden som omfattas av detta direktiv föreskriva mer detaljerade eller striktare regler för de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion.

| — | Medlemsstaterna skall säkerställa att publiken får fri tillgång till evenemang av allmänintresse och förhindra att TV-programföretag inom deras jurisdiktion får ensamrätt till vidaresändningar. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna skall säkerställa att publiken får fri tillgång till evenemang av allmänintresse och förhindra att TV-programföretag inom deras jurisdiktion får ensamrätt till vidaresändningar.

| — | Medlemsstaterna skall se till att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion inte sänder biograffilmer under andra tidsperioder än dem som överenskommits med rättighetshavarna. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna skall se till att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion inte sänder biograffilmer under andra tidsperioder än dem som överenskommits med rättighetshavarna.

| — | Medlemsstaterna skall där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt säkerställa att programföretagen reserverar större delen av sin sändningstid för europeiska eller jämförbara produktioner och 10 % av denna tid (eller alternativt, minst 10 % av sin programbudget) för europeiska produktioner, skapade av producenter som är oberoende av programföretagen. I sistnämnda fall skall en lämplig andel avsättas för nyproduktioner. Beräkningen av sändningstid gäller med undantag för tid reserverad för nyheter, sportevenemang, tävlingar, reklam, teletexttjänster och teleshopping. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna skall där så är praktiskt möjligt och på lämpligt sätt säkerställa att programföretagen reserverar större delen av sin sändningstid för europeiska eller jämförbara produktioner och 10 % av denna tid (eller alternativt, minst 10 % av sin programbudget) för europeiska produktioner, skapade av producenter som är oberoende av programföretagen. I sistnämnda fall skall en lämplig andel avsättas för nyproduktioner. Beräkningen av sändningstid gäller med undantag för tid reserverad för nyheter, sportevenemang, tävlingar, reklam, teletexttjänster och teleshopping.

| 2.4.1 | För att förhindra en uppenbar, allvarlig och grov överträdelse när det gäller vissa delar av direktivet får en medlemsstat även i fortsättningen vidta lämpliga åtgärder mot en leverantör av medietjänster som är etablerad i en annan medlemsstat, men vars verksamhet uteslutande eller huvudsakligen riktar sig mot den förstnämnda medlemsstatens territorium. Detta gäller om den medlemsstat där leverantören är etablerad inte vidtar åtgärder trots anmodan och ifall kommissionen har gett sitt godkännande. |
| --- | --- |

2.4.1

För att förhindra en uppenbar, allvarlig och grov överträdelse när det gäller vissa delar av direktivet får en medlemsstat även i fortsättningen vidta lämpliga åtgärder mot en leverantör av medietjänster som är etablerad i en annan medlemsstat, men vars verksamhet uteslutande eller huvudsakligen riktar sig mot den förstnämnda medlemsstatens territorium. Detta gäller om den medlemsstat där leverantören är etablerad inte vidtar åtgärder trots anmodan och ifall kommissionen har gett sitt godkännande.

| 2.4.2 | Man bevarar även det gällande direktivets kvoter med avseende på nationella och europeiska audiovisuella produktioner och oberoende audiovisuella produktioner, som enligt konsekvensanalysen har respekterats på ett tillfredsställande sätt de senaste åren. |
| --- | --- |

2.4.2

Man bevarar även det gällande direktivets kvoter med avseende på nationella och europeiska audiovisuella produktioner och oberoende audiovisuella produktioner, som enligt konsekvensanalysen har respekterats på ett tillfredsställande sätt de senaste åren.

| 2.4.3 | Förslaget till ändring innehåller följande nyheter när det gäller medlemsstaterna:






  — | Medlemsstaterna skall se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater får tillgång till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion för att kunna producera korta nyhetsinslag med angiven källa. |
| --- | --- | --- |

2.4.3

Förslaget till ändring innehåller följande nyheter när det gäller medlemsstaterna:

—

Medlemsstaterna skall se till att programföretag som är etablerade i andra medlemsstater får tillgång till händelser av stort allmänintresse som sänds av ett programföretag som tillhör deras jurisdiktion för att kunna producera korta nyhetsinslag med angiven källa.

| — | De måste säkerställa enkel, direkt och ständig tillgång till information om namn, post- och e-postadress till de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion samt till den behöriga tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

De måste säkerställa enkel, direkt och ständig tillgång till information om namn, post- och e-postadress till de leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör deras jurisdiktion samt till den behöriga tillsynsmyndigheten.

| — | De måste säkerställa att de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion när det är praktiskt möjligt främjar produktion av och tillgång till europeiska produktioner. |
| --- | --- |

—

De måste säkerställa att de leverantörer av medietjänster som tillhör deras jurisdiktion när det är praktiskt möjligt främjar produktion av och tillgång till europeiska produktioner.

| — | De måste se till att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion inte sänder biograffilmer under andra tidsperioder än som överenskommits med rättighetshavarna. |
| --- | --- |

—

De måste se till att leverantörer av medietjänster under deras jurisdiktion inte sänder biograffilmer under andra tidsperioder än som överenskommits med rättighetshavarna.

| — | De uppmanas särskilt att uppmuntra system för samreglering inom de områden som omfattas av direktivet; den här typen av system måste vara allmänt accepterade av de centrala intressenterna och omfatta en effektiv tillämpning. |
| --- | --- |

—

De uppmanas särskilt att uppmuntra system för samreglering inom de områden som omfattas av direktivet; den här typen av system måste vara allmänt accepterade av de centrala intressenterna och omfatta en effektiv tillämpning.

| 2.5 | Det aktuella direktivet har formulerats om när det gäller bestämmelserna avseende vilka värderingar som skall föras fram i de audiovisuella medietjänsterna. |
| --- | --- |

2.5

Det aktuella direktivet har formulerats om när det gäller bestämmelserna avseende vilka värderingar som skall föras fram i de audiovisuella medietjänsterna.

| 2.5.1 | De audiovisuella medietjänsterna får inte






  — | allvarligt skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga, |
| --- | --- | --- |

2.5.1

De audiovisuella medietjänsterna får inte

—

allvarligt skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga,

| — | inte på något sätt uppmana till hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

—

inte på något sätt uppmana till hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

I förslaget till ändring bevaras det uttryckliga förbudet mot program som innehåller pornografi eller meningslöst våld. När det gäller program som kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga är det nödvändigt att använda sig av teknisk kodning, reserverade programtider eller en innehållsklassificering som säkerställer att minderåriga i sändningsområdet inte får tillfälle att vare sig se eller höra sådana program.

| 2.5.2 | Den audiovisuella marknadskommunikationen får inte






  — | diskriminera någon på grund av ras, kön eller nationalitet, |
| --- | --- | --- |

2.5.2

Den audiovisuella marknadskommunikationen får inte

—

diskriminera någon på grund av ras, kön eller nationalitet,

| — | angripa religiös eller politisk övertygelse, |
| --- | --- |

—

angripa religiös eller politisk övertygelse,

| — | uppmuntra ett beteende som är skadligt för hälsa eller säkerhet, |
| --- | --- |

—

uppmuntra ett beteende som är skadligt för hälsa eller säkerhet,

| — | uppmuntra ett beteende som är skadligt för miljön, |
| --- | --- |

—

uppmuntra ett beteende som är skadligt för miljön,

| — | skada minderåriga moraliskt eller fysiskt; därför får den audiovisuella marknadskommunikationen inte direkt uppmana minderåriga att köpa en produkt eller tjänst genom att utnyttja deras oerfarenhet eller godtrogenhet, direkt uppmuntra dem att övertala sina föräldrar eller någon annan att köpa en vara eller tjänst som ingår i reklamen, utnyttja det speciella förtroende minderåriga hyser för föräldrar, lärare eller andra personer eller utan skäl visa minderåriga i farliga situationer. |
| --- | --- |

—

skada minderåriga moraliskt eller fysiskt; därför får den audiovisuella marknadskommunikationen inte direkt uppmana minderåriga att köpa en produkt eller tjänst genom att utnyttja deras oerfarenhet eller godtrogenhet, direkt uppmuntra dem att övertala sina föräldrar eller någon annan att köpa en vara eller tjänst som ingår i reklamen, utnyttja det speciella förtroende minderåriga hyser för föräldrar, lärare eller andra personer eller utan skäl visa minderåriga i farliga situationer.

| 2.6 | I förslaget till direktiv har reglerna om reklamavbrott inskränkts kraftigt i syfte att förenkla tillämpningskriterierna och göra dem mer flexibla. |
| --- | --- |

2.6

I förslaget till direktiv har reglerna om reklamavbrott inskränkts kraftigt i syfte att förenkla tillämpningskriterierna och göra dem mer flexibla.

| 2.6.1 | Bestämmelserna avseende enstaka reklam- och teleshoppinginslag, som endast skall förekomma undantagsvis, utom i sportprogram, är i stort sett desamma som tidigare. Man förordar reklam mellan programmen, även om reklaminslag får infogas i programmen under förutsättning att medlemsstaterna ser till att detta inte påverkar programmens integritet eller rättighetshavarnas rättigheter. |
| --- | --- |

2.6.1

Bestämmelserna avseende enstaka reklam- och teleshoppinginslag, som endast skall förekomma undantagsvis, utom i sportprogram, är i stort sett desamma som tidigare. Man förordar reklam mellan programmen, även om reklaminslag får infogas i programmen under förutsättning att medlemsstaterna ser till att detta inte påverkar programmens integritet eller rättighetshavarnas rättigheter.

| 2.6.2 | De olika villkoren för reklaminslag, tidsintervallet mellan dessa inslag och undantagen beroende på programtyper ersätts av en allmän bestämmelse om att TV-filmer, biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogram endast får avbrytas av reklaminslag och teleshopping en gång varje 35-minutersperiod. Förbudet att infoga reklam eller teleshopping i sändningar från religiösa ceremonier bibehålls. |
| --- | --- |

2.6.2

De olika villkoren för reklaminslag, tidsintervallet mellan dessa inslag och undantagen beroende på programtyper ersätts av en allmän bestämmelse om att TV-filmer, biograffilmer, barnprogram och nyhetsprogram endast får avbrytas av reklaminslag och teleshopping en gång varje 35-minutersperiod. Förbudet att infoga reklam eller teleshopping i sändningar från religiösa ceremonier bibehålls.

| 2.6.3 | När det gäller den sändningstid som avsatts för olika reklaminslag bevaras det allmänna kriteriet om begränsad sändning; andelen korta reklamformer, som reklaminslag och teleshoppinginslag, får inte överstiga 20 % en given timme mellan hela klockslag. Även i fortsättningen undantas programföretagets meddelanden som rör dess egna program och produkter med direkt koppling till dessa program, sponsorsmeddelanden eller produktplacering från denna beräkning. |
| --- | --- |

2.6.3

När det gäller den sändningstid som avsatts för olika reklaminslag bevaras det allmänna kriteriet om begränsad sändning; andelen korta reklamformer, som reklaminslag och teleshoppinginslag, får inte överstiga 20 % en given timme mellan hela klockslag. Även i fortsättningen undantas programföretagets meddelanden som rör dess egna program och produkter med direkt koppling till dessa program, sponsorsmeddelanden eller produktplacering från denna beräkning.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Kommittén anser att det är nödvändigt att ändra det aktuella direktivet om television utan gränser för att anpassa det till de nya förhållandena med avseende på den tekniska konvergensen och de nya reklam- och marknadsföringsmetoderna. Vidare instämmer vi i att det krävs en effektivare lagstiftning som är enklare att tillämpa och som kan bidra till ett större utbyte av audiovisuella medietjänster på inre marknaden i syfte att stärka dess utveckling och göra den mer dynamisk. Vi anser emellertid att det är viktigt att ändringen både uppfyller kraven på teknisk och ekonomisk utveckling, och att den skyddar den mänskliga värdigheten och den personliga integriteten. |
| --- | --- |

3.1

Kommittén anser att det är nödvändigt att ändra det aktuella direktivet om television utan gränser för att anpassa det till de nya förhållandena med avseende på den tekniska konvergensen och de nya reklam- och marknadsföringsmetoderna. Vidare instämmer vi i att det krävs en effektivare lagstiftning som är enklare att tillämpa och som kan bidra till ett större utbyte av audiovisuella medietjänster på inre marknaden i syfte att stärka dess utveckling och göra den mer dynamisk. Vi anser emellertid att det är viktigt att ändringen både uppfyller kraven på teknisk och ekonomisk utveckling, och att den skyddar den mänskliga värdigheten och den personliga integriteten.

| 3.2 | Därför beklagar vi att kommissionen inte har tagit tillfället i akt att komma till rätta med vissa brister och oklarheter i det gällande direktivet som har visat sig vara svårt att tolka och tillämpa. Detta har lett till rättsosäkerhet när det gäller både direktivets tillämpning och de lagar som införlivar det i de olika medlemsstaternas lagstiftningssystem. |
| --- | --- |

3.2

Därför beklagar vi att kommissionen inte har tagit tillfället i akt att komma till rätta med vissa brister och oklarheter i det gällande direktivet som har visat sig vara svårt att tolka och tillämpa. Detta har lett till rättsosäkerhet när det gäller både direktivets tillämpning och de lagar som införlivar det i de olika medlemsstaternas lagstiftningssystem.

| 3.2.1 | Exempelvis ges ingen definition av de reklamformer som regleras av direktivet, och inte heller av delar av den illegala reklam som tas upp. Även om denna fråga kommer att diskuteras mer i detalj i de särskilda kommentarerna nedan, vill vi som exempel påpeka att man i skäl 44 undantar säljfrämjande referenser från beräkningen av reklamtiden utan att man på något ställe i texten anger denna reklamforms särdrag eller begränsningar.
  EESK anser inte att det finns någon som helst anledning att utesluta säljfrämjande referenser, utan menar att de bör ingå i reklammängden. Annars kommer det bara att missgynna reklamen och leda till att den kommersiella marknadsinformationen antar andra format. Därigenom kommer mängden reklam att förbli densamma eller till och med att öka. |
| --- | --- |

3.2.1

Exempelvis ges ingen definition av de reklamformer som regleras av direktivet, och inte heller av delar av den illegala reklam som tas upp. Även om denna fråga kommer att diskuteras mer i detalj i de särskilda kommentarerna nedan, vill vi som exempel påpeka att man i skäl 44 undantar säljfrämjande referenser från beräkningen av reklamtiden utan att man på något ställe i texten anger denna reklamforms särdrag eller begränsningar.

EESK anser inte att det finns någon som helst anledning att utesluta säljfrämjande referenser, utan menar att de bör ingå i reklammängden. Annars kommer det bara att missgynna reklamen och leda till att den kommersiella marknadsinformationen antar andra format. Därigenom kommer mängden reklam att förbli densamma eller till och med att öka.

| 3.2.2 | I stället för att främja en harmonisering av de olika medlemsstaternas lagstiftning kan kombinationen av ständigt alltmer grundläggande lagstiftning och en konsolidering av ursprungslandsprincipen leda till stora skillnader i lagstiftningen på detta område, särskilt när det gäller reklam och skydd av minderåriga. Detta kan hindra utvecklingen av inre marknaden och märkbart reducera konsumentskyddet. |
| --- | --- |

3.2.2

I stället för att främja en harmonisering av de olika medlemsstaternas lagstiftning kan kombinationen av ständigt alltmer grundläggande lagstiftning och en konsolidering av ursprungslandsprincipen leda till stora skillnader i lagstiftningen på detta område, särskilt när det gäller reklam och skydd av minderåriga. Detta kan hindra utvecklingen av inre marknaden och märkbart reducera konsumentskyddet.

| 3.3 | Även om målsättningen är att klargöra skillnaden mellan audiovisuella medietjänster (som regleras av det ändrade direktivet) och andra audiovisuella tjänster (som omfattas av det allmänna regelverket för elektronisk kommunikation), är det sannolikt att direktivets tillämpningsområde blir allt svårare att fastställa på grund av utvecklingen av blandade format med text, ljud och bild. |
| --- | --- |

3.3

Även om målsättningen är att klargöra skillnaden mellan audiovisuella medietjänster (som regleras av det ändrade direktivet) och andra audiovisuella tjänster (som omfattas av det allmänna regelverket för elektronisk kommunikation), är det sannolikt att direktivets tillämpningsområde blir allt svårare att fastställa på grund av utvecklingen av blandade format med text, ljud och bild.

| 3.4 | Kommittén anser att man i ändringen av direktivet åtminstone bör bibehålla, och om möjligt utvidga, de garantier som skyddar framför allt minderåriga konsumenter av audiovisuella medietjänster. Som tidigare påpekats skall direktivet förutom målsättningarna för den inre audiovisuella marknaden även främja en rad sociala och kulturella värderingar som avser mångfald, identitet, medborgarnas personliga utveckling, mänsklig värdighet (som nämns i skälen i förslaget), rätten till information och yttrandefrihet, som alla ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (8). I EG-domstolens rättspraxis (9) betraktas televisionen dessutom som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse. |
| --- | --- |

3.4

Kommittén anser att man i ändringen av direktivet åtminstone bör bibehålla, och om möjligt utvidga, de garantier som skyddar framför allt minderåriga konsumenter av audiovisuella medietjänster. Som tidigare påpekats skall direktivet förutom målsättningarna för den inre audiovisuella marknaden även främja en rad sociala och kulturella värderingar som avser mångfald, identitet, medborgarnas personliga utveckling, mänsklig värdighet (som nämns i skälen i förslaget), rätten till information och yttrandefrihet, som alla ingår i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (8). I EG-domstolens rättspraxis (9) betraktas televisionen dessutom som en tjänst av allmänt ekonomiskt intresse.

| 3.5 | EESK anser att man i förslaget bör gå steget längre och föreslå konkreta åtgärder när det gäller aspekter som mångfald och mediekoncentration. När det gäller att främja europeiska produktioner hade vi väntat oss ett mer bestämt ställningstagande gentemot medlemsstaterna, utan förbehållet ”där så är praktiskt möjligt”, samt en gradvis tillämpning av kriterierna för europeiska och oberoende produktioner när det gäller de icke-linjära tjänsterna i den utsträckning det är möjligt. |
| --- | --- |

3.5

EESK anser att man i förslaget bör gå steget längre och föreslå konkreta åtgärder när det gäller aspekter som mångfald och mediekoncentration. När det gäller att främja europeiska produktioner hade vi väntat oss ett mer bestämt ställningstagande gentemot medlemsstaterna, utan förbehållet ”där så är praktiskt möjligt”, samt en gradvis tillämpning av kriterierna för europeiska och oberoende produktioner när det gäller de icke-linjära tjänsterna i den utsträckning det är möjligt.

| 3.6 | När det gäller ”rätten till genmäle”, som diskuteras i förslaget till ändring av direktivet, har kommissionen inte tagit hänsyn till EESK:s ståndpunkt (10) att det också bör finnas en ”rätt till upprättelse”, med samma tillämpning och villkor, för att man skall kunna reagera mot felaktigt eller oriktigt innehåll, som strider mot individens rättigheter. |
| --- | --- |

3.6

När det gäller ”rätten till genmäle”, som diskuteras i förslaget till ändring av direktivet, har kommissionen inte tagit hänsyn till EESK:s ståndpunkt (10) att det också bör finnas en ”rätt till upprättelse”, med samma tillämpning och villkor, för att man skall kunna reagera mot felaktigt eller oriktigt innehåll, som strider mot individens rättigheter.

| 3.7 | Kommittén anser att det i ändringen av direktivet bör fastslås att det är nödvändigt eller obligatoriskt att inrätta tillsynsmyndigheter i samtliga medlemsstater. De bör inte bara utöva sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt, utan även vara oberoende i förhållande till staten när det gäller inrättande, sammansättning och utförande av uppgifter. Vi är övertygade om att man i framtiden måste överväga om det är lämpligt att inrätta en europeisk byrå, ett institut eller ett liknande organ på överstatlig nivå. |
| --- | --- |

3.7

Kommittén anser att det i ändringen av direktivet bör fastslås att det är nödvändigt eller obligatoriskt att inrätta tillsynsmyndigheter i samtliga medlemsstater. De bör inte bara utöva sina befogenheter på ett opartiskt och öppet sätt, utan även vara oberoende i förhållande till staten när det gäller inrättande, sammansättning och utförande av uppgifter. Vi är övertygade om att man i framtiden måste överväga om det är lämpligt att inrätta en europeisk byrå, ett institut eller ett liknande organ på överstatlig nivå.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser att kommissionens förslag till definition av ”audiovisuell marknadskommunikation” är mycket restriktiv och en mekanisk reproduktion av definitionen av ”audiovisuella medietjänster”. Det förefaller logiskt att definiera dem som ”rörliga bilder med eller utan ljud”, vilket innebär att rörliga bilder är en förutsättning, och att nätpress och radiosändningar faller utanför direktivets tillämpningsområde. I enlighet med definitionen av tillämpningsområdet kan dock audiovisuell marknadskommunikation kopplad till audiovisuella medietjänster använda sig av orörliga bilder (exempelvis logotyper eller reklamskyltar) eller ljud utan bilder (exempelvis ett verbalt omnämnande av ett varumärke eller en reklamjingel). Det vore därför bättre att definiera audiovisuell marknadskommunikation som ”rörliga bilder med eller utan ljud som åtföljer audiovisuella medietjänster och som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor, tjänster eller bild från en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet”. |
| --- | --- |

4.1

EESK anser att kommissionens förslag till definition av ”audiovisuell marknadskommunikation” är mycket restriktiv och en mekanisk reproduktion av definitionen av ”audiovisuella medietjänster”. Det förefaller logiskt att definiera dem som ”rörliga bilder med eller utan ljud”, vilket innebär att rörliga bilder är en förutsättning, och att nätpress och radiosändningar faller utanför direktivets tillämpningsområde. I enlighet med definitionen av tillämpningsområdet kan dock audiovisuell marknadskommunikation kopplad till audiovisuella medietjänster använda sig av orörliga bilder (exempelvis logotyper eller reklamskyltar) eller ljud utan bilder (exempelvis ett verbalt omnämnande av ett varumärke eller en reklamjingel). Det vore därför bättre att definiera audiovisuell marknadskommunikation som ”rörliga bilder med eller utan ljud som åtföljer audiovisuella medietjänster och som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor, tjänster eller bild från en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet”.

| 4.2 | I förslaget bibehåller man det gällande kriteriet där TV-reklam betraktas som ett meddelande som sänds mot betalning. Vi anser att avsikten att marknadsföra varor och tjänster bör ligga till grund för definitionen i stället för betalningskriteriet. Detta skulle vara i överensstämmelse med annan gemenskapslagstiftning, exempelvis direktivet om vilseledande reklam. På så vis skulle man undvika risken för reklam för produkter med reklamförbud eller olagliga reklaminslag, som för närvarande kan sändas under förutsättning att det inte kan bevisas att det sker mot betalning eller att det rör sig om TV-reklam. Samma sak borde gälla betalningskravet i definitionen av teleshopping. |
| --- | --- |

4.2

I förslaget bibehåller man det gällande kriteriet där TV-reklam betraktas som ett meddelande som sänds mot betalning. Vi anser att avsikten att marknadsföra varor och tjänster bör ligga till grund för definitionen i stället för betalningskriteriet. Detta skulle vara i överensstämmelse med annan gemenskapslagstiftning, exempelvis direktivet om vilseledande reklam. På så vis skulle man undvika risken för reklam för produkter med reklamförbud eller olagliga reklaminslag, som för närvarande kan sändas under förutsättning att det inte kan bevisas att det sker mot betalning eller att det rör sig om TV-reklam. Samma sak borde gälla betalningskravet i definitionen av teleshopping.

| 4.2.1 | Om det föreslagna kriteriet bibehålls bör emellertid direktivet ge medlemsstaterna möjlighet att i samband med civila eller administrativa förfaranden ge domstolarna behörighet att begära att programföretagen presenterar bevis för att de inte fått ersättning för den audiovisuella kommunikationen, i enlighet med vad som anges i direktiv 84/850/EEG. I annat fall betraktas det som kommersiell kommunikation. |
| --- | --- |

4.2.1

Om det föreslagna kriteriet bibehålls bör emellertid direktivet ge medlemsstaterna möjlighet att i samband med civila eller administrativa förfaranden ge domstolarna behörighet att begära att programföretagen presenterar bevis för att de inte fått ersättning för den audiovisuella kommunikationen, i enlighet med vad som anges i direktiv 84/850/EEG. I annat fall betraktas det som kommersiell kommunikation.

| 4.3 | I förslaget till ändring av direktivet bibehålls den gällande definitionen av smygreklam nästan intakt. EESK anser emellertid att denna definition av smygreklam bör gälla all audiovisuell marknadskommunikation och inte bara TV-reklam, eftersom det innebär ett uttryckligt förbud mot audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam. |
| --- | --- |

4.3

I förslaget till ändring av direktivet bibehålls den gällande definitionen av smygreklam nästan intakt. EESK anser emellertid att denna definition av smygreklam bör gälla all audiovisuell marknadskommunikation och inte bara TV-reklam, eftersom det innebär ett uttryckligt förbud mot audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam.

| 4.3.1 | Vi anser dessutom att begreppet audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam bör utvidgas:






  — | Det bör omfatta presentation eller omnämnande av varor och tjänster inte bara i ord eller bild, utan även i form av ljud (exempelvis en reklamjingel som associeras till ett särskilt varumärke eller en särskild produkt). |
| --- | --- | --- |

4.3.1

Vi anser dessutom att begreppet audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam bör utvidgas:

—

Det bör omfatta presentation eller omnämnande av varor och tjänster inte bara i ord eller bild, utan även i form av ljud (exempelvis en reklamjingel som associeras till ett särskilt varumärke eller en särskild produkt).

| — | När det gäller innehållet i denna presentation eller detta omnämnande, bör det inte bara innefatta varu- eller tjänsteproducentens namn, varumärke eller verksamhet, utan även andra kännetecken som entydigt utmärker varorna eller tjänsterna (exempelvis genom en särskild förpackning eller slogan trots att märket inte nämns). |
| --- | --- |

—

När det gäller innehållet i denna presentation eller detta omnämnande, bör det inte bara innefatta varu- eller tjänsteproducentens namn, varumärke eller verksamhet, utan även andra kännetecken som entydigt utmärker varorna eller tjänsterna (exempelvis genom en särskild förpackning eller slogan trots att märket inte nämns).

| 4.3.2 | Vidare bör det klart anges i direktivet att produktplacering inte kommer att betraktas som audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam under förutsättning att den uppfyller de lagliga krav som anges. |
| --- | --- |

4.3.2

Vidare bör det klart anges i direktivet att produktplacering inte kommer att betraktas som audiovisuell marknadskommunikation i form av smygreklam under förutsättning att den uppfyller de lagliga krav som anges.

| 4.4 | Kommittén ställer sig positiv till att man i förslaget till ändring av direktivet uttryckligen nämner produktplacering. Även om man för närvarande i teorin kan betrakta varje form av produktplacering som smygreklam och följaktligen som förbjuden verksamhet, har den i praktiken inte ens betraktats som TV-reklam och därför inte omfattats av några bestämmelser. EESK anser emellertid att det avgörande kriteriet i definitionen av produktplacering bör vara programföretagets avsikt att marknadsföra varor och tjänster samtidigt som man under sändningen (dvs. samtidigt) underlåter att genom bild eller ljud signalera produktplaceringens kommersiella natur till publiken, såsom är fallet för andra format, exempelvis säljfrämjande referenser. |
| --- | --- |

4.4

Kommittén ställer sig positiv till att man i förslaget till ändring av direktivet uttryckligen nämner produktplacering. Även om man för närvarande i teorin kan betrakta varje form av produktplacering som smygreklam och följaktligen som förbjuden verksamhet, har den i praktiken inte ens betraktats som TV-reklam och därför inte omfattats av några bestämmelser. EESK anser emellertid att det avgörande kriteriet i definitionen av produktplacering bör vara programföretagets avsikt att marknadsföra varor och tjänster samtidigt som man under sändningen (dvs. samtidigt) underlåter att genom bild eller ljud signalera produktplaceringens kommersiella natur till publiken, såsom är fallet för andra format, exempelvis säljfrämjande referenser.

| 4.4.1 | Vidare bör det anges att produktplacering i enlighet med bestämmelserna för andra reklamformer inte får påverka programplaneringen på så sätt att det inverkar på dess oberoende och integritet. Begränsningarna bör utvidgas så att produktplacering förbjuds inte bara när det gäller förbjuden reklam, program som riktar sig till minderåriga eller nyheter, utan även när det gäller reklam för läkemedel och, som tidigare påpekats, för alkoholhaltiga drycker. |
| --- | --- |

4.4.1

Vidare bör det anges att produktplacering i enlighet med bestämmelserna för andra reklamformer inte får påverka programplaneringen på så sätt att det inverkar på dess oberoende och integritet. Begränsningarna bör utvidgas så att produktplacering förbjuds inte bara när det gäller förbjuden reklam, program som riktar sig till minderåriga eller nyheter, utan även när det gäller reklam för läkemedel och, som tidigare påpekats, för alkoholhaltiga drycker.

| 4.5 | I linje med det gällande direktivet förbjuds i förslaget till ändring användningen av subliminal teknik i audiovisuell marknadskommunikation. I texten ges dock ingen definition av denna teknik. EESK anser att begreppet uttryckligen bör klargöras, och det bör nämnas att det handlar om användning av bild och ljudstimuli som sänds med en intensitet på gränsen till det förnimbara och tolkas av det omedvetna. |
| --- | --- |

4.5

I linje med det gällande direktivet förbjuds i förslaget till ändring användningen av subliminal teknik i audiovisuell marknadskommunikation. I texten ges dock ingen definition av denna teknik. EESK anser att begreppet uttryckligen bör klargöras, och det bör nämnas att det handlar om användning av bild och ljudstimuli som sänds med en intensitet på gränsen till det förnimbara och tolkas av det omedvetna.

| 4.6 | I förslaget anges att marknadsföring av produkter i form av audiovisuell marknadskommunikation kan vara både direkt och indirekt. I vissa fall, exempelvis när det gäller cigaretter och andra tobaksvaror, förbjuds audiovisuell marknadskommunikation även när den är indirekt. I texten ges dock ingen definition av denna typ av audiovisuell marknadskommunikation. EESK anser att begreppet uttryckligen bör klargöras. Det bör påpekas att det rör sig om användning av varumärken, symboler och andra kännetecken för produkter eller företag, vars centrala eller mest kända verksamhet inbegriper tillverkning eller marknadsföring av dessa varor utan att dessa direkt presenteras eller nämns. |
| --- | --- |

4.6

I förslaget anges att marknadsföring av produkter i form av audiovisuell marknadskommunikation kan vara både direkt och indirekt. I vissa fall, exempelvis när det gäller cigaretter och andra tobaksvaror, förbjuds audiovisuell marknadskommunikation även när den är indirekt. I texten ges dock ingen definition av denna typ av audiovisuell marknadskommunikation. EESK anser att begreppet uttryckligen bör klargöras. Det bör påpekas att det rör sig om användning av varumärken, symboler och andra kännetecken för produkter eller företag, vars centrala eller mest kända verksamhet inbegriper tillverkning eller marknadsföring av dessa varor utan att dessa direkt presenteras eller nämns.

| 4.7 | I artikel 3g(c) i förslaget till ändring av direktivet anges vilka värderingar den audiovisuella marknadskommunikationen måste respektera. Kraven är desamma som för reklaminslag och teleshopping i gällande direktiv, men hänvisningen till mänsklig värdighet har uteslutits. Mot bakgrund av Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anser dock EESK att mänsklig värdighet är en viktig aspekt som bör bibehållas. |
| --- | --- |

4.7

I artikel 3g(c) i förslaget till ändring av direktivet anges vilka värderingar den audiovisuella marknadskommunikationen måste respektera. Kraven är desamma som för reklaminslag och teleshopping i gällande direktiv, men hänvisningen till mänsklig värdighet har uteslutits. Mot bakgrund av Europakonventionen för skydd av de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna anser dock EESK att mänsklig värdighet är en viktig aspekt som bör bibehållas.

| 4.8 | I förslaget bibehålls kravet på att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att audiovisuella medietjänster under deras jurisdiktion inte tillhandahålls på ett sådant sätt att det allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga. Man bibehåller även de förebyggande åtgärder som måste respekteras när det gäller innehåll som (om än i liten utsträckning) kan påverka denna utveckling, och man förnyar det uttryckliga förbudet mot pornografi och meningslöst våld. Det vore lämpligt att utvärdera hur effektivt detta förbud verkligen är genom att undersöka i vilken utsträckning direktivet respekterats sedan 1989, och överväga om förbudet skulle kunna strykas och man i stället skulle kunna låta skyddet av minderåriga från pornografiskt och våldsamt innehåll baseras på sådana åtgärder (kodifiering, reserverade programtider och särskild information) som redan ingår i direktivet. |
| --- | --- |

4.8

I förslaget bibehålls kravet på att medlemsstaterna skall vidta nödvändiga åtgärder för att se till att audiovisuella medietjänster under deras jurisdiktion inte tillhandahålls på ett sådant sätt att det allvarligt kan skada den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen hos minderåriga. Man bibehåller även de förebyggande åtgärder som måste respekteras när det gäller innehåll som (om än i liten utsträckning) kan påverka denna utveckling, och man förnyar det uttryckliga förbudet mot pornografi och meningslöst våld. Det vore lämpligt att utvärdera hur effektivt detta förbud verkligen är genom att undersöka i vilken utsträckning direktivet respekterats sedan 1989, och överväga om förbudet skulle kunna strykas och man i stället skulle kunna låta skyddet av minderåriga från pornografiskt och våldsamt innehåll baseras på sådana åtgärder (kodifiering, reserverade programtider och särskild information) som redan ingår i direktivet.

| 4.8.1 | Kommittén beklagar att kommissionen inte har beaktat mer långtgående skyddsordningar som redan fungerar tillfredsställande i några medlemsstater, exempelvis att i ökad utsträckning skydda minderåriga från reklaminnehåll eller att begränsa missbruk av reklam och vilseledande teleshopping. |
| --- | --- |

4.8.1

Kommittén beklagar att kommissionen inte har beaktat mer långtgående skyddsordningar som redan fungerar tillfredsställande i några medlemsstater, exempelvis att i ökad utsträckning skydda minderåriga från reklaminnehåll eller att begränsa missbruk av reklam och vilseledande teleshopping.

| 4.9 | Förslaget till ändring innehåller vissa föga motiverade skillnader vad gäller att upprätta restriktioner för audiovisuella medietjänster och audiovisuell marknadskommunikation som är förbunden med dessa. I samband med medietjänster nämns ”hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning” och med audiovisuell marknadskommunikation diskrimination ”på grund av ras, kön eller nationalitet”. Hänvisningen till mänsklig värdighet har försvunnit. När det gäller audiovisuella medietjänster nämns allvarlig skada för ”den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen”, som vad beträffar audiovisuell marknadskommunikation inskränker sig till ”moralisk eller fysisk skada hos minderåriga”. I samband med denna kommunikation nämns inte heller förbud att uppmana till eller främja våld och avvikande sociala beteenden samt djurmisshandel. Kommittén anser att dessa restriktioner så långt som möjligt bör utsträckas till såväl audiovisuella medietjänster som audiovisuell marknadskommunikation. |
| --- | --- |

4.9

Förslaget till ändring innehåller vissa föga motiverade skillnader vad gäller att upprätta restriktioner för audiovisuella medietjänster och audiovisuell marknadskommunikation som är förbunden med dessa. I samband med medietjänster nämns ”hets mot personer på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller tro, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning” och med audiovisuell marknadskommunikation diskrimination ”på grund av ras, kön eller nationalitet”. Hänvisningen till mänsklig värdighet har försvunnit. När det gäller audiovisuella medietjänster nämns allvarlig skada för ”den fysiska, mentala eller moraliska utvecklingen”, som vad beträffar audiovisuell marknadskommunikation inskränker sig till ”moralisk eller fysisk skada hos minderåriga”. I samband med denna kommunikation nämns inte heller förbud att uppmana till eller främja våld och avvikande sociala beteenden samt djurmisshandel. Kommittén anser att dessa restriktioner så långt som möjligt bör utsträckas till såväl audiovisuella medietjänster som audiovisuell marknadskommunikation.

| 4.10 | Med avseende på den grundläggande information som utsändningsorganen måste tillhandahålla anser vi att det i de fall det finns en tillsynsmyndighet uttryckligen bör krävas att man åtminstone meddelar dennas postadress eller e-postadress. |
| --- | --- |

4.10

Med avseende på den grundläggande information som utsändningsorganen måste tillhandahålla anser vi att det i de fall det finns en tillsynsmyndighet uttryckligen bör krävas att man åtminstone meddelar dennas postadress eller e-postadress.

| 4.11 | Audiovisuell marknadskommunikation om alkoholhaltiga drycker förblir begränsad vad gäller målgrupp (den får inte riktas till ungdomar) och budskap (den får inte uppmuntra till överkonsumtion av sådana drycker). Vi anser emellertid att de allvarliga problem som hör ihop med alkoholkonsumtion, särskilt bland ungdomar, talar för en striktare lagstiftning från kommissionens sida. Denna skulle kunna utgå från följande aspekter:






  — | Program/innehåll (exempelvis inte bara program riktade särskilt till ungdomar utan också sportprogram). |
| --- | --- | --- |

4.11

Audiovisuell marknadskommunikation om alkoholhaltiga drycker förblir begränsad vad gäller målgrupp (den får inte riktas till ungdomar) och budskap (den får inte uppmuntra till överkonsumtion av sådana drycker). Vi anser emellertid att de allvarliga problem som hör ihop med alkoholkonsumtion, särskilt bland ungdomar, talar för en striktare lagstiftning från kommissionens sida. Denna skulle kunna utgå från följande aspekter:

—

Program/innehåll (exempelvis inte bara program riktade särskilt till ungdomar utan också sportprogram).

| — | Sändningstider när det gäller linjära tjänster (t.ex. ingen utsändning av audiovisuell marknadskommunikation som rör dessa produkter före klockan 22.00). |
| --- | --- |

—

Sändningstider när det gäller linjära tjänster (t.ex. ingen utsändning av audiovisuell marknadskommunikation som rör dessa produkter före klockan 22.00).

| — | Produkternas alkoholhalt (t.ex. förbud mot audiovisuell marknadskommunikation rörande alkoholhaltiga drycker på 18 volymprocent eller mer). |
| --- | --- |

—

Produkternas alkoholhalt (t.ex. förbud mot audiovisuell marknadskommunikation rörande alkoholhaltiga drycker på 18 volymprocent eller mer).

| — | Koncentration av reklaminslagen i reklam-TV i block (t.ex. inte mer än ett inslag per reklamblock/annonsör/program). |
| --- | --- |

—

Koncentration av reklaminslagen i reklam-TV i block (t.ex. inte mer än ett inslag per reklamblock/annonsör/program).

| — | Reklamens eller marknadsföringens form (t.ex. förbud mot produktplacering och sponsring från tillverkare av alkoholhaltiga drycker eller åtminstone tillämpning av ovannämnda sändningstidskriterier). |
| --- | --- |

—

Reklamens eller marknadsföringens form (t.ex. förbud mot produktplacering och sponsring från tillverkare av alkoholhaltiga drycker eller åtminstone tillämpning av ovannämnda sändningstidskriterier).

| 4.12 | De som använder kommunikationen måste i egenskap av konsumenter kunna hitta upplysningar i direktivet om de rutiner för klagomål som redan finns i gemenskapsrätten, som möjligheten till förbudsföreläggande på grund av kränkning av bestämmelserna i enlighet med direktiv 98/27/EG. Denna möjlighet nämns inte ens i skälen till förslaget till skillnad mot annan kompletterande lagstiftning, t.ex. direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder. |
| --- | --- |

4.12

De som använder kommunikationen måste i egenskap av konsumenter kunna hitta upplysningar i direktivet om de rutiner för klagomål som redan finns i gemenskapsrätten, som möjligheten till förbudsföreläggande på grund av kränkning av bestämmelserna i enlighet med direktiv 98/27/EG. Denna möjlighet nämns inte ens i skälen till förslaget till skillnad mot annan kompletterande lagstiftning, t.ex. direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder.

| 4.13 | I förslaget bör man överväga ett utökat mandat för kontaktkommittén på bland annat följande områden:






  — | Upprättande av gemensamma regler för identifiering av den tillsynsmyndighet som ansvarar för audiovisuella medietjänster. |
| --- | --- | --- |

4.13

I förslaget bör man överväga ett utökat mandat för kontaktkommittén på bland annat följande områden:

—

Upprättande av gemensamma regler för identifiering av den tillsynsmyndighet som ansvarar för audiovisuella medietjänster.

| — | Upprättande av gemensamma regler för information till tittarna om sponsring och produktplacering. |
| --- | --- |

—

Upprättande av gemensamma regler för information till tittarna om sponsring och produktplacering.

| — | Upprättande av gemensamma regler för att utveckling av självreglerings- och samregleringsordningar. |
| --- | --- |

—

Upprättande av gemensamma regler för att utveckling av självreglerings- och samregleringsordningar.

| — | Upprättande av gemensamma regler för utsändning av andra programföretag av händelser av allmänt intresse eller sammandrag av dessa. |
| --- | --- |

—

Upprättande av gemensamma regler för utsändning av andra programföretag av händelser av allmänt intresse eller sammandrag av dessa.

| — | Upprättande av gemensamma regler för att medborgarna skall kunna utöva sin rätt till genmäle och upprättelse. |
| --- | --- |

—

Upprättande av gemensamma regler för att medborgarna skall kunna utöva sin rätt till genmäle och upprättelse.

Likaså bör konsument- och tittarorganisationernas aktiva roll erkännas både vad gäller självreglering och samreglering (11).

| 4.14 | Förslaget till ändring bör innehålla krav på att samtliga medlemsstater skall inrätta tillsynsmyndigheter med befogenheter på de områden som omfattas av direktivet samt att oberoende, opartiskhet och öppenhet garanteras vad gäller deras sammansättning och deras sätt att utföra sitt uppdrag i enlighet med kriterierna i Europarådets rekommendation 23(2000). |
| --- | --- |

4.14

Förslaget till ändring bör innehålla krav på att samtliga medlemsstater skall inrätta tillsynsmyndigheter med befogenheter på de områden som omfattas av direktivet samt att oberoende, opartiskhet och öppenhet garanteras vad gäller deras sammansättning och deras sätt att utföra sitt uppdrag i enlighet med kriterierna i Europarådets rekommendation 23(2000).

| 4.15 | Slutligen borde förslaget innehålla åtgärder för att främja funktionshindrades tillgång till digital-TV och dess interaktiva innehåll så att de kan utnyttja de möjligheter som den tekniska konvergensen ger. |
| --- | --- |

4.15

Slutligen borde förslaget innehålla åtgärder för att främja funktionshindrades tillgång till digital-TV och dess interaktiva innehåll så att de kan utnyttja de möjligheter som den tekniska konvergensen ger.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Direktiv 89/552/EEG (EGT L 298, 17.10.1989, s. 23).

1

(2)  Direktiv 97/36/EG (EGT L 202, 30.7.1997, s. 60).

2

(3)  KOM(2006) 160 slutlig.

3

(4)  Se IP/05/643.

4

(5)  Liverpoolkonferensen (audiovisuella frågor) om direktivet om television utan gränser, som anordnades av kommissionen.

5

(6)  Se definitionen av dessa tjänster i artiklarna 49 och 50 i fördraget.

6

(7)  Se definitionen av dessa nätverk i artikel 2 a i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/21/EG av den 7 mars 2002 om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster (EGT L 108, 24.4.2002, s. 33).

7

(8)  EGT C 364, 18.12.2000.

8

(9)  Dom av den 30 april 1974, mål C-15/73, s. 203 ff. Förstainstansrättens dom av den 10 juli 1991, mål T-69/89, s. II 525. Förstainstansrättens dom av den 18 september 2001, mål T-112/99, s. II–2549 ff.

9

(10)  EUT C 221, 8.9.2005, s. 17, (föredragande: Jorge Pegado Liz).

10

(11)  Informationsrapport från om ”Dagsläget beträffande samreglering och självreglering på inre marknaden”, föredragande: Bruno Vever.

11

---

BILAGA

till EESK:s yttrande

Följande ändringsförslag antogs ej men fick minst en fjärdedel av rösterna.

Punkt 4.1

Ändra enligt följande:

”4.1 EESK anser att kommissionens förslag till definition av ’audiovisuell marknadskommunikation’ är mycket restriktiv
  oklar och en mekanisk reproduktion av definitionen av ’audiovisuella medietjänster’. Det förefaller logiskt att definiera dem som tjänster som till sin natur är identiska med reguljära TV-sändningar. ’rörliga bilder med eller utan ljud’, vilket innebär att rörliga bilder är en förutsättning, och att nätpress och radiosändningar faller utanför direktivets tillämpningsområde. I enlighet med definitionen av tillämpningsområdet kan dock audiovisuell marknadskommunikation kopplad till audiovisuella medietjänster använda sig av orörliga bilder (exempelvis logotyper eller reklamskyltar) eller ljud utan bilder (exempelvis ett verbalt omnämnande av ett varumärke eller en reklamjingel). Det vore därför bättre att definiera audiovisuell marknadskommunikation som ’rörliga bilder med eller utan ljud som åtföljer audiovisuella medietjänster och som är utformade för att direkt eller indirekt marknadsföra varor, tjänster eller bild från en fysisk eller juridisk person som bedriver ekonomisk verksamhet’.”

Motivering

Det är svårt att göra klara avgränsningar på detta område. De definitioner som föreslås i punkt 4.1 är t.o.m. vidare än definitionerna i direktivförslaget och bidrar därför till att försvåra genomförandet av direktivet. För att inte hämma dessa tjänsters utveckling krävs största möjliga klarhet i definitionerna, som även måste bidra till att skydda minderåriga och den mänskliga värdigheten, klart identifiera kommersiell kommunikation, ge rätt till genmäle och möjliggöra grundläggande identifierbarhetskrav.

Resultat av omröstningen

Röster för: 32

Röster emot: 40

Nedlagda röster: 3

Punkt 4.2.1

Stryk punkten:

”4.2.1 Om det föreslagna kriteriet bibehålls bör emellertid direktivet ge medlemsstaterna möjlighet att i samband med civila eller administrativa förfaranden ge domstolarna behörighet att begära att programföretagen presenterar bevis för att de inte fått ersättning för den audiovisuella kommunikationen, i enlighet med vad som anges i direktiv 84/850/EEG. I annat fall betraktas det som kommersiell kommunikation.”

Motivering

Förslaget att domstolarna skall kunna begära att programföretagen presenterar bevis för att de inte fått ersättning för den audiovisuella kommunikationen skulle lätt kunna inbjuda till missbruk. Det är dessutom praktiskt taget omöjligt för ett programföretag att bevisa att det inte har fått ersättning.

inte

Resultat av omröstningen

Röster för: 35

Röster emot: 40

Nedlagda röster: 1

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/210 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/210

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Programmet Galileo: att lyckas med inrättandet av Europeiska tillsynsmyndigheten”

(2006/C 318/34)

Den 19 januari 2006 beslutade Europeiska ekonomiska och sociala kommittén att i enlighet med artikel 29.2 i arbetsordningen utarbeta ett yttrande om ”Programmet Galileo: att lyckas med inrättandet av Europeiska tillsynsmyndigheten”.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 18 juli 2006. Föredragande var Stéphane Buffetaut.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 200 röster för, 4 röster emot och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén finner det synnerligen viktigt att programmet Galileo blir framgångsrikt. En smidig övergång från det gemensamma företaget Galileo till tillsynsmyndigheten Galileo är således nödvändig. Kommittén rekommenderar därför följande:

| — | En plan för överföringen av det gemensamma företagets verksamhet till tillsynsmyndigheten bör utarbetas för att trygga den rättsliga säkerheten i anslutning till överföringen. |
| --- | --- |

—

En plan för överföringen av det gemensamma företagets verksamhet till tillsynsmyndigheten bör utarbetas för att trygga den rättsliga säkerheten i anslutning till överföringen.

| — | Man bör finna rättsliga och praktiska lösningar på problemet med överföringen till tillsynsmyndigheten av sådan verksamhet som bedrivs av aktörer i tredjeländer (Kina och Israel) som är delaktiga i det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

—

Man bör finna rättsliga och praktiska lösningar på problemet med överföringen till tillsynsmyndigheten av sådan verksamhet som bedrivs av aktörer i tredjeländer (Kina och Israel) som är delaktiga i det gemensamma företaget.

| — | Man bör se till att outnyttjade anslag i det gemensamma företaget verkligen överförs till tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

—

Man bör se till att outnyttjade anslag i det gemensamma företaget verkligen överförs till tillsynsmyndigheten.

| — | En överlappning av det gemensamma företagets och tillsynsmyndighetens befogenheter bör undvikas fram tills det att det gemensamma företagets verksamhet upphör. |
| --- | --- |

—

En överlappning av det gemensamma företagets och tillsynsmyndighetens befogenheter bör undvikas fram tills det att det gemensamma företagets verksamhet upphör.

| — | Eventuella avbrott i förhandlingarna om ett koncessionsavtal bör undvikas. |
| --- | --- |

—

Eventuella avbrott i förhandlingarna om ett koncessionsavtal bör undvikas.

| — | Man bör säkerställa att de stater som handhar uppskjutningen av satelliterna i Galileo-systemet omfattas av internationella ansvarsbestämmelser. |
| --- | --- |

—

Man bör säkerställa att de stater som handhar uppskjutningen av satelliterna i Galileo-systemet omfattas av internationella ansvarsbestämmelser.

2.   Inledning

| 2.1 | Överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget Galileo till tillsynsmyndigheten Galileo bör vara slutförd i slutet av år 2006. För att programmet Galileo skall bli framgångsrikt är det absolut nödvändigt att överföringen av verksamheten sker under bästa möjliga förutsättningar såväl på det rättsliga planet som i fråga om personalen, ekonomin och budgeten. |
| --- | --- |

2.1

Överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget Galileo till tillsynsmyndigheten Galileo bör vara slutförd i slutet av år 2006. För att programmet Galileo skall bli framgångsrikt är det absolut nödvändigt att överföringen av verksamheten sker under bästa möjliga förutsättningar såväl på det rättsliga planet som i fråga om personalen, ekonomin och budgeten.

| 2.2 | Det får inte heller uppstå några avbrott i de förhandlingar om ett koncessionsavtal som har inletts av det gemensamma företaget och som tillsynsmyndigheten skall föra vidare. |
| --- | --- |

2.2

Det får inte heller uppstå några avbrott i de förhandlingar om ett koncessionsavtal som har inletts av det gemensamma företaget och som tillsynsmyndigheten skall föra vidare.

| 2.3 | Slutligen bör också frågan om staternas internationella ansvar i anslutning till Galileo-programmet behandlas, eftersom den bör lösas innan diskussionerna om ett koncessionsavtal har slutförts och följande uppskjutning av satelliter i Galileo-systemet äger rum. |
| --- | --- |

2.3

Slutligen bör också frågan om staternas internationella ansvar i anslutning till Galileo-programmet behandlas, eftersom den bör lösas innan diskussionerna om ett koncessionsavtal har slutförts och följande uppskjutning av satelliter i Galileo-systemet äger rum.

3.   Allmänna kommentarer

3.1   Sammanfattande beskrivning av Galileo-programmet

| 3.1.1 | Galileo är Europeiska unionens viktigaste vetenskapliga och tekniska projekt med stort symbolvärde. Satellitnavigationssystemens strategiska betydelse är så stor att unionen inte kunde bortse från den. Därför beslutade man att finansiera och utveckla en egen global infrastruktur för navigationssatelliter (Global Navigation Satellite System – GNSS) vid sidan av de system som finns i Förenta staterna och Ryssland. |
| --- | --- |

3.1.1

Galileo är Europeiska unionens viktigaste vetenskapliga och tekniska projekt med stort symbolvärde. Satellitnavigationssystemens strategiska betydelse är så stor att unionen inte kunde bortse från den. Därför beslutade man att finansiera och utveckla en egen global infrastruktur för navigationssatelliter (Global Navigation Satellite System – GNSS) vid sidan av de system som finns i Förenta staterna och Ryssland.

| 3.1.2 | Galileo erbjuder en global tjänst för positionsbestämning som är mycket noggrann, stabil och säker och som innehåller ett integritetsmeddelande. Programmet tillhandahåller självständiga tjänster för positionsbestämning och navigation under civil kontroll, men kommer samtidigt att vara förenligt och driftskompatibelt med de två redan existerande militära systemen, nämligen det amerikanska GPS-systemet (Global Positioning System) och det ryska GLONASS-systemet. Galileo erbjuder dessutom en skyddad offentlig tjänst som de behöriga användarna har tillgång till under alla förhållanden. |
| --- | --- |

3.1.2

Galileo erbjuder en global tjänst för positionsbestämning som är mycket noggrann, stabil och säker och som innehåller ett integritetsmeddelande. Programmet tillhandahåller självständiga tjänster för positionsbestämning och navigation under civil kontroll, men kommer samtidigt att vara förenligt och driftskompatibelt med de två redan existerande militära systemen, nämligen det amerikanska GPS-systemet (Global Positioning System) och det ryska GLONASS-systemet. Galileo erbjuder dessutom en skyddad offentlig tjänst som de behöriga användarna har tillgång till under alla förhållanden.

| 3.1.3 | Det europeiska systemet omfattar en konstellation av trettio satelliter och markstationer som krävs för att systemet skall kunna fungera optimalt och som bör vara redo att tas i bruk i slutet av år 2010. |
| --- | --- |

3.1.3

Det europeiska systemet omfattar en konstellation av trettio satelliter och markstationer som krävs för att systemet skall kunna fungera optimalt och som bör vara redo att tas i bruk i slutet av år 2010.

| 3.1.4 | Programmet drivs och stöds av två huvudaktörer, nämligen Europeiska unionen företrädd av Europeiska kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Kommissionen och ESA har inrättat det gemensamma företaget Galileo, som har i uppgift att övervaka programmet och förvalta de EU-medel som beviljats programmet. |
| --- | --- |

3.1.4

Programmet drivs och stöds av två huvudaktörer, nämligen Europeiska unionen företrädd av Europeiska kommissionen och Europeiska rymdorganisationen (ESA). Kommissionen och ESA har inrättat det gemensamma företaget Galileo, som har i uppgift att övervaka programmet och förvalta de EU-medel som beviljats programmet.

| 3.1.5 | Då fasen för validering i omloppsbanan (IOV-fasen – In Orbit Validation) är slutförd kommer systemet i sin helhet att överföras från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten Galileo (ett tillsynsorgan på gemenskapsnivå), som kommer att ansvara för undertecknandet av ett koncessionsavtal med en sammanslutning av privata företag. |
| --- | --- |

3.1.5

Då fasen för validering i omloppsbanan (IOV-fasen – In Orbit Validation) är slutförd kommer systemet i sin helhet att överföras från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten Galileo (ett tillsynsorgan på gemenskapsnivå), som kommer att ansvara för undertecknandet av ett koncessionsavtal med en sammanslutning av privata företag.

| 3.1.6 | De sammanlagda kostnaderna för Galileo-programmets utformnings- och utvecklingsfaser samt fasen för validering i omloppsbanan beräknas uppgå till 1 500 miljoner euro. |
| --- | --- |

3.1.6

De sammanlagda kostnaderna för Galileo-programmets utformnings- och utvecklingsfaser samt fasen för validering i omloppsbanan beräknas uppgå till 1 500 miljoner euro.

| 3.1.7 | För närvarande pågår förhandlingar om ett koncessionsavtal mellan det gemensamma företaget Galileo och ett konsortium av europeiska företag (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Immarsat, Teleop och Thales). |
| --- | --- |

3.1.7

För närvarande pågår förhandlingar om ett koncessionsavtal mellan det gemensamma företaget Galileo och ett konsortium av europeiska företag (Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Immarsat, Teleop och Thales).

| 3.1.8 | Fastställandet av formerna för överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten pågår för närvarande, och man måste se till att de inte orsakar några förseningar, komplikationer eller onödiga kostnader. |
| --- | --- |

3.1.8

Fastställandet av formerna för överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten pågår för närvarande, och man måste se till att de inte orsakar några förseningar, komplikationer eller onödiga kostnader.

3.2   Det gemensamma företaget Galileo

| 3.2.1 | Det gemensamma företaget Galileo inrättades genom rådets förordning nr 876/2002 av den 21 maj 2002, på basis av artikel 171 i EG-fördraget som anger följande: ”Gemenskapen kan bilda gemensamma företag eller andra organisationer som krävs för att effektivt genomföra gemenskapens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration.” Stadgarna för det gemensamma företaget ingår som bilaga i förordningen. |
| --- | --- |

3.2.1

Det gemensamma företaget Galileo inrättades genom rådets förordning nr 876/2002 av den 21 maj 2002, på basis av artikel 171 i EG-fördraget som anger följande: ”Gemenskapen kan bilda gemensamma företag eller andra organisationer som krävs för att effektivt genomföra gemenskapens program för forskning, teknisk utveckling och demonstration.” Stadgarna för det gemensamma företaget ingår som bilaga i förordningen.

| 3.2.2 | Det gemensamma företaget Galileo har följande medlemmar:






  — | Europeiska unionen företrädd av kommissionen. |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Det gemensamma företaget Galileo har följande medlemmar:

—

Europeiska unionen företrädd av kommissionen.

| — | Europeiska rymdorganisationen (ESA). |
| --- | --- |

—

Europeiska rymdorganisationen (ESA).

| 3.2.3 | Enligt artikel 2 i stadgarna kan företag, inklusive företag i tredjeländer, bli medlemmar i det gemensamma företaget. Till medlemmarna hör de facto i dag ett kinesiskt organ (National Remote Sensing Center of China – NRSCC) och ett israeliskt företag (MATIMOP). Dessa båda aktörer ingår i styrelsen och deras rösträtt står i proportion till deras finansiella bidrag till företaget. |
| --- | --- |

3.2.3

Enligt artikel 2 i stadgarna kan företag, inklusive företag i tredjeländer, bli medlemmar i det gemensamma företaget. Till medlemmarna hör de facto i dag ett kinesiskt organ (National Remote Sensing Center of China – NRSCC) och ett israeliskt företag (MATIMOP). Dessa båda aktörer ingår i styrelsen och deras rösträtt står i proportion till deras finansiella bidrag till företaget.

| 3.2.4 | Det gemensamma företaget Galileos rättsliga karaktär är komplex till följd av styrelsens sammansättning. Enligt förordningen skall företaget betraktas som en internationell organisation när det gäller den europeiska skattelagstiftningen om omsättningsskatter och punktskatter. Det konstateras också att företaget inte har något ekonomiskt syfte. Enligt kommissionen ligger det gemensamma företaget till sin rättsliga karaktär snarare närmare en förening än ett bolag, eftersom företaget endast erhåller bidrag från sina medlemmar och inte går med vinst. De belgiska skattemyndigheterna har för övrigt ansett att det inte är fråga om ett bolag utan om en juridisk person (som enligt belgisk lagstiftning även omfattar föreningar). (Det gemensamma företaget lyder under belgisk lag på de områden som inte regleras i ovannämnda förordning.) |
| --- | --- |

3.2.4

Det gemensamma företaget Galileos rättsliga karaktär är komplex till följd av styrelsens sammansättning. Enligt förordningen skall företaget betraktas som en internationell organisation när det gäller den europeiska skattelagstiftningen om omsättningsskatter och punktskatter. Det konstateras också att företaget inte har något ekonomiskt syfte. Enligt kommissionen ligger det gemensamma företaget till sin rättsliga karaktär snarare närmare en förening än ett bolag, eftersom företaget endast erhåller bidrag från sina medlemmar och inte går med vinst. De belgiska skattemyndigheterna har för övrigt ansett att det inte är fråga om ett bolag utan om en juridisk person (som enligt belgisk lagstiftning även omfattar föreningar). (Det gemensamma företaget lyder under belgisk lag på de områden som inte regleras i ovannämnda förordning.)

| 3.2.5 | Det gemensamma företagets kapital är fördelat enligt följande:







  — | Europeiska kommissionen | 520 milj. euro |
| --- | --- | --- | --- |
| — | ESA | 50 milj. euro |
| — | NRSCC | 5 milj. euro |
| — | MATIMOP | 5 milj. euro |

3.2.5

Det gemensamma företagets kapital är fördelat enligt följande:

—

Europeiska kommissionen

520 milj. euro

—

ESA

50 milj. euro

—

NRSCC

5 milj. euro

—

MATIMOP

5 milj. euro

| 3.2.6 | På grund av det gemensamma företagets särskilda rättsliga karaktär och eftersom företaget endast erhåller bidrag, har kommissionen föreslagit att termen ”kapital” skall ersättas med ”bidrag”. För detta krävs en ändring av stadgarna, vilket godkändes av det gemensamma företagets styrelse den 2 juni 2006. Europeiska revisionsrätten hade dessutom konstaterat att det inte är lämpligt att använda termen ”kapital” eftersom budgetposten för det gemensamma företaget inte tillåter några kapitalinsatser. |
| --- | --- |

3.2.6

På grund av det gemensamma företagets särskilda rättsliga karaktär och eftersom företaget endast erhåller bidrag, har kommissionen föreslagit att termen ”kapital” skall ersättas med ”bidrag”. För detta krävs en ändring av stadgarna, vilket godkändes av det gemensamma företagets styrelse den 2 juni 2006. Europeiska revisionsrätten hade dessutom konstaterat att det inte är lämpligt att använda termen ”kapital” eftersom budgetposten för det gemensamma företaget inte tillåter några kapitalinsatser.

| 3.2.7 | Det gemensamma företagets huvuduppgift är att framgångsrikt avsluta utvecklingen av Galileo-programmet under utvecklingsfasen genom att föra samman offentliga och privata medel samt säkerställa ledningen av viktiga demonstrationsprojekt. Företaget skall också sätta igång den forsknings- och utvecklingsverksamhet som krävs för ett framgångsrikt genomförande av utvecklingsfasen och för en framgångsrik samordning av nationell verksamhet inom detta område samt följaktligen handha de forskningskontrakt som ingåtts inom ramen för Europeiska kommissionens sjätte ramprogram för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

3.2.7

Det gemensamma företagets huvuduppgift är att framgångsrikt avsluta utvecklingen av Galileo-programmet under utvecklingsfasen genom att föra samman offentliga och privata medel samt säkerställa ledningen av viktiga demonstrationsprojekt. Företaget skall också sätta igång den forsknings- och utvecklingsverksamhet som krävs för ett framgångsrikt genomförande av utvecklingsfasen och för en framgångsrik samordning av nationell verksamhet inom detta område samt följaktligen handha de forskningskontrakt som ingåtts inom ramen för Europeiska kommissionens sjätte ramprogram för forskning och utveckling.

| 3.2.8 | Det gemensamma företaget Galileo leds av






  — | en styrelse, |
| --- | --- | --- |

3.2.8

Det gemensamma företaget Galileo leds av

—

en styrelse,

| — | en verkställande kommitté och |
| --- | --- |

—

en verkställande kommitté och

| — | en direktör. |
| --- | --- |

—

en direktör.

| 3.2.9 | Vidare har Europeiska unionens råd inrättat ett tillsynsorgan och ett säkerhetsorgan som skall övervaka företagets verksamhet. |
| --- | --- |

3.2.9

Vidare har Europeiska unionens råd inrättat ett tillsynsorgan och ett säkerhetsorgan som skall övervaka företagets verksamhet.

| 3.2.10 | Det gemensamma företaget bildades för en period av fyra år som inleddes den 28 maj 2002 (det datum då stadgarna offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning), vilket motsvarade den preliminära längden på Galileo-programmets utvecklingsfas. Enligt förordningen kan denna period förlängas till slutet av utvecklingsfasen. Det anges dock inte hur denna förlängning skall genomföras i praktiken. Med beaktande av inrättandet av tillsynsmyndigheten Galileo har kommissionen föreslagit att det gemensamma företaget skall avvecklas den 31 december 2006, vilket kräver en ändring av stadgarna i bilagan till rådets förordning nr 876/2002 av den 21 maj 2002 samt ett utlåtande från Europaparlamentet och EESK. Efter att ha hört det gemensamma företagets tillsynsorgan och ESA:s styrkommitté för navigering den 10 mars 2006 godkände det gemensamma företagets styrelse den 2 juni 2006 ändringarna av stadgarna, vilket gjorde det möjligt för kommissionen att anta förslaget till förordning om ändring av det gemensamma företagets stadgar den 29 juni 2006. Förordningen skall nu antas av rådet. |
| --- | --- |

3.2.10

Det gemensamma företaget bildades för en period av fyra år som inleddes den 28 maj 2002 (det datum då stadgarna offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning), vilket motsvarade den preliminära längden på Galileo-programmets utvecklingsfas. Enligt förordningen kan denna period förlängas till slutet av utvecklingsfasen. Det anges dock inte hur denna förlängning skall genomföras i praktiken. Med beaktande av inrättandet av tillsynsmyndigheten Galileo har kommissionen föreslagit att det gemensamma företaget skall avvecklas den 31 december 2006, vilket kräver en ändring av stadgarna i bilagan till rådets förordning nr 876/2002 av den 21 maj 2002 samt ett utlåtande från Europaparlamentet och EESK. Efter att ha hört det gemensamma företagets tillsynsorgan och ESA:s styrkommitté för navigering den 10 mars 2006 godkände det gemensamma företagets styrelse den 2 juni 2006 ändringarna av stadgarna, vilket gjorde det möjligt för kommissionen att anta förslaget till förordning om ändring av det gemensamma företagets stadgar den 29 juni 2006. Förordningen skall nu antas av rådet.

| 3.2.11 | För att främja en omfattande användning av satellitnavigeringssystem och för att göra det möjligt för aktörer i tredjeländer att delta i det gemensamma företaget Galileo, har ett flertal internationella avtal ingåtts mellan Europeiska unionen och tredjeländer (bl.a. Kina, Israel, Indien och Ukraina) och ytterligare avtalsförhandlingar pågår (Marocko, Korea, Ryssland och Argentina). Dessa avtal utesluter uttryckligen allt samarbete när det gäller den tjänst som är reserverad för statliga tillämpningar. Två tekniska samarbetsavtal har ingåtts mellan det gemensamma företaget och organ som företräder två länder (National Remote Sensing Center som företräder Kina och MATIMOP som företräder Israel). I enlighet med det gemensamma företagets stadgar ger dessa avtal företrädare för dessa organ rätt att ingå i företagets styrelse. |
| --- | --- |

3.2.11

För att främja en omfattande användning av satellitnavigeringssystem och för att göra det möjligt för aktörer i tredjeländer att delta i det gemensamma företaget Galileo, har ett flertal internationella avtal ingåtts mellan Europeiska unionen och tredjeländer (bl.a. Kina, Israel, Indien och Ukraina) och ytterligare avtalsförhandlingar pågår (Marocko, Korea, Ryssland och Argentina). Dessa avtal utesluter uttryckligen allt samarbete när det gäller den tjänst som är reserverad för statliga tillämpningar. Två tekniska samarbetsavtal har ingåtts mellan det gemensamma företaget och organ som företräder två länder (National Remote Sensing Center som företräder Kina och MATIMOP som företräder Israel). I enlighet med det gemensamma företagets stadgar ger dessa avtal företrädare för dessa organ rätt att ingå i företagets styrelse.

| 3.2.12 | Slutligen föreskrivs avvecklingsförfarandet för det gemensamma företaget Galileo i artikel 21 i stadgarna. |
| --- | --- |

3.2.12

Slutligen föreskrivs avvecklingsförfarandet för det gemensamma företaget Galileo i artikel 21 i stadgarna.

3.3   Tillsynsmyndigheten Galileo

| 3.3.1 | Tillsynsmyndigheten Galileo inrättades genom rådets förordning nr 1321/2004 av den 12 juli 2004. Myndigheten är ett gemenskapsorgan som har status som juridisk person. |
| --- | --- |

3.3.1

Tillsynsmyndigheten Galileo inrättades genom rådets förordning nr 1321/2004 av den 12 juli 2004. Myndigheten är ett gemenskapsorgan som har status som juridisk person.

| 3.3.2 | Tillsynsmyndigheten Galileo skall se till att hänsyn tas till allmänhetens intresse i de europeiska programmen för det globala systemet för satellitnavigering och är dessutom regleringsmyndighet. |
| --- | --- |

3.3.2

Tillsynsmyndigheten Galileo skall se till att hänsyn tas till allmänhetens intresse i de europeiska programmen för det globala systemet för satellitnavigering och är dessutom regleringsmyndighet.

| 3.3.3 | Myndighetens uppgifter fastställs i artikel 2 i förordningen och är följande:






  — | Att ansvara för förvaltningen och kontrollen av användningen av de gemenskapsmedel som anslås direkt till programmen för det globala systemet för satellitnavigering. |
| --- | --- | --- |

3.3.3

Myndighetens uppgifter fastställs i artikel 2 i förordningen och är följande:

—

Att ansvara för förvaltningen och kontrollen av användningen av de gemenskapsmedel som anslås direkt till programmen för det globala systemet för satellitnavigering.

| — | Att ingå ett koncessionsavtal med det konsortium som väljs ut för Galileos utplaceringsfas och operativa fas. |
| --- | --- |

—

Att ingå ett koncessionsavtal med det konsortium som väljs ut för Galileos utplaceringsfas och operativa fas.

| — | Att ansvara för att sköta avtalet med den ekonomiska aktör som får i uppdrag att driva EGNOS (det europeiska geostationära navigeringssystemet). |
| --- | --- |

—

Att ansvara för att sköta avtalet med den ekonomiska aktör som får i uppdrag att driva EGNOS (det europeiska geostationära navigeringssystemet).

| — | Att handha frekvenserna (samordning, nyttjanderätt, förbindelserna med koncessionshavaren). |
| --- | --- |

—

Att handha frekvenserna (samordning, nyttjanderätt, förbindelserna med koncessionshavaren).

| — | Att modernisera och utveckla systemet. |
| --- | --- |

—

Att modernisera och utveckla systemet.

| — | Att se till att systemets komponenter är certifierade. |
| --- | --- |

—

Att se till att systemets komponenter är certifierade.

| — | Att handha alla aspekter som rör systemets säkerhet. |
| --- | --- |

—

Att handha alla aspekter som rör systemets säkerhet.

| 3.3.4 | Det bör framhållas att tillsynsmyndigheten Galileo kommer att äga systemet, framför allt all egendom som koncessionshavare har utvecklat, samt ha i uppgift att skydda och valorisera de gemenskapsinvesteringar som har gjorts. |
| --- | --- |

3.3.4

Det bör framhållas att tillsynsmyndigheten Galileo kommer att äga systemet, framför allt all egendom som koncessionshavare har utvecklat, samt ha i uppgift att skydda och valorisera de gemenskapsinvesteringar som har gjorts.

| 3.3.5 | Tillsynsmyndigheten leds av en styrelse (som består av en företrädare för varje medlemsstat och för kommissionen), en kommitté för systemets säkerhet och tillförlitlighet samt en vetenskaplig och teknisk kommitté. En verkställande direktör företräder myndigheten och ansvarar för dess ledning. |
| --- | --- |

3.3.5

Tillsynsmyndigheten leds av en styrelse (som består av en företrädare för varje medlemsstat och för kommissionen), en kommitté för systemets säkerhet och tillförlitlighet samt en vetenskaplig och teknisk kommitté. En verkställande direktör företräder myndigheten och ansvarar för dess ledning.

3.4   Rättsliga, tekniska och ekonomiska frågor samt risker i samband med överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten

3.4.1   Genomförandet av övergången från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten

Kommissionen har inte klart fastställt formerna för övergången och överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten. I ett informellt dokument från kommissionens GD Energi och transport (1) har man emellertid föreslagit att man genom skriftväxling eller ett samförståndsavtal mellan de båda enheterna eventuellt skulle kunna fastställa formerna för ett samarbete i syfte att säkerställa att enheterna bedriver kompletterande verksamhet och att onödigt dubbelarbete undviks.

| 3.4.2 | Även om de båda enheterna i inledningsskedet av Galileo-programmet tilldelades uppgifter som skiljer sig från varandra i fråga om karaktären och tidsplanen för genomförandet, förefaller det i dag – med beaktande av att utvecklingsfasen försenats (med ca två år) och att tillsynsmyndigheten faktiskt har inrättats (direktören utnämndes i maj 2005) – av ekonomiska, rättsliga och tekniska orsaker nödvändigt att omedelbart ge tillsynsmyndigheten befogenheter att agera och att avveckla det gemensamma företaget så fort som möjligt (2), redan före slutet av utvecklings- och valideringsfaserna. Det är därför viktigt att se till att det gemensamma företagets verksamhet gradvis överförs till tillsynsmyndigheten, och att detta också omfattar förvaltningen av de forskningskontrakt som det gemensamma företaget har ingått. Det är också viktigt att företrädare för tillsynsmyndigheten omedelbart och mycket aktivt involveras i förhandlingarna om det koncessionsavtal som skall undertecknas och handhas av tillsynsorganet. |
| --- | --- |

3.4.2

Även om de båda enheterna i inledningsskedet av Galileo-programmet tilldelades uppgifter som skiljer sig från varandra i fråga om karaktären och tidsplanen för genomförandet, förefaller det i dag – med beaktande av att utvecklingsfasen försenats (med ca två år) och att tillsynsmyndigheten faktiskt har inrättats (direktören utnämndes i maj 2005) – av ekonomiska, rättsliga och tekniska orsaker nödvändigt att omedelbart ge tillsynsmyndigheten befogenheter att agera och att avveckla det gemensamma företaget så fort som möjligt (2), redan före slutet av utvecklings- och valideringsfaserna. Det är därför viktigt att se till att det gemensamma företagets verksamhet gradvis överförs till tillsynsmyndigheten, och att detta också omfattar förvaltningen av de forskningskontrakt som det gemensamma företaget har ingått. Det är också viktigt att företrädare för tillsynsmyndigheten omedelbart och mycket aktivt involveras i förhandlingarna om det koncessionsavtal som skall undertecknas och handhas av tillsynsorganet.

| 3.4.3 | För närvarande är avsikten att det gemensamma företagets verksamhet upphör den 31 december 2006, förutsatt att dess medlemmar godkänner en ändring av företagets stadgar. En första plan för övergången och överföringen av det gemensamma företagets verksamhet och know-how har upprättas av det gemensamma företaget och tillsynsmyndigheten. Denna plan överlämnades till det gemensamma företagets tillsynsorgan och styrelse i februari 2006. Planen måste få en mer detaljerad utformning och anpassas för att man skall kunna säkerställa att övergången sker så fort som möjligt och under bästa möjliga förutsättningar. |
| --- | --- |

3.4.3

För närvarande är avsikten att det gemensamma företagets verksamhet upphör den 31 december 2006, förutsatt att dess medlemmar godkänner en ändring av företagets stadgar. En första plan för övergången och överföringen av det gemensamma företagets verksamhet och know-how har upprättas av det gemensamma företaget och tillsynsmyndigheten. Denna plan överlämnades till det gemensamma företagets tillsynsorgan och styrelse i februari 2006. Planen måste få en mer detaljerad utformning och anpassas för att man skall kunna säkerställa att övergången sker så fort som möjligt och under bästa möjliga förutsättningar.

| 3.4.4 | Under denna övergångsperiod bör de båda enheterna ha ett nära samarbete så att överföringen av verksamhet och know-how blir problemfri och smidig. Under denna period måste man också se till att tillsynsmyndigheten blir fullt funktionsduglig, så att det inte finns någon risk för personalbrist vid en tidpunkt då de åtgärder som är viktigast för programmets framgång vidtas. |
| --- | --- |

3.4.4

Under denna övergångsperiod bör de båda enheterna ha ett nära samarbete så att överföringen av verksamhet och know-how blir problemfri och smidig. Under denna period måste man också se till att tillsynsmyndigheten blir fullt funktionsduglig, så att det inte finns någon risk för personalbrist vid en tidpunkt då de åtgärder som är viktigast för programmets framgång vidtas.

| 3.4.5 | Verksamheten bör alltså planeras så att den upphör i slutet av december 2006 och så att avvecklingsfasen kan inledas i början av år 2007. Övergången bör också ske så fort som möjligt, så att tillsynsorganet kan fastställa och genomföra de bestämmelser om säkerhet och tillförlitlighet som skall tillämpas på Galileo-systemet liksom bestämmelserna om immateriella rättigheter och så att tillsynsorganet kan samordna medlemsstaternas åtgärder och ståndpunkter när det gäller de frekvenser som krävs för utnyttjandet av Galileo-systemet. |
| --- | --- |

3.4.5

Verksamheten bör alltså planeras så att den upphör i slutet av december 2006 och så att avvecklingsfasen kan inledas i början av år 2007. Övergången bör också ske så fort som möjligt, så att tillsynsorganet kan fastställa och genomföra de bestämmelser om säkerhet och tillförlitlighet som skall tillämpas på Galileo-systemet liksom bestämmelserna om immateriella rättigheter och så att tillsynsorganet kan samordna medlemsstaternas åtgärder och ståndpunkter när det gäller de frekvenser som krävs för utnyttjandet av Galileo-systemet.

| 3.4.6 | Övergångsplanen bör omfatta åtgärder som säkerställer att de båda enheternas verksamheter är förenliga med varandra samt ange villkoren för hur eventuella meningsskiljaktigheter skall lösas. Hittills har man kommit överens om att direktören för GD Energi och transport skall fungera som medlare mellan det gemensamma företaget och tillsynsmyndigheten om det uppstår problem i samband med genomförandet av övergången. |
| --- | --- |

3.4.6

Övergångsplanen bör omfatta åtgärder som säkerställer att de båda enheternas verksamheter är förenliga med varandra samt ange villkoren för hur eventuella meningsskiljaktigheter skall lösas. Hittills har man kommit överens om att direktören för GD Energi och transport skall fungera som medlare mellan det gemensamma företaget och tillsynsmyndigheten om det uppstår problem i samband med genomförandet av övergången.

3.5   Trygga rättssäkerheten i anslutning till överföringen av tillgångar från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten genom inrättande av en konkret plan för överföringen av verksamheten

| 3.5.1 | Den förordning genom vilken tillsynsmyndigheten upprättats föreskriver i sin nuvarande form inte att tillsynsmyndigheten kan ingripa under den utvecklingsfas som ESA är ansvarig för. Förordningen bör således ändras för att ge tillsynsmyndigheten denna befogenhet och för detta krävs ett yttrande från Europaparlamentet (och inte nödvändigtvis från EESK). Avtalet mellan det gemensamma företaget och tillsynsmyndigheten skall göra det möjligt att säkerställa rättssäkerheten för överföringen av tillgångar från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten genom att fastställa en konkret plan för överföringen av verksamheten. I denna plan skall de berörda organens roll definieras, de exakta tillgångarna och skulderna fastställas, beskrivas hur överföringen rent konkret skall genomföras, hur övergångsfasen planeras, vilka rättsliga handlingar som måste utföras, redogöras för de finansiella och skattemässiga konsekvenserna av överföringen etc. Ett flertal organ kommer att behöva involveras i beslutet om hur överföringen av tillgångar från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten skall gå till, nämligen det gemensamma företagets tillsynsorgan, det gemensamma företagets styrelse, ESA:s styrelse, tillsynsmyndighetens styrelse, Europakommissionen, Europeiska rådet och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

3.5.1

Den förordning genom vilken tillsynsmyndigheten upprättats föreskriver i sin nuvarande form inte att tillsynsmyndigheten kan ingripa under den utvecklingsfas som ESA är ansvarig för. Förordningen bör således ändras för att ge tillsynsmyndigheten denna befogenhet och för detta krävs ett yttrande från Europaparlamentet (och inte nödvändigtvis från EESK). Avtalet mellan det gemensamma företaget och tillsynsmyndigheten skall göra det möjligt att säkerställa rättssäkerheten för överföringen av tillgångar från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten genom att fastställa en konkret plan för överföringen av verksamheten. I denna plan skall de berörda organens roll definieras, de exakta tillgångarna och skulderna fastställas, beskrivas hur överföringen rent konkret skall genomföras, hur övergångsfasen planeras, vilka rättsliga handlingar som måste utföras, redogöras för de finansiella och skattemässiga konsekvenserna av överföringen etc. Ett flertal organ kommer att behöva involveras i beslutet om hur överföringen av tillgångar från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten skall gå till, nämligen det gemensamma företagets tillsynsorgan, det gemensamma företagets styrelse, ESA:s styrelse, tillsynsmyndighetens styrelse, Europakommissionen, Europeiska rådet och Europaparlamentet.

| 3.5.2 | Trots artikel 6 i det gemensamma företagets stadgar som föreskriver att det gemensamma företaget är ägare till all materiell och immateriell egendom som skapats eller övertagits för Galileos utvecklingsfas framstår det som om de flesta komponenter som utvecklats inom ramen för Galileoprogrammet, inklusive satelliterna, inte kommer att tillkomma det gemensamma företaget, utan ESA, i enlighet med GalileoSat-programmet. Av artikel IV i bilaga III i ESA-fördraget framgår att ESA på medlemmarnas vägnar är ägare till satelliter, rymdsystem och annan egendom som tillverkats inom ramen för ESA-programmet, liksom av anläggningar och utrustning som förvärvats för dess verksamhet. Varje beslut om överlåtelse av egendom skall därför fattas av ESA:s styrelse. Det förefaller därför som om ESA:s styrelse måste fatta besluta om att överföra egendom eller bevilja det gemensamma företaget en användarlicens för att detta organ skall få någon rätt till denna egendom. Kommissionen å sin sida anser att gemenskapslagstiftningen är tillämplig och att all egendom, efter det att stadgarna för tillsynsmyndigheten och det gemensamma företaget ändrats och det sistnämnda organet upplösts, automatiskt kommer att överföras till tillsynsmyndigheten. Möjligen föreligger alltså tolkningsskillnader mellan ESA och kommissionen. |
| --- | --- |

3.5.2

Trots artikel 6 i det gemensamma företagets stadgar som föreskriver att det gemensamma företaget är ägare till all materiell och immateriell egendom som skapats eller övertagits för Galileos utvecklingsfas framstår det som om de flesta komponenter som utvecklats inom ramen för Galileoprogrammet, inklusive satelliterna, inte kommer att tillkomma det gemensamma företaget, utan ESA, i enlighet med GalileoSat-programmet. Av artikel IV i bilaga III i ESA-fördraget framgår att ESA på medlemmarnas vägnar är ägare till satelliter, rymdsystem och annan egendom som tillverkats inom ramen för ESA-programmet, liksom av anläggningar och utrustning som förvärvats för dess verksamhet. Varje beslut om överlåtelse av egendom skall därför fattas av ESA:s styrelse. Det förefaller därför som om ESA:s styrelse måste fatta besluta om att överföra egendom eller bevilja det gemensamma företaget en användarlicens för att detta organ skall få någon rätt till denna egendom. Kommissionen å sin sida anser att gemenskapslagstiftningen är tillämplig och att all egendom, efter det att stadgarna för tillsynsmyndigheten och det gemensamma företaget ändrats och det sistnämnda organet upplösts, automatiskt kommer att överföras till tillsynsmyndigheten. Möjligen föreligger alltså tolkningsskillnader mellan ESA och kommissionen.

| 3.5.3 | Följaktligen verkar denna situation kunna leda till diskussioner om tolkningen av artikel 7 i avtalet mellan det gemensamma företaget och ESA som föreskriver att äganderätten till satelliter och annan materiell och immateriell egendom som utvecklats inom ramen för programmet kommer att tillfalla ESA för det gemensamma företagets räkning. |
| --- | --- |

3.5.3

Följaktligen verkar denna situation kunna leda till diskussioner om tolkningen av artikel 7 i avtalet mellan det gemensamma företaget och ESA som föreskriver att äganderätten till satelliter och annan materiell och immateriell egendom som utvecklats inom ramen för programmet kommer att tillfalla ESA för det gemensamma företagets räkning.

| 3.5.4 | ESA tolkar begreppet ”för...räkning” på grundval av texten i artikel IV i bilaga III i ESA-fördraget. I detta sammanhang är innebörden i lydelsen att ESA tillgodoräknas resultaten av den utveckling som skett för medlemsländernas räkning i det berörda ESA-programmet, och att medlemsländerna hos ESA kan ansöka om ett mer eller mindre begränsat tillstånd att använda resultaten, beroende på de uttalade behoven (användning i t. ex. kommersiellt eller vetenskapligt syfte). |
| --- | --- |

3.5.4

ESA tolkar begreppet ”för...räkning” på grundval av texten i artikel IV i bilaga III i ESA-fördraget. I detta sammanhang är innebörden i lydelsen att ESA tillgodoräknas resultaten av den utveckling som skett för medlemsländernas räkning i det berörda ESA-programmet, och att medlemsländerna hos ESA kan ansöka om ett mer eller mindre begränsat tillstånd att använda resultaten, beroende på de uttalade behoven (användning i t. ex. kommersiellt eller vetenskapligt syfte).

| 3.5.5 | Denna ståndpunkt verkar bekräftas i texten till deklarationen om GalileoSat-programmet (artikel 12) där det stipuleras att ESA äger rätten till all materiell och immateriell egendom inom ramen för detta program. |
| --- | --- |

3.5.5

Denna ståndpunkt verkar bekräftas i texten till deklarationen om GalileoSat-programmet (artikel 12) där det stipuleras att ESA äger rätten till all materiell och immateriell egendom inom ramen för detta program.

| 3.5.6 | När det däremot gäller EGNOS är ESA endast ägare till den materiella egendomen för de länder som deltar i programmet medan de immateriella rättigheterna enligt ESA:s stadgar även i fortsättningen tillfaller ESA:s avtalspartner. |
| --- | --- |

3.5.6

När det däremot gäller EGNOS är ESA endast ägare till den materiella egendomen för de länder som deltar i programmet medan de immateriella rättigheterna enligt ESA:s stadgar även i fortsättningen tillfaller ESA:s avtalspartner.

| 3.5.7 | Således tolkar ESA uttrycket ”förvärvat av ESA för det gemensamma företaget Galileos räkning” som ”förvärvat av ESA i det gemensamma företaget Galileos intresse”. |
| --- | --- |

3.5.7

Således tolkar ESA uttrycket ”förvärvat av ESA för det gemensamma företaget Galileos räkning” som ”förvärvat av ESA i det gemensamma företaget Galileos intresse”.

| 3.5.8 | Av diskussionerna med ESA framgår dock inte att organet motsätter sig att genomföra några överföringar av tillgångar till det gemensamma företaget eller till tillsynsmyndigheten. Men ESA har klargjort att denna överföring kräver ett godkännande (med enkel majoritet) från ESA:s styrelse och att man ännu inte beslutat om formerna för överföringen. ESA skulle av skattemässiga och praktiska skäl föredra en direkt överföring från ESA till tillsynsmyndigheten mot bakgrund av att de organ i tredjeländer som bidrar till kapitalet i det gemensamma företaget i detta fall inte skulle ha någon rätt till den egendom som överförts från ESA. Denna egendom skulle inte ingå i det gemensamma företagets förmögenhet och följaktligen inte påverkas av organets upplösning. |
| --- | --- |

3.5.8

Av diskussionerna med ESA framgår dock inte att organet motsätter sig att genomföra några överföringar av tillgångar till det gemensamma företaget eller till tillsynsmyndigheten. Men ESA har klargjort att denna överföring kräver ett godkännande (med enkel majoritet) från ESA:s styrelse och att man ännu inte beslutat om formerna för överföringen. ESA skulle av skattemässiga och praktiska skäl föredra en direkt överföring från ESA till tillsynsmyndigheten mot bakgrund av att de organ i tredjeländer som bidrar till kapitalet i det gemensamma företaget i detta fall inte skulle ha någon rätt till den egendom som överförts från ESA. Denna egendom skulle inte ingå i det gemensamma företagets förmögenhet och följaktligen inte påverkas av organets upplösning.

| 3.5.9 | Vad beträffar det särskilda fall där egendom och immateriella rättigheter skapats av organ i tredjeländer, regleras denna fråga i internationella avtal som ingåtts dels mellan EU och tredjeländer som inte är medlemmar i unionen, dels mellan organ i tredjeländer och det gemensamma företaget (3). |
| --- | --- |

3.5.9

Vad beträffar det särskilda fall där egendom och immateriella rättigheter skapats av organ i tredjeländer, regleras denna fråga i internationella avtal som ingåtts dels mellan EU och tredjeländer som inte är medlemmar i unionen, dels mellan organ i tredjeländer och det gemensamma företaget (3).

| 3.5.10 | I tillsynsmyndighetens stadgar framstår det dock klart att tillsynsmyndigheten är ägare till all materiell och immateriell egendom som överförts från det gemensamma företaget vid slutet av utvecklingsfasen eller som skapats eller utvecklats av koncessionsinnehavaren under installations- och driftsfasen. Tillsynsmyndighetens stadgar föreskriver att formerna för överföringen av egendom från det gemensamma företaget skall utarbetas i samband med det upplösningsförfarande som föreskrivs i artikel 21 i det gemensamma företaget stadgar. Vad EGNOS beträffar är tillsynsmyndigheten ägare till all materiell och immateriell egendom som tillhör EGNOS med reservation för ett avtal med ENGOS investerare angående villkoren och formerna för överföringen av egendom av samtliga eller en del av EGNOS anläggningar och utrustning från ESA. Detta skulle ur kommissionens synvinkel betyda att det inte behövs något överföringsförfarande mellan tillsynsmyndigheten och ESA eftersom all materiell och immateriell egendom tillhör det gemensamma företaget (till skillnad från ESA:s tolkning som grundar sig på ESA:s fördrag och deklarationen om GalileoSat-programmet). |
| --- | --- |

3.5.10

I tillsynsmyndighetens stadgar framstår det dock klart att tillsynsmyndigheten är ägare till all materiell och immateriell egendom som överförts från det gemensamma företaget vid slutet av utvecklingsfasen eller som skapats eller utvecklats av koncessionsinnehavaren under installations- och driftsfasen. Tillsynsmyndighetens stadgar föreskriver att formerna för överföringen av egendom från det gemensamma företaget skall utarbetas i samband med det upplösningsförfarande som föreskrivs i artikel 21 i det gemensamma företaget stadgar. Vad EGNOS beträffar är tillsynsmyndigheten ägare till all materiell och immateriell egendom som tillhör EGNOS med reservation för ett avtal med ENGOS investerare angående villkoren och formerna för överföringen av egendom av samtliga eller en del av EGNOS anläggningar och utrustning från ESA. Detta skulle ur kommissionens synvinkel betyda att det inte behövs något överföringsförfarande mellan tillsynsmyndigheten och ESA eftersom all materiell och immateriell egendom tillhör det gemensamma företaget (till skillnad från ESA:s tolkning som grundar sig på ESA:s fördrag och deklarationen om GalileoSat-programmet).

| 3.5.11 | Bland de rättsliga åtgärder som måste genomföras bör först och främst uppmärksammas:






  — | ändring av det gemensamma företagets stadgar i syfte att fastställa att den 31 december 2006 blir det datum då det gemensamma företaget skall upphöra att existera samt slutförande av överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten och planering av en avvecklingsperiod vars längd fastställs senare, |
| --- | --- | --- |

3.5.11

Bland de rättsliga åtgärder som måste genomföras bör först och främst uppmärksammas:

—

ändring av det gemensamma företagets stadgar i syfte att fastställa att den 31 december 2006 blir det datum då det gemensamma företaget skall upphöra att existera samt slutförande av överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten och planering av en avvecklingsperiod vars längd fastställs senare,

| — | ändring av tillsynsmyndighetens stadgar i syfte att föra in de uppdrag som överförts från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten, t. ex. ledningen för den pågående utvecklings- och valideringsfasen, förvaltningen av den verksamhet som härrör ur EU:s forsknings- och utvecklingsramprogram samt uppföljningen och ledningen av den tekniska utvecklingen av det operationella systemet (4). |
| --- | --- |

—

ändring av tillsynsmyndighetens stadgar i syfte att föra in de uppdrag som överförts från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten, t. ex. ledningen för den pågående utvecklings- och valideringsfasen, förvaltningen av den verksamhet som härrör ur EU:s forsknings- och utvecklingsramprogram samt uppföljningen och ledningen av den tekniska utvecklingen av det operationella systemet (4).

3.6   Plan för överföring av verksamheten från det gemensamma företagets tredjeländer till tillsynsmyndigheten

Förhandlingar om överföringen av den verksamhet som organen i tredjeländer bedriver genom tilläggsavtal mellan det gemensamma företaget, tillsynsmyndigheten och de berörda organen bör inledas snarast. Avtal med dessa organ måste upprättas för att förbereda deras ställning inför avvecklingen av det gemensamma företaget och deras framtida plats och roll inom tillsynsmyndigheten. Bestämmelserna i tillsynsmyndighetens stadgar föreskriver att tredjeländer, i synnerhet de som deltagit i programmets tidigare faser, bör ha möjlighet att delta i tillsynsmyndighetens arbete under förutsättning att ett avtal som bland annat fastställer karaktären, omfattningen och formerna för dessa länders medverkan i tillsynsmyndighetens arbete ingås med unionen, inklusive bestämmelser som rör medverkan i initiativ som leds av tillsynsmyndigheten, ekonomiska bidrag och personal. Hur organen i tredjeländer kommer att reagera inför beslutet om att avveckla det gemensamma företaget innan fasen för validering i omloppsbanan är slutförd kommer sannolikt att bero på vilken plats de kommer att få sig tilldelad inom tillsynsmyndigheten. NRSCC och MATIMOP skulle med anledning av att det gemensamma företaget avvecklas kunna begära att få tillbaka en del av de medel de bidragit med. Frågan om tredjeländers medverkan i styrelsen kommer med all säkerhet att komma upp under förhandlingarna. De första diskussionerna inom EU-organen visar på delade meningar bland medlemsstaterna i denna fråga; vissa vill inte ge tredjeländerna rösträtt, andra pekar på risken att systemets säkerhet äventyras om man öppnar alltför mycket för tredjeländer. Alla tycks dock vara överens om att tredjeländers medverkan i tillsynsmyndighetens styrelse inte på något vis får sätta EU:s kontroll av systemet på spel. Dessutom skulle europeiska länder som inte är medlemmar i EU (Norge, Schweiz) på vissa villkor kunna tilldelas en särskild ställning. En lösning skulle kunna vara att samla tredjeländer inom en struktur som gör det möjligt för dessa att försvara sina ställningstaganden gentemot de beslut som fattas av tillsynsmyndigheten Galileo.

3.7   Förhindra överlappande befogenheter

| 3.7.1 | Man bör utarbeta en plan för att minska det gemensamma företagets personal, med en exakt tidtabell som sammanfaller med planeringen för överföringen av verksamheten, i syfte att undvika att personalstyrkan i slutet av december 2006 fortfarande är hög. Man bör vidare granska anställningskontrakten för att försäkra sig om att det inte föreligger några risker för tvister som kan förhindra överföringen av tillgångar när kontrakten upphör. Ungefär 24 personer bör hållas kvar i sysselsättning tills förhandlingarna om koncessionsavtalet avslutats senast den 31 december 2006. Avvecklingsfasen, efter den 31 december 2006, bör kunna genomföras av cirka 6 personer. |
| --- | --- |

3.7.1

Man bör utarbeta en plan för att minska det gemensamma företagets personal, med en exakt tidtabell som sammanfaller med planeringen för överföringen av verksamheten, i syfte att undvika att personalstyrkan i slutet av december 2006 fortfarande är hög. Man bör vidare granska anställningskontrakten för att försäkra sig om att det inte föreligger några risker för tvister som kan förhindra överföringen av tillgångar när kontrakten upphör. Ungefär 24 personer bör hållas kvar i sysselsättning tills förhandlingarna om koncessionsavtalet avslutats senast den 31 december 2006. Avvecklingsfasen, efter den 31 december 2006, bör kunna genomföras av cirka 6 personer.

| 3.7.2 | Dessutom är det viktigt att klart inse tillsynsmyndighetens ökande betydelse, och att ha en exakt plan för rekryteringen av personal till myndigheten, för att kunna kontrollera att den är förenlig med planen för överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget. Man bör vara medveten om att tillsynsmyndigheten måste ta hänsyn till gemenskapsförfaranden samt uppfylla krav när det gäller rekryteringen av personal (lönenivå, anställningskontraktens längd som är begränsad till tre år, slutgiltigt säte för myndigheten som ännu inte är fastställt) som bromsar inrättandet av tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

3.7.2

Dessutom är det viktigt att klart inse tillsynsmyndighetens ökande betydelse, och att ha en exakt plan för rekryteringen av personal till myndigheten, för att kunna kontrollera att den är förenlig med planen för överföringen av verksamheten från det gemensamma företaget. Man bör vara medveten om att tillsynsmyndigheten måste ta hänsyn till gemenskapsförfaranden samt uppfylla krav när det gäller rekryteringen av personal (lönenivå, anställningskontraktens längd som är begränsad till tre år, slutgiltigt säte för myndigheten som ännu inte är fastställt) som bromsar inrättandet av tillsynsmyndigheten.

3.8   Ekonomiska aspekter och budgetaspekter

| 3.8.1 | När det gemensamma företaget upphör att existera är det viktigt att resterande medel (uppskattade till cirka 46 miljoner euro) överförs till tillsynsmyndigheten. Kommissionen vill att överföringen av medel från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten genomförs så snart övervakningsmyndigheten får behörighet att leda utvecklingsfasens slutförande. På detta sätt kommer de enda medel som kvarstår i det gemensamma företaget när verksamheten upphör att vara de som behövs för avvecklingen. |
| --- | --- |

3.8.1

När det gemensamma företaget upphör att existera är det viktigt att resterande medel (uppskattade till cirka 46 miljoner euro) överförs till tillsynsmyndigheten. Kommissionen vill att överföringen av medel från det gemensamma företaget till tillsynsmyndigheten genomförs så snart övervakningsmyndigheten får behörighet att leda utvecklingsfasens slutförande. På detta sätt kommer de enda medel som kvarstår i det gemensamma företaget när verksamheten upphör att vara de som behövs för avvecklingen.

| 3.8.2 | 2006 års reviderade budget för det gemensamma företaget, som är 7 miljoner euro högre än budgeten för 2005 och i vilken avvecklingen beräknas till maj 2006 (att jämföras med de 14 miljoner som begärts inledningsvis utan hänsyn tagen till överföringen av verksamheten till tillsynsmyndigheten), gör det möjligt att på smidigaste sätt täcka överföringen av verksamheten till tillsynsmyndigheten senast i slutet av 2006. Denna reviderade budget antogs av det gemensamma företagets styrelse och tillsynsorgan i slutet av februari. |
| --- | --- |

3.8.2

2006 års reviderade budget för det gemensamma företaget, som är 7 miljoner euro högre än budgeten för 2005 och i vilken avvecklingen beräknas till maj 2006 (att jämföras med de 14 miljoner som begärts inledningsvis utan hänsyn tagen till överföringen av verksamheten till tillsynsmyndigheten), gör det möjligt att på smidigaste sätt täcka överföringen av verksamheten till tillsynsmyndigheten senast i slutet av 2006. Denna reviderade budget antogs av det gemensamma företagets styrelse och tillsynsorgan i slutet av februari.

| 3.8.3 | I tillsynsmyndighetens budget för 2006 måste å andra sidan hänsyn tas till behovet av att rekrytera nya anställda under år 2006. Budgeten måste därför ökas med erforderligt belopp. Efter tillsynsmyndighetens styrelses godkännande den 23 januari 2006 av det nya förslaget till budget för 2006, cirka 8 miljoner euro (i stället för det belopp på 5 miljoner euro som man ursprungligen 2005 beslutade om för 2006) måste den reviderade budgeten granskas av ekofinrådet och därefter av Europaparlamentet under andra halvåret 2006. Den föreslagna ökningen av tillsynsmyndighetens budget utgör en förutsättning för att den skall kunna rekrytera den personal som behövs och sköta den verksamhet som tillsynsmyndigheten skall överta. De besparingar som görs i slutskedet av det gemensamma företagets budget tack vare den stegvisa överföringen av verksamheten till tillsynsmyndigheten bör i slutändan täcka ökningen i tillsynsmyndighetens budget, vilket borde försäkra parlamenten i EU:s medlemsländer om den goda användningen av EU-fonderna inom ramen för denna överföring, även om de berörda medlen och budgetarna i praktiken har olika ursprung. |
| --- | --- |

3.8.3

I tillsynsmyndighetens budget för 2006 måste å andra sidan hänsyn tas till behovet av att rekrytera nya anställda under år 2006. Budgeten måste därför ökas med erforderligt belopp. Efter tillsynsmyndighetens styrelses godkännande den 23 januari 2006 av det nya förslaget till budget för 2006, cirka 8 miljoner euro (i stället för det belopp på 5 miljoner euro som man ursprungligen 2005 beslutade om för 2006) måste den reviderade budgeten granskas av ekofinrådet och därefter av Europaparlamentet under andra halvåret 2006. Den föreslagna ökningen av tillsynsmyndighetens budget utgör en förutsättning för att den skall kunna rekrytera den personal som behövs och sköta den verksamhet som tillsynsmyndigheten skall överta. De besparingar som görs i slutskedet av det gemensamma företagets budget tack vare den stegvisa överföringen av verksamheten till tillsynsmyndigheten bör i slutändan täcka ökningen i tillsynsmyndighetens budget, vilket borde försäkra parlamenten i EU:s medlemsländer om den goda användningen av EU-fonderna inom ramen för denna överföring, även om de berörda medlen och budgetarna i praktiken har olika ursprung.

| 3.8.4 | Utvärderingen av kostnaderna för avvecklingen av det gemensamma företaget (till exempel kostnaden för den personal som behövs för att genomföra avvecklingen) och de ekonomiska konsekvenserna av överföringen av verksamheten när det gäller skatter och moms (exempelvis överlåtelserättigheter) måste genomföras snarast möjligt. Eftersom de belgiska skattemyndigheterna – som riktat ett stödbrev till det gemensamma företaget – enligt belgisk lagstiftning betraktar det gemensamma företaget som en juridisk person (och likställer det med en förening), och inte som ett bolag, bör det gemensamma företaget inte bli skattskyldigt för vinsten av avvecklingen. Skatten borde därför vara tämligen låg och än lägre om den största delen av tillgångarna överförts före avvecklingen. Det är uppenbart att denna typ av spörsmål måste klargöras i förväg för att undvika obehagliga överraskningar. |
| --- | --- |

3.8.4

Utvärderingen av kostnaderna för avvecklingen av det gemensamma företaget (till exempel kostnaden för den personal som behövs för att genomföra avvecklingen) och de ekonomiska konsekvenserna av överföringen av verksamheten när det gäller skatter och moms (exempelvis överlåtelserättigheter) måste genomföras snarast möjligt. Eftersom de belgiska skattemyndigheterna – som riktat ett stödbrev till det gemensamma företaget – enligt belgisk lagstiftning betraktar det gemensamma företaget som en juridisk person (och likställer det med en förening), och inte som ett bolag, bör det gemensamma företaget inte bli skattskyldigt för vinsten av avvecklingen. Skatten borde därför vara tämligen låg och än lägre om den största delen av tillgångarna överförts före avvecklingen. Det är uppenbart att denna typ av spörsmål måste klargöras i förväg för att undvika obehagliga överraskningar.

3.9   Förhandlingar om koncessionsavtalet och slutförande av den tekniska verksamheten

| 3.9.1 | Det gemensamma företagets reviderade budget för 2006 ger utrymme åt fortsatta förhandlingar om koncessionsavtalet med målsättningen att de skall vara avslutade senast den 31 december 2006, samtidigt som överföringen av know-how till tillsynsmyndigheten främjas och den involveras stegvis i förhandlingarna allt eftersom tillsynsmyndigheten ökar i betydelse. |
| --- | --- |

3.9.1

Det gemensamma företagets reviderade budget för 2006 ger utrymme åt fortsatta förhandlingar om koncessionsavtalet med målsättningen att de skall vara avslutade senast den 31 december 2006, samtidigt som överföringen av know-how till tillsynsmyndigheten främjas och den involveras stegvis i förhandlingarna allt eftersom tillsynsmyndigheten ökar i betydelse.

| 3.9.2 | Det bör framhållas att det i protokollen från det gemensamma företagets och tillsynsmyndighetens olika kontrollorgan dokumenterats att ansvaret för förhandlingarna – om dessa inte är avslutade den 31 december 2006 – övergår till tillsynsmyndigheten från och med den 1 januari 2007. |
| --- | --- |

3.9.2

Det bör framhållas att det i protokollen från det gemensamma företagets och tillsynsmyndighetens olika kontrollorgan dokumenterats att ansvaret för förhandlingarna – om dessa inte är avslutade den 31 december 2006 – övergår till tillsynsmyndigheten från och med den 1 januari 2007.

| 3.9.3 | Det gemensamma företaget bör dessutom utarbeta ett förfarande eller en handlingsplan som gör det möjligt att avsluta olika tekniska ärenden och slutföra den tekniska dokumentationen före den tidpunkt då det gemensamma företaget upphör att existera. |
| --- | --- |

3.9.3

Det gemensamma företaget bör dessutom utarbeta ett förfarande eller en handlingsplan som gör det möjligt att avsluta olika tekniska ärenden och slutföra den tekniska dokumentationen före den tidpunkt då det gemensamma företaget upphör att existera.

| 3.9.4 | ESA:s roll och ansvar under systemets provnings- och valideringsfas, och därefter för de tekniska utvärderingarna och det operationella underhållet av systemet efter dess validering, bör fastställas genom ett ramavtal mellan tillsynsmyndigheten och ESA. ESA:s medverkan i tillsynsmyndighetens styrelse i egenskap av observatör – och inte som ledamot vilket är fallet inom det gemensamma företaget – begränsar ESA:s aktiva roll i beslutsfattandet. Tillsynsmyndighetens stadgar föreskriver att man inom samarbetet med ESA när detta är fördelaktigt i största möjliga mån bör utnyttja möjligheterna i ramavtalet mellan EU och ESA från den 25 november 2003 (5), och att ESA kan uppmanas att ge tekniskt och vetenskapligt stöd till tillsynsmyndigheten (6). Under alla omständigheter bör ett avtal som täcker åtgärderna i samband med utvecklingsfasens avslut att ingås mellan tillsynsmyndigheten och ESA före utgången av år 2006. Ytterligare ett avtal som reglerar förhållandet mellan tillsynsmyndigheten och ESA efter utvecklingsfasen, under systemets provnings- och valideringsfas och, vid behov, under driftsfasen bör ingås senast år 2008. |
| --- | --- |

3.9.4

ESA:s roll och ansvar under systemets provnings- och valideringsfas, och därefter för de tekniska utvärderingarna och det operationella underhållet av systemet efter dess validering, bör fastställas genom ett ramavtal mellan tillsynsmyndigheten och ESA. ESA:s medverkan i tillsynsmyndighetens styrelse i egenskap av observatör – och inte som ledamot vilket är fallet inom det gemensamma företaget – begränsar ESA:s aktiva roll i beslutsfattandet. Tillsynsmyndighetens stadgar föreskriver att man inom samarbetet med ESA när detta är fördelaktigt i största möjliga mån bör utnyttja möjligheterna i ramavtalet mellan EU och ESA från den 25 november 2003 (5), och att ESA kan uppmanas att ge tekniskt och vetenskapligt stöd till tillsynsmyndigheten (6). Under alla omständigheter bör ett avtal som täcker åtgärderna i samband med utvecklingsfasens avslut att ingås mellan tillsynsmyndigheten och ESA före utgången av år 2006. Ytterligare ett avtal som reglerar förhållandet mellan tillsynsmyndigheten och ESA efter utvecklingsfasen, under systemets provnings- och valideringsfas och, vid behov, under driftsfasen bör ingås senast år 2008.

4.   Ytterligare kommentarer: Det internationella ansvaret för de stater som svarar för uppskjutningen av satelliterna i Galileo-systemet

| 4.1 | De satelliter som skjutits upp under IOV-fasen är i dagsläget ESA:s egendom (utveckling av satelliter inom ramen för ESA:s GalileoSat-program). Äganderätten till dessa satelliter bör efter det att fasen för validering i omloppsbanan är slutförd övergå till tillsynsmyndigheten. |
| --- | --- |

4.1

De satelliter som skjutits upp under IOV-fasen är i dagsläget ESA:s egendom (utveckling av satelliter inom ramen för ESA:s GalileoSat-program). Äganderätten till dessa satelliter bör efter det att fasen för validering i omloppsbanan är slutförd övergå till tillsynsmyndigheten.

| 4.2 | I enlighet med avtalet mellan det gemensamma företaget och ESA är ESA ansvarig för uppskjutningen av de första satelliterna under IOV-fasen och för registreringen av dem vid FN:s rymdorgan Office of Outer Space Affairs i Wien. Uppskjutningen av den första satelliten i GIOVE A-systemet gjordes från Baikonur i december 2005 av operatören Starsem med en bärraket av typen Soyouz-ST. |
| --- | --- |

4.2

I enlighet med avtalet mellan det gemensamma företaget och ESA är ESA ansvarig för uppskjutningen av de första satelliterna under IOV-fasen och för registreringen av dem vid FN:s rymdorgan Office of Outer Space Affairs i Wien. Uppskjutningen av den första satelliten i GIOVE A-systemet gjordes från Baikonur i december 2005 av operatören Starsem med en bärraket av typen Soyouz-ST.

| 4.3 | I praktiken borde ESA gå tillväga på samma sätt som vid överföringen av äganderätten till de satelliter som ESA utvecklar för utomstående organ, som i fallen Météosat och Metop (överföring från ESA till Eumetsat). En anmälan om överföringen av äganderätten till de satelliter som befinner sig i omloppsbanan bör sedan riktas till behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

4.3

I praktiken borde ESA gå tillväga på samma sätt som vid överföringen av äganderätten till de satelliter som ESA utvecklar för utomstående organ, som i fallen Météosat och Metop (överföring från ESA till Eumetsat). En anmälan om överföringen av äganderätten till de satelliter som befinner sig i omloppsbanan bör sedan riktas till behöriga myndigheter.

| 4.4 | Mot bakgrund av EU-fördragets bestämmelser på rymdområdet från 1967 och avtalet om internationellt ansvar från 1972 måste man ifrågasätta ansvarsstrukturen när det gäller uppskjutningen och driften av Galileo-satelliter i omloppsbanan. |
| --- | --- |

4.4

Mot bakgrund av EU-fördragets bestämmelser på rymdområdet från 1967 och avtalet om internationellt ansvar från 1972 måste man ifrågasätta ansvarsstrukturen när det gäller uppskjutningen och driften av Galileo-satelliter i omloppsbanan.

| 4.5 | Mot bakgrund av de olika kriterier som måste uppfyllas för att en stat skall betecknas vara den som svarar för uppskjutningen och den som påtar sig det internationella ansvaret vid eventuella skador som av rymdföremål förorsakats på jorden eller i omloppsbanan, skulle ESA kunna ses som organ som svarar för uppskjutningen eftersom ESA anses vara det organ som ser till att uppskjutningen av satelliter i IOV-fasen sker och som sluter avtal om uppskjutningen med operatören för uppskjutningen. |
| --- | --- |

4.5

Mot bakgrund av de olika kriterier som måste uppfyllas för att en stat skall betecknas vara den som svarar för uppskjutningen och den som påtar sig det internationella ansvaret vid eventuella skador som av rymdföremål förorsakats på jorden eller i omloppsbanan, skulle ESA kunna ses som organ som svarar för uppskjutningen eftersom ESA anses vara det organ som ser till att uppskjutningen av satelliter i IOV-fasen sker och som sluter avtal om uppskjutningen med operatören för uppskjutningen.

| 4.6 | Likaså kan man fråga sig om Belgien kan anses vara en stat som svarar för uppskjutningar, med tanke på att det gemensamma företaget, som i hög grad är involverat i uppskjutningen av satelliter i IOV-fasen, lyder under belgisk lagstiftning. (Det gemensamma företaget har sitt säte i Bryssel.) Med hänsyn till nationell belgisk lagstiftning tycks den belgiska federalstaten endast kunna hållas ansvarig för de rymdaktiviteter som utförs på dess territorium eller från anläggningar som den är ägare till, eller som lyder under belgisk jurisdiktion eller kontroll (7), vilket inte är fallet här. När det gäller det internationella ansvaret förblir frågan dock obesvarad. |
| --- | --- |

4.6

Likaså kan man fråga sig om Belgien kan anses vara en stat som svarar för uppskjutningar, med tanke på att det gemensamma företaget, som i hög grad är involverat i uppskjutningen av satelliter i IOV-fasen, lyder under belgisk lagstiftning. (Det gemensamma företaget har sitt säte i Bryssel.) Med hänsyn till nationell belgisk lagstiftning tycks den belgiska federalstaten endast kunna hållas ansvarig för de rymdaktiviteter som utförs på dess territorium eller från anläggningar som den är ägare till, eller som lyder under belgisk jurisdiktion eller kontroll (7), vilket inte är fallet här. När det gäller det internationella ansvaret förblir frågan dock obesvarad.

| 4.7 | När det gemensamma företaget upphört att existera och verksamheten överförts därifrån till tillsynsmyndigheten kommer tillsynsmyndigheten att bli det organ för vars räkning satelliterna skjuts upp. I och med detta skulle den internationella juridiska person som myndigheten är kopplad till kunna anses vara den stat som svarar för uppskjutningen. Man bör därför analysera kriterierna för beteckningen stat inom EU som svarar för uppskjutningen med hänsyn inte bara till uppskjutningen av satelliter i IOV-fasen utan också till uppskjutningen av andra satelliter i Galileo-systemet under installations- och driftsfasen. |
| --- | --- |

4.7

När det gemensamma företaget upphört att existera och verksamheten överförts därifrån till tillsynsmyndigheten kommer tillsynsmyndigheten att bli det organ för vars räkning satelliterna skjuts upp. I och med detta skulle den internationella juridiska person som myndigheten är kopplad till kunna anses vara den stat som svarar för uppskjutningen. Man bör därför analysera kriterierna för beteckningen stat inom EU som svarar för uppskjutningen med hänsyn inte bara till uppskjutningen av satelliter i IOV-fasen utan också till uppskjutningen av andra satelliter i Galileo-systemet under installations- och driftsfasen.

| 4.8 | När det gäller installations- och driftsfasen skulle ansvaret kunna åläggas den stat där den operatör som har ansvaret för systemet (koncessionsföretaget) har sitt säte och är den som ser till att uppskjutningen sker. Eftersom koncessionshavaren har sitt säte i Toulouse, Frankrike, i enlighet med avtalet mellan koncessionens huvudparter från den 5 december 2005, skulle Frankrike alltså kunna åläggas ansvaret i detta fall. |
| --- | --- |

4.8

När det gäller installations- och driftsfasen skulle ansvaret kunna åläggas den stat där den operatör som har ansvaret för systemet (koncessionsföretaget) har sitt säte och är den som ser till att uppskjutningen sker. Eftersom koncessionshavaren har sitt säte i Toulouse, Frankrike, i enlighet med avtalet mellan koncessionens huvudparter från den 5 december 2005, skulle Frankrike alltså kunna åläggas ansvaret i detta fall.

| 4.9 | Slutligen kommer även den stat under vilkens jurisdiktion operatören för uppskjutningen befinner sig att anses som ansvarig för uppskjutningen liksom eventuellt den stat vars territorium eller anläggningar utnyttjas. Om den ansvarige operatören är det franska företaget Arianspace kan Frankrike komma att ses som stat som svarar för uppskjutningen. |
| --- | --- |

4.9

Slutligen kommer även den stat under vilkens jurisdiktion operatören för uppskjutningen befinner sig att anses som ansvarig för uppskjutningen liksom eventuellt den stat vars territorium eller anläggningar utnyttjas. Om den ansvarige operatören är det franska företaget Arianspace kan Frankrike komma att ses som stat som svarar för uppskjutningen.

| 4.10 | Med hänsyn till att flera stater med ansvar för uppskjutningen är involverade måste man fastställa det inbördes förhållandet mellan dem med avseende på ansvar och delat risktagande i fall av skador under uppskjutningen eller under den period satelliterna befinner sig i omloppsbanan. |
| --- | --- |

4.10

Med hänsyn till att flera stater med ansvar för uppskjutningen är involverade måste man fastställa det inbördes förhållandet mellan dem med avseende på ansvar och delat risktagande i fall av skador under uppskjutningen eller under den period satelliterna befinner sig i omloppsbanan.

| 4.11 | Ett avtal existerar redan mellan ESA och Frankrike (avtal om rymdcentrumet i Guyana). Detta avtal innehåller klausuler angående det internationella ansvaret – bland annat när det gäller de uppskjutningar som handhas av Arianespace – som tycks tillämpliga i Galileo-programmet. Frågan förblir obesvarad när det gäller staternas internationella ansvar under den fas då satelliterna befinner sig i omloppsbanan och det finns anledning att fråga sig om det inte skulle vara på sin plats med ett special avtal mellan Frankrike och de andra staterna som svarar för uppskjutningar (ESA, Belgien och EU). |
| --- | --- |

4.11

Ett avtal existerar redan mellan ESA och Frankrike (avtal om rymdcentrumet i Guyana). Detta avtal innehåller klausuler angående det internationella ansvaret – bland annat när det gäller de uppskjutningar som handhas av Arianespace – som tycks tillämpliga i Galileo-programmet. Frågan förblir obesvarad när det gäller staternas internationella ansvar under den fas då satelliterna befinner sig i omloppsbanan och det finns anledning att fråga sig om det inte skulle vara på sin plats med ett special avtal mellan Frankrike och de andra staterna som svarar för uppskjutningar (ESA, Belgien och EU).

Referensdokument

| 1) | Rådets resolution av den 19 juli 1999 om EU:s deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster – Galileo – utformningsfas – (199/C 221/01) |
| --- | --- |

1)

Rådets resolution av den 19 juli 1999 om EU:s deltagande i en ny generation av satellitbaserade navigationstjänster – Galileo – utformningsfas – (199/C 221/01)

| 2) | Rådets beslut nr 98/434/EG av den 18 juni 1998, EGT L 194 10.7.1998, s. 15 |
| --- | --- |

2)

Rådets beslut nr 98/434/EG av den 18 juni 1998, EGT L 194 10.7.1998, s. 15

| 3) | Rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildandet av det gemensamma företaget Galileo, med det gemensamma företagets stadgar bifogade |
| --- | --- |

3)

Rådets förordning (EG) nr 876/2002 av den 21 maj 2002 om bildandet av det gemensamma företaget Galileo, med det gemensamma företagets stadgar bifogade

| 4) | Säkerhetsorganets stadgar – beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 – EGT L 101 11.1.2001 |
| --- | --- |

4)

Säkerhetsorganets stadgar – beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 – EGT L 101 11.1.2001

| 5) | Avtalet mellan det gemensamma företaget Galileo och ESA – ESA/C(2002) 51 rév. 1 av den 23 april 2002 |
| --- | --- |

5)

Avtalet mellan det gemensamma företaget Galileo och ESA – ESA/C(2002) 51 rév. 1 av den 23 april 2002

| 6) | Det gemensamma företaget Galileo – organisation och beslutandeprocess – ESA/PB-NAV(2003) 20 av den 5 september 2003 |
| --- | --- |

6)

Det gemensamma företaget Galileo – organisation och beslutandeprocess – ESA/PB-NAV(2003) 20 av den 5 september 2003

| 7) | Rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av organ för förvaltning av de europeiska projekten för satellitbaserad radionavigation |
| --- | --- |

7)

Rådets förordning (EG) nr 1321/2004 av den 12 juli 2004 om inrättandet av organ för förvaltning av de europeiska projekten för satellitbaserad radionavigation

| 8) | Meddelande från kommissionen: Rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter, KOM(2002) 718 slutlig av den 11 december 2002 |
| --- | --- |

8)

Meddelande från kommissionen: Rambestämmelser för EU:s tillsynsmyndigheter, KOM(2002) 718 slutlig av den 11 december 2002

| 9) | Avtal mellan EU och Kina av den 30 oktober 2003 |
| --- | --- |

9)

Avtal mellan EU och Kina av den 30 oktober 2003

| 10) | Avtal mellan EU och Israel av den 13 juli 2004 |
| --- | --- |

10)

Avtal mellan EU och Israel av den 13 juli 2004

| 11) | Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och NRSCC av den 9 oktober 2004 |
| --- | --- |

11)

Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och NRSCC av den 9 oktober 2004

| 12) | Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och MATIMOP av den 6 september 2005 |
| --- | --- |

12)

Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och MATIMOP av den 6 september 2005

| 13) | Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och ESA för NRSCC av den 9 oktober 2004 |
| --- | --- |

13)

Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och ESA för NRSCC av den 9 oktober 2004

| 14) | Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och ESA för MATIMOP av den 18 oktober 2005 |
| --- | --- |

14)

Avtal mellan det gemensamma företaget Galileo och ESA för MATIMOP av den 18 oktober 2005

| 15) | Rättigheter och skyldigheter för de nya medlemmarna i det gemensamma företaget Galileo – ESA/PB-NAV(2004) 18 rév. 2 av den 23 juni 2004 |
| --- | --- |

15)

Rättigheter och skyldigheter för de nya medlemmarna i det gemensamma företaget Galileo – ESA/PB-NAV(2004) 18 rév. 2 av den 23 juni 2004

| 16) | Galileo IPR: Äganderätt och skydd – ESA/PB-NAV (2004) 26 av den 23 september 2004 |
| --- | --- |

16)

Galileo IPR: Äganderätt och skydd – ESA/PB-NAV (2004) 26 av den 23 september 2004

| 17) | Immaterialrätt angående Galileoprogrammet – GJU-EXC-2004-50 av den 2 september 2004 |
| --- | --- |

17)

Immaterialrätt angående Galileoprogrammet – GJU-EXC-2004-50 av den 2 september 2004

| 18) | Avtal mellan parterna i den framtida Galileokoncessionen, 5 december 2005 |
| --- | --- |

18)

Avtal mellan parterna i den framtida Galileokoncessionen, 5 december 2005

| 19) | Plan för överföringen av det gemensamma företaget Galileos verksamhet och kunnande till tillsynsmyndigheten Galileo (GJU-ADB-2005-13 rév., 11 februari 2006) |
| --- | --- |

19)

Plan för överföringen av det gemensamma företaget Galileos verksamhet och kunnande till tillsynsmyndigheten Galileo (GJU-ADB-2005-13 rév., 11 februari 2006)

| 20) | Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Integrering av EGNOS-projektet med Galileoprojektet, KOM(2003) 123 slutlig av den 19 mars 2003 |
| --- | --- |

20)

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Integrering av EGNOS-projektet med Galileoprojektet, KOM(2003) 123 slutlig av den 19 mars 2003

| 21) | Ramavtal mellan ESA och EU från den 25 november 2003 (ESA/C-M (2004) 4) |
| --- | --- |

21)

Ramavtal mellan ESA och EU från den 25 november 2003 (ESA/C-M (2004) 4)

| 22) | EESK:s yttrande om ”Europeiska programmet om satellitbaserad radionavigation (Galileo)” – TEN/077 (12.9.2001) |
| --- | --- |

22)

EESK:s yttrande om ”Europeiska programmet om satellitbaserad radionavigation (Galileo)” – TEN/077 (12.9.2001)

| 23) | EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget Galileo” (KOM(2001) 336 slutlig – 2001/0136 (CNS)) – TEN/089 (28.11.2001) |
| --- | --- |

23)

EESK:s yttrande om ”Förslag till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget Galileo” (KOM(2001) 336 slutlig – 2001/0136 (CNS)) – TEN/089 (28.11.2001)

| 24) | EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Rapport om läget för forskningsprogrammet Galileo i början av 2004” (KOM(2004) 112 slutlig) – TEN/179 (20.6.2004) |
| --- | --- |

24)

EESK:s yttrande om ”Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet – Rapport om läget för forskningsprogrammet Galileo i början av 2004” (KOM(2004) 112 slutlig) – TEN/179 (20.6.2004)

| 25) | EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av installations- och driftsfaserna i det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation” (KOM(2004) 477 slutlig – 2004/0156 COD) – TEN/203 (9.2.2005) |
| --- | --- |

25)

EESK:s yttrande om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om genomförande av installations- och driftsfaserna i det europeiska projektet för satellitbaserad radionavigation” (KOM(2004) 477 slutlig – 2004/0156 COD) – TEN/203 (9.2.2005)

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  Setting-up of the Galileo Supervisory Authority, dokument som diskuterades inom den verkställande kommittén den 24 juni 2004, TREN E/4/OO/bp D 11090 (2004) av den 24 juni 2004, s 1.

1

Setting-up of the Galileo Supervisory Authority

(2)  Man bör komma ihåg att det gemensamma företagets verksamhet ursprungligen skulle upphöra den 28 maj 2006 (se ovan beträffande det gemensamma företagets verksamhetsperiod).

2

(3)  Medverkan i Galileoprogrammet av tredjeländer som inte är medlemmar i EU regleras genom internationella avtal som förhandlats och ingåtts av EU på medlemsstaternas vägnar, efter det att Europeiska kommissionen, med mandat från rådet, förhandlat om avtalets bestämmelser. Det första avtalet undertecknades med Kina i oktober 2003 och är för närvarande under ratificering av medlemsstaterna. I avtalen anmodas tredjeländer att utse ett organ som bidrar till det gemensamma företaget Galileos kapital (se ovan: Internationellt samarbete).

3

(4)  Kommissionen har gett ut två PM för kännedom på detta område till styrelsemedlemmarna i det gemensamma företaget: ”Ändring av det gemensamma företaget Galileos stadgar och överföringen från det gemensamma företaget Galileo till tillsynsmyndigheten Galileo” (TREN B5 D(2006) av den 18 januari 2006) och ”Planerade ändringar i bestämmelserna för tillsynsmyndigheten Galileo och överföringen från det gemensamma företaget Galileo till tillsynsmyndigheten Galileo” (TREN B5 D(2006) av den 19 januari 2006).

4

(5)  Beaktandemening 12 i förordningen om det gemensamma företaget.

5

(6)  Artikel 2.2 i det gemensamma företagets stadgar.

6

(7)  Belgisk lag på området uppskjutning, kretslopp för och fjärrstyrning av rymdföremål från den 17 september 2005, publicerad i Le Moniteur, nummer 348, den 16 november 2005. Artikel 2.1 i denna lag föreskriver att lagen omfattar handlingar i samband med uppskjutning, kretslopp för och fjärrstyrning av rymdobjekt som utförs av fysisk eller juridisk person i områden som lyder under den belgiska statens jurisdiktion eller kontroll, eller som utförs med hjälp av anläggningar, lös egendom eller fast egendom som ägs av den belgiska staten eller som lyder under belgisk jurisdiktion eller kontroll.

7

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/218 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/218

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen om främjande av transport på inre vattenvägar ’Naiades’ – Ett integrerat europeiskt åtgärdsprogram för transport på inre vattenvägar”

KOM(2006) 6 slutlig

(2006/C 318/35)

Den 3 februari 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som ansvarat för beredningen av ärendet, antog sitt yttrande den 4 september 2006. Föredragande var Jan Simons.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 14 september ) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 64 röster för, 2 emot och 2 nedlagda röster.

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Ställningen för transport på inre vattenvägar (Inland Waterway Transport – nedan IWT) måste stärkas genom utarbetandet av en strategi för navigering på inre vattenvägar i Europa inom ramen för den reviderade vitboken. Rättvisa marknadsvillkor, avlägsnande av existerande infrastrukturella och institutionella flaskhalsar samt politiskt stöd utgör de nödvändiga förutsättningarna för detta transportsätts framtida utveckling. |
| --- | --- |

1.1

Ställningen för transport på inre vattenvägar (Inland Waterway Transport – nedan IWT) måste stärkas genom utarbetandet av en strategi för navigering på inre vattenvägar i Europa inom ramen för den reviderade vitboken. Rättvisa marknadsvillkor, avlägsnande av existerande infrastrukturella och institutionella flaskhalsar samt politiskt stöd utgör de nödvändiga förutsättningarna för detta transportsätts framtida utveckling.

| 1.2 | Det föreslagna integrerade europeiska åtgärdsprogrammet för transport på inre vattenvägar kan ses som en god grund för utvecklingen av transporter på inre vattenvägar. De föreslagna åtgärderna, inklusive EESK:s kommentarer till förslaget, bör genomföras i syfte att till fullo utnyttja potentialen i denna sektor. |
| --- | --- |

1.2

Det föreslagna integrerade europeiska åtgärdsprogrammet för transport på inre vattenvägar kan ses som en god grund för utvecklingen av transporter på inre vattenvägar. De föreslagna åtgärderna, inklusive EESK:s kommentarer till förslaget, bör genomföras i syfte att till fullo utnyttja potentialen i denna sektor.

| 1.3 | EESK anser att kommissionen har ignorerat rekommendationerna i EESK:s yttrande om socialpolitik (1). Dessa rekommendationer förutsätter en god samordning mellan de olika berörda generaldirektoraten för att alla relevanta aspekter skall kunna tas i beaktande och komma till sin rätt. |
| --- | --- |

1.3

EESK anser att kommissionen har ignorerat rekommendationerna i EESK:s yttrande om socialpolitik (1). Dessa rekommendationer förutsätter en god samordning mellan de olika berörda generaldirektoraten för att alla relevanta aspekter skall kunna tas i beaktande och komma till sin rätt.

| 1.4 | Den rättsliga ramen för transport på inre vattenvägar i Europa har mer eller mindre utvecklats av Centralkommissionen för Rhensjöfarten (CCNR). För att förbättra den administrativa och rättsliga ramen har flodkommissionerna för Rhen och Donau, framför allt CCNR, vidtagit åtgärder för att harmonisera lagstiftningen med avseende på besättning, fartyg samt skeppares certifikat och ansvar. Därför bör dessa flodkommissioner ingå som ansvariga aktörer i översikten över instrument i meddelandet. |
| --- | --- |

1.4

Den rättsliga ramen för transport på inre vattenvägar i Europa har mer eller mindre utvecklats av Centralkommissionen för Rhensjöfarten (CCNR). För att förbättra den administrativa och rättsliga ramen har flodkommissionerna för Rhen och Donau, framför allt CCNR, vidtagit åtgärder för att harmonisera lagstiftningen med avseende på besättning, fartyg samt skeppares certifikat och ansvar. Därför bör dessa flodkommissioner ingå som ansvariga aktörer i översikten över instrument i meddelandet.

| 1.5 | EESK uppmanar kommissionen att inte införa ett nytt system för bortfraktarens skadeståndsansvar vid passagerarbefordran på inre vattenvägar såsom föreslås i förordningsförslaget till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005) 592 slutlig) om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar. Med hänvisning till sitt yttrande på eget initiativ om Ett alleuropeiskt system för den inre sjöfarten rekommenderar EESK emellertid att man stöder de omförhandlingsinitiativ som redan tagits av flodkommissionerna beträffande det internationella avtal (2) som slutits på området. |
| --- | --- |

1.5

EESK uppmanar kommissionen att inte införa ett nytt system för bortfraktarens skadeståndsansvar vid passagerarbefordran på inre vattenvägar såsom föreslås i förordningsförslaget till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005) 592 slutlig) om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar. Med hänvisning till sitt yttrande på eget initiativ om Ett alleuropeiskt system för den inre sjöfarten rekommenderar EESK emellertid att man stöder de omförhandlingsinitiativ som redan tagits av flodkommissionerna beträffande det internationella avtal (2) som slutits på området.

| 1.6 | Ett byte av transportsätt till insjöfart bidrar därför inte enbart till en förbättring av transportkedjans miljöprestanda utan också till utvecklingen av ett hållbart transportsystem i allmänhet. För att främja investeringar i sektorn och utnyttja alla möjligheter är det därför viktigt att tillräckliga finansiella medel och skattemässiga incitament ställs till förfogande. |
| --- | --- |

1.6

Ett byte av transportsätt till insjöfart bidrar därför inte enbart till en förbättring av transportkedjans miljöprestanda utan också till utvecklingen av ett hållbart transportsystem i allmänhet. För att främja investeringar i sektorn och utnyttja alla möjligheter är det därför viktigt att tillräckliga finansiella medel och skattemässiga incitament ställs till förfogande.

| 1.7 | En konstruktiv social dialog på EU-nivå måste utmynna i en strategi med syfte att locka arbetskraft till denna sektor och skapa jämlika arbetsvillkor och sociala villkor inom medlemsstaterna. Dessutom bör man investera i utbildning och praktiktjänstgöring inom den inre sjöfarten för att skapa bättre utsikter och arbets- och karriärmöjligheter för utbildad arbetskraft. |
| --- | --- |

1.7

En konstruktiv social dialog på EU-nivå måste utmynna i en strategi med syfte att locka arbetskraft till denna sektor och skapa jämlika arbetsvillkor och sociala villkor inom medlemsstaterna. Dessutom bör man investera i utbildning och praktiktjänstgöring inom den inre sjöfarten för att skapa bättre utsikter och arbets- och karriärmöjligheter för utbildad arbetskraft.

| 1.8 | Transport på inre vattenvägar är ett tillförlitligt, säkert, miljövänligt och billigt transportsätt. För att förändra de traditionella mönstren måste den allmänna medvetenheten och kunskapen om sektorns faktiska potential vad gäller kvalitet och tillförlitlighet främjas. |
| --- | --- |

1.8

Transport på inre vattenvägar är ett tillförlitligt, säkert, miljövänligt och billigt transportsätt. För att förändra de traditionella mönstren måste den allmänna medvetenheten och kunskapen om sektorns faktiska potential vad gäller kvalitet och tillförlitlighet främjas.

| 1.9 | Medlemsstaternas underhåll av infrastrukturen, det finansiella stöd som erfordras och ett genomförande utan dröjsmål av de prioriterade IWT-projekten, så som de definieras på TEN-T:s prioriteringslista, måste säkerställas och maximal medfinansiering för dessa program bör ges i enlighet med TEN-T:s reviderade riktlinjer. Genom utnämningen av en europeisk samordnare för inre sjöfartsprojekten på TEN-T:s lista över prioriterade områden och projekt (projekt 18: Inre vattenvägar i Rhen/Maas-Main-Donau-området och projekt 30: Seine-Schelde) bör man kunna påskynda avlägsnandet av flaskhalsar. |
| --- | --- |

1.9

Medlemsstaternas underhåll av infrastrukturen, det finansiella stöd som erfordras och ett genomförande utan dröjsmål av de prioriterade IWT-projekten, så som de definieras på TEN-T:s prioriteringslista, måste säkerställas och maximal medfinansiering för dessa program bör ges i enlighet med TEN-T:s reviderade riktlinjer. Genom utnämningen av en europeisk samordnare för inre sjöfartsprojekten på TEN-T:s lista över prioriterade områden och projekt (projekt 18: Inre vattenvägar i Rhen/Maas-Main-Donau-området och projekt 30: Seine-Schelde) bör man kunna påskynda avlägsnandet av flaskhalsar.

| 1.10 | ESK anser att inrättandet av en adekvat institutionell ram utgör ett lämpligt instrument för genomförandet av det föreslagna integrerade europeiska åtgärdsprogrammet för transport på inre vattenvägar och för att stärka IWT:s ställning. EESK har i sitt nyligen avgivna yttrande på eget initiativ rekommenderat att man bör sträva efter att upprätta en oberoende organisation baserad på ett fördrag som omfattar både de EU-länder som är verksamma inom den inre sjöfarten och icke-EU-medlemsstater såsom Schweiz och Donauländer utanför EU. |
| --- | --- |

1.10

ESK anser att inrättandet av en adekvat institutionell ram utgör ett lämpligt instrument för genomförandet av det föreslagna integrerade europeiska åtgärdsprogrammet för transport på inre vattenvägar och för att stärka IWT:s ställning. EESK har i sitt nyligen avgivna yttrande på eget initiativ rekommenderat att man bör sträva efter att upprätta en oberoende organisation baserad på ett fördrag som omfattar både de EU-länder som är verksamma inom den inre sjöfarten och icke-EU-medlemsstater såsom Schweiz och Donauländer utanför EU.

2.   Inledning

| 2.1 | EU ämnar utveckla en integrerad transportstrategi i syfte att främja att varor och personer kan förflyttas på ett hållbart, effektivt och billigt sätt. Detta är av central betydelse mot bakgrund av EU:s strävan att bli den dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi som föreskrivs i Lissabonstrategin och den strategi för hållbar utveckling som antogs i Göteborg redan år 2001 och som föreskriver att ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter skall behandlas på ett likvärdigt sätt. |
| --- | --- |

2.1

EU ämnar utveckla en integrerad transportstrategi i syfte att främja att varor och personer kan förflyttas på ett hållbart, effektivt och billigt sätt. Detta är av central betydelse mot bakgrund av EU:s strävan att bli den dynamiska och konkurrenskraftiga ekonomi som föreskrivs i Lissabonstrategin och den strategi för hållbar utveckling som antogs i Göteborg redan år 2001 och som föreskriver att ekonomiska, miljömässiga och sociala aspekter skall behandlas på ett likvärdigt sätt.

| 2.2 | Den inre sjöfarten erbjuder – där det finns vattenvägar – ett antal möjligheter när det gäller innovation, tillväxt och kapacitet, miljöhänsyn samt säkerhet och trygghet. Dessutom har den tillräcklig kapacitet för att absorbera de tilltagande godsströmmarna i Europa och bidra till att befria Europa från ett tillstånd ständigt präglat av trafikstockningar. |
| --- | --- |

2.2

Den inre sjöfarten erbjuder – där det finns vattenvägar – ett antal möjligheter när det gäller innovation, tillväxt och kapacitet, miljöhänsyn samt säkerhet och trygghet. Dessutom har den tillräcklig kapacitet för att absorbera de tilltagande godsströmmarna i Europa och bidra till att befria Europa från ett tillstånd ständigt präglat av trafikstockningar.

| 2.3 | I EESK:s yttranden om ”Framtiden för det transeuropeiska nätet av inre vattenvägar” av den 16 januari 2002 och om ”Ett alleuropeiskt system för transport på inre vattenvägar”
   (3) av den 24 september 2003 analyserade kommittén transporter på inre vattenvägar i Europa. I det andra yttrandet studerades flaskhalsarna i fråga om transport på inre vattenvägar, och behovet av att harmonisera bestämmelser på detta område togs upp. Det gäller både offentligrättsliga och privaträttsliga aspekter. Vidare behandlas frågor som miljö och säkerhet, arbetsmarknadssituationen och sociala aspekter. De sociala aspekterna behandlas mer ingående i ett initiativyttrande från september 2005
  ”Socialpolitik inom ett alleuropeiskt lagstiftningssystem för den inre sjöfarten”

   (4).
  Nyligen antogs initiativyttrandet om ”Den institutionella ramen för den inre sjöfarten i hela Europa”
   (5), där man just behandlar den offentliga organisationsstrukturen, den fråga som kommissionen lämnar öppen i föreliggande förslag. |
| --- | --- |

2.3

I EESK:s yttranden om ”Framtiden för det transeuropeiska nätet av inre vattenvägar” av den 16 januari 2002 och om ”Ett alleuropeiskt system för transport på inre vattenvägar”
   (3) av den 24 september 2003 analyserade kommittén transporter på inre vattenvägar i Europa. I det andra yttrandet studerades flaskhalsarna i fråga om transport på inre vattenvägar, och behovet av att harmonisera bestämmelser på detta område togs upp. Det gäller både offentligrättsliga och privaträttsliga aspekter. Vidare behandlas frågor som miljö och säkerhet, arbetsmarknadssituationen och sociala aspekter. De sociala aspekterna behandlas mer ingående i ett initiativyttrande från september 2005
  ”Socialpolitik inom ett alleuropeiskt lagstiftningssystem för den inre sjöfarten”

   (4).

Nyligen antogs initiativyttrandet om ”Den institutionella ramen för den inre sjöfarten i hela Europa”
   (5), där man just behandlar den offentliga organisationsstrukturen, den fråga som kommissionen lämnar öppen i föreliggande förslag.

| 2.4 | I meddelandet föreslår kommissionen ett ambitiöst handlingsprogram till förmån för den inre sjöfarten. Med utgångspunkt i omfattande studier fastställer kommissionen fem åtgärder som tillsammans bör leda till att förbättra den inre sjöfartens ställning och att sektorn på ett bättre sätt integreras i transportlogistikkedjan. |
| --- | --- |

2.4

I meddelandet föreslår kommissionen ett ambitiöst handlingsprogram till förmån för den inre sjöfarten. Med utgångspunkt i omfattande studier fastställer kommissionen fem åtgärder som tillsammans bör leda till att förbättra den inre sjöfartens ställning och att sektorn på ett bättre sätt integreras i transportlogistikkedjan.

| 2.5 | De föreslagna åtgärderna omfattar:






  — | marknaderna, |
| --- | --- | --- |

2.5

De föreslagna åtgärderna omfattar:

—

marknaderna,

| — | flottan, |
| --- | --- |

—

flottan,

| — | arbetstillfällen och yrkesfärdigheter, |
| --- | --- |

—

arbetstillfällen och yrkesfärdigheter,

| — | anseende, |
| --- | --- |

—

anseende,

| — | infrastruktur. |
| --- | --- |

—

infrastruktur.

I ett separat kapitel diskuterar kommissionen en modernisering av organisationsstrukturen och anger fyra möjliga alternativ, utan att i detta läge göra ett urval bland dem.

I kommande avsnitt kommer vi att diskutera var och en av de fem föreslagna åtgärderna samt organisationsstrukturen.

| 2.6 | Programmet täcker ett brett spektrum av åtgärder som Europeiska unionen, medlemsstaterna och näringslivet (6) måste åta sig att genomföra, vid behov genom samråd. Denna enhetliga och öppna strategi syftar till att bidra till utvecklingen av transporter på inre vattenvägar, vilket i sin tur bidrar till en hållbar utveckling av EU:s transportpolitik. |
| --- | --- |

2.6

Programmet täcker ett brett spektrum av åtgärder som Europeiska unionen, medlemsstaterna och näringslivet (6) måste åta sig att genomföra, vid behov genom samråd. Denna enhetliga och öppna strategi syftar till att bidra till utvecklingen av transporter på inre vattenvägar, vilket i sin tur bidrar till en hållbar utveckling av EU:s transportpolitik.

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Upprättandet och upprätthållandet av rättvisa marknadsvillkor för olika transportsätt och mellan medlemsstaterna är en förutsättning för en väl fungerande marknad med avreglerad inre sjöfart och full konkurrens. |
| --- | --- |

3.1

Upprättandet och upprätthållandet av rättvisa marknadsvillkor för olika transportsätt och mellan medlemsstaterna är en förutsättning för en väl fungerande marknad med avreglerad inre sjöfart och full konkurrens.

| 3.2 | Främjande av sjöfarten på inre vattenvägar ses som ett sätt att uppnå en mer balanserad transportmarknad. För att IWT:s potential till fullo skall kunna utnyttjas måste ett antal hinder som för närvarande hämmar sektorns fulla utveckling avlägsnas. Dessa hinder påträffas generellt inom områdena infrastruktur och utveckling av de transeuropeiska nätverken. Även bristen på en rättslig och institutionell harmonisering och likriktning inom sektorn utgör ett hinder. |
| --- | --- |

3.2

Främjande av sjöfarten på inre vattenvägar ses som ett sätt att uppnå en mer balanserad transportmarknad. För att IWT:s potential till fullo skall kunna utnyttjas måste ett antal hinder som för närvarande hämmar sektorns fulla utveckling avlägsnas. Dessa hinder påträffas generellt inom områdena infrastruktur och utveckling av de transeuropeiska nätverken. Även bristen på en rättslig och institutionell harmonisering och likriktning inom sektorn utgör ett hinder.

| 3.3 | I och med föreliggande förslag erkänner kommissionen behovet av att främja transporter på inre vattenvägar. Därför lägger kommissionen fram ett integrerat åtgärdsprogram inriktat på konkreta åtgärder som är nödvändiga för att detta transportsätts marknadspotential till fullo skall kunna utnyttjas och för att göra IWT attraktivare för användarna. EESK välkomnar förslaget och ser det som ett positivt bidrag i strävan att lösa trafikproblemen och stärka den inre sjöfartens ställning. |
| --- | --- |

3.3

I och med föreliggande förslag erkänner kommissionen behovet av att främja transporter på inre vattenvägar. Därför lägger kommissionen fram ett integrerat åtgärdsprogram inriktat på konkreta åtgärder som är nödvändiga för att detta transportsätts marknadspotential till fullo skall kunna utnyttjas och för att göra IWT attraktivare för användarna. EESK välkomnar förslaget och ser det som ett positivt bidrag i strävan att lösa trafikproblemen och stärka den inre sjöfartens ställning.

| 3.4 | EESK beklagar att inga förslag har lagts fram avseende den sociala policyn. I sitt yttrande på eget initiativ från 2005 gav EESK konkreta rekommendationer på detta område. Kommittén betonar med eftertryck att denna brist bör åtgärdas på det sätt som föreslås i initiativyttrandet. |
| --- | --- |

3.4

EESK beklagar att inga förslag har lagts fram avseende den sociala policyn. I sitt yttrande på eget initiativ från 2005 gav EESK konkreta rekommendationer på detta område. Kommittén betonar med eftertryck att denna brist bör åtgärdas på det sätt som föreslås i initiativyttrandet.

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Marknaderna

| 4.1.1 | I syfte att främja entreprenörskap inom IWT-sektorn måste gynnsamma omständigheter och förutsättningar skapas som möjliggör en väl fungerande transportbransch och garanterar rättvisa marknadsvillkor på det ekonomiska, miljömässiga och sociala området gentemot andra transportsätt. Följaktligen bör en bättre samordning mellan alla relevanta offentliga tjänster och strategier leda till att de nödvändiga formaliteterna förenklas. |
| --- | --- |

4.1.1

I syfte att främja entreprenörskap inom IWT-sektorn måste gynnsamma omständigheter och förutsättningar skapas som möjliggör en väl fungerande transportbransch och garanterar rättvisa marknadsvillkor på det ekonomiska, miljömässiga och sociala området gentemot andra transportsätt. Följaktligen bör en bättre samordning mellan alla relevanta offentliga tjänster och strategier leda till att de nödvändiga formaliteterna förenklas.

| 4.1.2 | För att göra marknaden attraktivare för nykomlingar och samtidigt göra det möjligt för existerande företag att expandera bör skatteincitament stimulera till investeringar, främst genom de åtgärder och instrument som föreslås rörande de riktlinjer för statligt stöd och forskning och teknisk utveckling som särskilt är inriktade på sektorn för inre sjöfart. Det är främst de höga investeringskostnaderna som kan hämma sektorns expansion och förnyelse. |
| --- | --- |

4.1.2

För att göra marknaden attraktivare för nykomlingar och samtidigt göra det möjligt för existerande företag att expandera bör skatteincitament stimulera till investeringar, främst genom de åtgärder och instrument som föreslås rörande de riktlinjer för statligt stöd och forskning och teknisk utveckling som särskilt är inriktade på sektorn för inre sjöfart. Det är främst de höga investeringskostnaderna som kan hämma sektorns expansion och förnyelse.

| 4.1.3 | Den rättsliga ramen för transport på inre vattenvägar i Europa har i stora drag utvecklats av Centralkommissionen för Rhensjöfarten (CCNR). För att förbättra den administrativa och rättsliga ramen har flodkommissionerna för Rhen och Donau, framför allt CCNR, vidtagit åtgärder för att harmonisera lagstiftningen med avseende på besättning, fartyg samt skeppares certifikat och ansvar. Därför bör dessa flodkommissioner ingå som ansvariga aktörer i översikten över instrument i meddelandet (7). |
| --- | --- |

4.1.3

Den rättsliga ramen för transport på inre vattenvägar i Europa har i stora drag utvecklats av Centralkommissionen för Rhensjöfarten (CCNR). För att förbättra den administrativa och rättsliga ramen har flodkommissionerna för Rhen och Donau, framför allt CCNR, vidtagit åtgärder för att harmonisera lagstiftningen med avseende på besättning, fartyg samt skeppares certifikat och ansvar. Därför bör dessa flodkommissioner ingå som ansvariga aktörer i översikten över instrument i meddelandet (7).

| 4.1.4 | I detta sammanhang hänvisas till Europeiska kommissionens förslag till förordning till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005) 592 slutlig) om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar. Kommissionen avser att införa ett likadant skadeståndsansvarssystem för bortfraktare till sjöss som på de inre vattenvägarna. |
| --- | --- |

4.1.4

I detta sammanhang hänvisas till Europeiska kommissionens förslag till förordning till Europaparlamentet och rådet (KOM(2005) 592 slutlig) om bortfraktarens skadeståndsansvar i samband med olyckor vid passagerarbefordran till sjöss och på inre vattenvägar. Kommissionen avser att införa ett likadant skadeståndsansvarssystem för bortfraktare till sjöss som på de inre vattenvägarna.

| 4.1.5 | Även om det finns likheter mellan havstransporter och transporter på inre vattenvägar föreligger så stora skillnader att olika bestämmelser krävs med tanke på transportsättens specifika ställning. För att ansvarsskyldighetsbegränsningen inom den inre sjöfarten, som för närvarande regleras genom ett internationellt avtal (8), skall kunna anpassas till högre gränser pågår just nu överläggningar under ledning av flodkommissionerna som syftar till att förändra avtalet. Med ändringarna avser man även att utöka fördragets tillämpningsområde till att utöver Rhenstaterna även omfatta övriga länder i Europa som bedriver inre sjöfart. |
| --- | --- |

4.1.5

Även om det finns likheter mellan havstransporter och transporter på inre vattenvägar föreligger så stora skillnader att olika bestämmelser krävs med tanke på transportsättens specifika ställning. För att ansvarsskyldighetsbegränsningen inom den inre sjöfarten, som för närvarande regleras genom ett internationellt avtal (8), skall kunna anpassas till högre gränser pågår just nu överläggningar under ledning av flodkommissionerna som syftar till att förändra avtalet. Med ändringarna avser man även att utöka fördragets tillämpningsområde till att utöver Rhenstaterna även omfatta övriga länder i Europa som bedriver inre sjöfart.

| 4.1.6 | Med hänvisning till sitt yttrande på eget initiativ ”Ett alleuropeiskt system för transport på inre vattenvägar” rekommenderar EESK att man fortsätter dessa överläggningar. |
| --- | --- |

4.1.6

Med hänvisning till sitt yttrande på eget initiativ ”Ett alleuropeiskt system för transport på inre vattenvägar” rekommenderar EESK att man fortsätter dessa överläggningar.

4.2   Flottan

| 4.2.1 | Insjöfartyg har lång livslängd. Därför krävs stödprogram som underlättar anpassningen till nya tekniska normer och som grundar sig på statsstödriktlinjer för innovation och modernisering av flottor. FoTU-program och stödprogram med särskild inriktning på insjöfart måste tillhandahållas för att täcka de största behoven av innovation inom sektorn och för att anpassa befintliga flottor till nya miljö- och säkerhetsnormer. |
| --- | --- |

4.2.1

Insjöfartyg har lång livslängd. Därför krävs stödprogram som underlättar anpassningen till nya tekniska normer och som grundar sig på statsstödriktlinjer för innovation och modernisering av flottor. FoTU-program och stödprogram med särskild inriktning på insjöfart måste tillhandahållas för att täcka de största behoven av innovation inom sektorn och för att anpassa befintliga flottor till nya miljö- och säkerhetsnormer.

| 4.2.2 | Transporter på vattenvägar i inlandet är ett transportsätt som på en växande transportmarknad kan bidra till att mildra överbelastningen på vägarna och fungera som en hållbar lösning på transportproblematiken. Utsläppsnormer, bränslekvalitet, bullerskydd och fartygsavfallshantering har alltid varit viktiga frågor inom branschen. För närvarande diskuterar fartygsoperatörer, maskintillverkare och myndigheter nya metoder för att minska utsläppen ytterligare under den kommande tioårsperioden. Inlandssjöfarten innehar ett positivt rekord i förhållande till andra transportsätt när det gäller miljöprestanda, och målet är att behålla detta rekord. Det finns ett engagemang inom IWT-sektorn, och den bör uppmuntras ytterligare i sin strävan mot låga utsläpp för att kunna behålla sitt miljövänliga anseende. |
| --- | --- |

4.2.2

Transporter på vattenvägar i inlandet är ett transportsätt som på en växande transportmarknad kan bidra till att mildra överbelastningen på vägarna och fungera som en hållbar lösning på transportproblematiken. Utsläppsnormer, bränslekvalitet, bullerskydd och fartygsavfallshantering har alltid varit viktiga frågor inom branschen. För närvarande diskuterar fartygsoperatörer, maskintillverkare och myndigheter nya metoder för att minska utsläppen ytterligare under den kommande tioårsperioden. Inlandssjöfarten innehar ett positivt rekord i förhållande till andra transportsätt när det gäller miljöprestanda, och målet är att behålla detta rekord. Det finns ett engagemang inom IWT-sektorn, och den bör uppmuntras ytterligare i sin strävan mot låga utsläpp för att kunna behålla sitt miljövänliga anseende.

| 4.2.3 | Fördelarna med transporter på vattenvägar i inlandet är ett resultat av de övergripande fördelar som insjöfarten svarar för inom områden som trafikstockningar, underhåll och användning av infrastruktur, olyckor och andra relevanta faktorer. Ett byte av transportsätt till insjöfart bidrar därför inte enbart till en förbättring av transportkedjans miljöprestanda utan också till utvecklingen av ett hållbart transportsystem i allmänhet. |
| --- | --- |

4.2.3

Fördelarna med transporter på vattenvägar i inlandet är ett resultat av de övergripande fördelar som insjöfarten svarar för inom områden som trafikstockningar, underhåll och användning av infrastruktur, olyckor och andra relevanta faktorer. Ett byte av transportsätt till insjöfart bidrar därför inte enbart till en förbättring av transportkedjans miljöprestanda utan också till utvecklingen av ett hållbart transportsystem i allmänhet.

| 4.2.4 | Transport på inre vattenvägar intar en viktig plats i den intermodala transportkedjan. Som ett alternativ till vägtransport bör den fortsatta utvecklingen av intermodala koncept stödjas fullt ut. Medan dessa koncept utvecklats redan under tidigare år i fråga om containertransporter, måste ytterligare insatser göras för att till fullo utnyttja möjligheterna till intermodala transporter som inkluderar bland annat transport på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

4.2.4

Transport på inre vattenvägar intar en viktig plats i den intermodala transportkedjan. Som ett alternativ till vägtransport bör den fortsatta utvecklingen av intermodala koncept stödjas fullt ut. Medan dessa koncept utvecklats redan under tidigare år i fråga om containertransporter, måste ytterligare insatser göras för att till fullo utnyttja möjligheterna till intermodala transporter som inkluderar bland annat transport på inre vattenvägar.

| 4.2.5 | Rent konkret betyder det att man måste inrätta anläggningar för av- och pålastning utmed floderna. Befintliga och nya hamnar måste byggas ut till intermodala hamnar. Effektiva hamninfrastrukturer och utmärkta omständigheter vad farlederna beträffar, till exempel tillräcklig höjd på broar utmed floder och kanaler, är av avgörande betydelse för en effektiv intermodalitet. |
| --- | --- |

4.2.5

Rent konkret betyder det att man måste inrätta anläggningar för av- och pålastning utmed floderna. Befintliga och nya hamnar måste byggas ut till intermodala hamnar. Effektiva hamninfrastrukturer och utmärkta omständigheter vad farlederna beträffar, till exempel tillräcklig höjd på broar utmed floder och kanaler, är av avgörande betydelse för en effektiv intermodalitet.

4.3   Arbetstillfällen och yrkesfärdigheter

| 4.3.1 | IWT-sektorn är i hög grad professionell. Inom sektorn krävs förstärkta yrkesfärdigheter på såväl sjöfarts- och teknikområdet som i fråga om säkerhet, informations- och kommunikationsteknik (IKT) och logistik. Utbildningen måste anpassas till de avancerade kraven för att ett framtidsinriktat yrke skall kunna skapas och främjas. Standardiserade utbildnings- och fortbildningskoncept, som kan jämföras med de standarder som gäller för transport till havs, kan bidra till att göra hanteringen, framför inom transport av farligt gods, än mer professionell. Man måste utveckla rekryterings-, utbildnings- och fortbildningsprogram för att locka unga människor till sektorn och bibehålla de yrkesfärdigheter som krävs. |
| --- | --- |

4.3.1

IWT-sektorn är i hög grad professionell. Inom sektorn krävs förstärkta yrkesfärdigheter på såväl sjöfarts- och teknikområdet som i fråga om säkerhet, informations- och kommunikationsteknik (IKT) och logistik. Utbildningen måste anpassas till de avancerade kraven för att ett framtidsinriktat yrke skall kunna skapas och främjas. Standardiserade utbildnings- och fortbildningskoncept, som kan jämföras med de standarder som gäller för transport till havs, kan bidra till att göra hanteringen, framför inom transport av farligt gods, än mer professionell. Man måste utveckla rekryterings-, utbildnings- och fortbildningsprogram för att locka unga människor till sektorn och bibehålla de yrkesfärdigheter som krävs.

| 4.3.2 | En konstruktiv social dialog på EU-nivå måste utmynna i en strategi med syfte att göra den inre sjöfarten till en attraktiv arbetsplats, locka arbetskraft till denna sektor och skapa jämförbara arbetsvillkor och sociala villkor inom medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.3.2

En konstruktiv social dialog på EU-nivå måste utmynna i en strategi med syfte att göra den inre sjöfarten till en attraktiv arbetsplats, locka arbetskraft till denna sektor och skapa jämförbara arbetsvillkor och sociala villkor inom medlemsstaterna.

| 4.3.3 | Som redan nämnts är det huvudsakligen Centralkommissionen för Rhensjöfarten (CCNR) som har utarbetat regelverket för transporter på vattenvägar i inlandet i Europa. CCNR och Donaukommissionen handhar harmoniseringen av besättningskrav och skepparcertifikat och bör tillsammans med Europeiska kommissionen arbeta för ytterligare likriktning på detta område. |
| --- | --- |

4.3.3

Som redan nämnts är det huvudsakligen Centralkommissionen för Rhensjöfarten (CCNR) som har utarbetat regelverket för transporter på vattenvägar i inlandet i Europa. CCNR och Donaukommissionen handhar harmoniseringen av besättningskrav och skepparcertifikat och bör tillsammans med Europeiska kommissionen arbeta för ytterligare likriktning på detta område.

| 4.3.4 | Tillämpningen av den nationella sociala lagstiftningen bör kontrolleras strängare. Kommissionen bör främja samordningen mellan medlemsstaternas kontrollmyndigheter. I detta sammanhang bör speciell uppmärksamhet riktas mot hotellbåtar. |
| --- | --- |

4.3.4

Tillämpningen av den nationella sociala lagstiftningen bör kontrolleras strängare. Kommissionen bör främja samordningen mellan medlemsstaternas kontrollmyndigheter. I detta sammanhang bör speciell uppmärksamhet riktas mot hotellbåtar.

| 4.3.5 | Med hänvisning till sitt yttrande på eget initiativ ”Socialpolitik inom ett alleuropeiskt lagstiftningssystem för den inre sjöfarten” anser EESK att kommissionen är synnerligen väl rustad att driva på den sociala politiken i bredare bemärkelse med utgångspunkt i Rhenkommissionens och Donaukommissionens långa tradition, erfarenhet och omfattande sakkunskap, som också omfattar socialpolitiska aspekter. |
| --- | --- |

4.3.5

Med hänvisning till sitt yttrande på eget initiativ ”Socialpolitik inom ett alleuropeiskt lagstiftningssystem för den inre sjöfarten” anser EESK att kommissionen är synnerligen väl rustad att driva på den sociala politiken i bredare bemärkelse med utgångspunkt i Rhenkommissionens och Donaukommissionens långa tradition, erfarenhet och omfattande sakkunskap, som också omfattar socialpolitiska aspekter.

4.4   Anseende

| 4.4.1 | Transport på inre vattenvägar är ett tillförlitligt, säkert, miljövänligt och billigt transportsätt. För att förändra traditionella handlingsmönster som går i motsatt riktning måste den allmänna medvetenheten och kunskapen om sektorns faktiska potential vad gäller kvalitet och tillförlitlighet främjas. |
| --- | --- |

4.4.1

Transport på inre vattenvägar är ett tillförlitligt, säkert, miljövänligt och billigt transportsätt. För att förändra traditionella handlingsmönster som går i motsatt riktning måste den allmänna medvetenheten och kunskapen om sektorns faktiska potential vad gäller kvalitet och tillförlitlighet främjas.

| 4.4.2 | Genom att övervaka trenderna och utvecklingen inom sektorn, och informera nyckelaktörerna om dem, kan det marknadsobservationssystem som redan införts spela en central roll. Med hjälp av flodkommissionerna och näringslivet måste Europeiska kommissionen inhämta nödvändig information. |
| --- | --- |

4.4.2

Genom att övervaka trenderna och utvecklingen inom sektorn, och informera nyckelaktörerna om dem, kan det marknadsobservationssystem som redan införts spela en central roll. Med hjälp av flodkommissionerna och näringslivet måste Europeiska kommissionen inhämta nödvändig information.

| 4.4.3 | Därför kan inrättandet av och stöd till marknadsföringscentrum ses som ett sätt att sprida viktig sektorsinformation till branschen som, för att bli framgångsrik, måste förverkliga möjligheterna inom sektorn under de professionella organisationernas ledning och övervakning. |
| --- | --- |

4.4.3

Därför kan inrättandet av och stöd till marknadsföringscentrum ses som ett sätt att sprida viktig sektorsinformation till branschen som, för att bli framgångsrik, måste förverkliga möjligheterna inom sektorn under de professionella organisationernas ledning och övervakning.

4.5   Infrastruktur

| 4.5.1 | På grund av de senaste översvämningarna i länderna kring Donaufloden har diskussionen om ekologiskt försvarbara infrastrukturåtgärder fått ny fart. I en rapport som utförts på uppdrag av den tyska regeringen med anledning av översvämningarna utmed floden Elbe framgår att den inre sjöfarten inte på något sätt bidrog till översvämningarna eller följdverkningarna av dem. |
| --- | --- |

4.5.1

På grund av de senaste översvämningarna i länderna kring Donaufloden har diskussionen om ekologiskt försvarbara infrastrukturåtgärder fått ny fart. I en rapport som utförts på uppdrag av den tyska regeringen med anledning av översvämningarna utmed floden Elbe framgår att den inre sjöfarten inte på något sätt bidrog till översvämningarna eller följdverkningarna av dem.

| 4.5.2 | Väl fungerande gods- och passagerartransporter är beroende av en utmärkt infrastruktur, underhåll av befintlig vattenvägsinfrastruktur, avlägsnande av de största flaskhalsarna och av att man kommer till rätta med felande länkar. Man bör i detta sammanhang även överväga modernisering av gammal infrastruktur. |
| --- | --- |

4.5.2

Väl fungerande gods- och passagerartransporter är beroende av en utmärkt infrastruktur, underhåll av befintlig vattenvägsinfrastruktur, avlägsnande av de största flaskhalsarna och av att man kommer till rätta med felande länkar. Man bör i detta sammanhang även överväga modernisering av gammal infrastruktur.

| 4.5.3 | Det transeuropeiska transportnätverket har utsetts till en av nyckelfaktorerna i den nylanserade Lissabonstrategin för konkurrenskraft och sysselsättning i Europa, men endast två av de trettio prioriterade projekten rör inre vattenvägsområden; projekt 18: Inre vattenvägar i Rhen/Maas-Main-Donau-området och projekt 30: Seine-Schelde. |
| --- | --- |

4.5.3

Det transeuropeiska transportnätverket har utsetts till en av nyckelfaktorerna i den nylanserade Lissabonstrategin för konkurrenskraft och sysselsättning i Europa, men endast två av de trettio prioriterade projekten rör inre vattenvägsområden; projekt 18: Inre vattenvägar i Rhen/Maas-Main-Donau-området och projekt 30: Seine-Schelde.

| 4.5.4 | Enligt budgetplanen för 2007–2013 har den budget som kommissionen föreslagit till förmån för TEN-T minskats avsevärt. För att inte den avsedda medfinansieringen av dessa inre sjöfartsprojekt skall äventyras uppmanar EESK de berörda medlemsstaterna i EU att omedelbart vidta åtgärder såsom föreskrivs i TEN-T. |
| --- | --- |

4.5.4

Enligt budgetplanen för 2007–2013 har den budget som kommissionen föreslagit till förmån för TEN-T minskats avsevärt. För att inte den avsedda medfinansieringen av dessa inre sjöfartsprojekt skall äventyras uppmanar EESK de berörda medlemsstaterna i EU att omedelbart vidta åtgärder såsom föreskrivs i TEN-T.

| 4.5.5 | Vidare uppmanar kommittén kommissionen att i likhet med förvaltningen av järnvägsprojekt utse en samordnare för de två projekten som kan driva på och koordinera verksamheten. |
| --- | --- |

4.5.5

Vidare uppmanar kommittén kommissionen att i likhet med förvaltningen av järnvägsprojekt utse en samordnare för de två projekten som kan driva på och koordinera verksamheten.

| 4.5.6 | Kommittén inväntar den process rörande beräkning av infrastrukturavgifter som kommissionen har meddelat skall utföras. |
| --- | --- |

4.5.6

Kommittén inväntar den process rörande beräkning av infrastrukturavgifter som kommissionen har meddelat skall utföras.

4.6   Modernisering av organisationsstrukturen

| 4.6.1 | Ett av huvudresultaten av nyligen genomförda undersökningar i Efin-rapporten (European Framework for Inland Navigation) under rubriken ”Den institutionella ramen för den inre sjöfarten i hela Europa” och i Pine-rapporten (Prospects of Inland Navigation in an Enlarged Europe), som utförts på uppdrag av Europeiska kommissionen, har visat att effekterna på politisk nivå av transport på inre vattenvägar är jämförelsevis begränsade och hanteringen av dess strategiska policy otillräcklig. Därför har EESK nyligen utarbetat ett initiativyttrande om den institutionella ramen för transport på inre vattenvägar i Europa. För korthetens skull hänvisar vi här till detta yttrande. |
| --- | --- |

4.6.1

Ett av huvudresultaten av nyligen genomförda undersökningar i Efin-rapporten (European Framework for Inland Navigation) under rubriken ”Den institutionella ramen för den inre sjöfarten i hela Europa” och i Pine-rapporten (Prospects of Inland Navigation in an Enlarged Europe), som utförts på uppdrag av Europeiska kommissionen, har visat att effekterna på politisk nivå av transport på inre vattenvägar är jämförelsevis begränsade och hanteringen av dess strategiska policy otillräcklig. Därför har EESK nyligen utarbetat ett initiativyttrande om den institutionella ramen för transport på inre vattenvägar i Europa. För korthetens skull hänvisar vi här till detta yttrande.

Bryssel den 14 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie SIGMUND

---

(1)  EUT C 24, 31.1.2006.

1

(2)  Strasbourgkonventionen om begränsning av ansvarsskyldighet inom närsjöfarten (CLNI).

2

(3)  EUT C 80, 3.4.2002 och EUT C 10, 14.1.2004.

3

(4)  EUT C 24, 31.1.2006.

4

(5)  EUT C 185, 8.8.2006.

5

(6)  I yttrandet syftar begreppet näringsliv på bland annat arbetsgivare, egenföretagare och arbetstagare inom sektorn.

6

(7)  Med hänvisning till EESK:s initiativyttrande om den sociala politiken, i vilket även samråd med flodkommissionerna efterlyses.

7

(8)  Strasbourgkonventionen om begränsning av ansvarsskyldighet inom närsjöfarten (CLNI).

8

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/222

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Att överbrygga bredbandsklyftan”

KOM(2006) 129 slutlig

(2006/C 318/36)

Den 5 april 2006 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 september 2006. Föredragande var Thomas McDonogh.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 193 röster för, 1 emot och 4 nedlagda röster.

1.   Inledning

| 1.1 | Kommittén ser positivt på att det svårlösta problemet med en vidgad digital klyfta mellan utvecklade och mindre utvecklade områden i Europeiska unionen angrips i samordning mellan kommissionsledamöterna för informationssamhället och media, konkurrens, regionalpolitik samt jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

1.1

Kommittén ser positivt på att det svårlösta problemet med en vidgad digital klyfta mellan utvecklade och mindre utvecklade områden i Europeiska unionen angrips i samordning mellan kommissionsledamöterna för informationssamhället och media, konkurrens, regionalpolitik samt jordbruk och landsbygdsutveckling.

| 1.2 | Kommissionens meddelande om ”Att överbrygga bredbandsklyftan” (KOM(2006) 129 slutlig) är emellertid inte tillräckligt ambitiöst och det innehåller inte heller tillräckligt många konkreta rekommendationer för att utgöra en seriös satsning på att överbrygga bredbandsklyftan. |
| --- | --- |

1.2

Kommissionens meddelande om ”Att överbrygga bredbandsklyftan” (KOM(2006) 129 slutlig) är emellertid inte tillräckligt ambitiöst och det innehåller inte heller tillräckligt många konkreta rekommendationer för att utgöra en seriös satsning på att överbrygga bredbandsklyftan.

| 1.3 | I rapporten The Digital Divide Forum (1) ges en analys av den geografiska bredbandsklyftan i Europa och förslag på EU-åtgärder för att överbrygga denna. Med tanke på hur allvarligt problemet anses vara enligt rapporten och med hänsyn till de hämmande effekterna på den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU bör kommissionen på ett mer handlingskraftigt sätt angripa problemet för att komma till rätta med den växande digitala klyftan. |
| --- | --- |

1.3

I rapporten The Digital Divide Forum (1) ges en analys av den geografiska bredbandsklyftan i Europa och förslag på EU-åtgärder för att överbrygga denna. Med tanke på hur allvarligt problemet anses vara enligt rapporten och med hänsyn till de hämmande effekterna på den sociala och ekonomiska utvecklingen i EU bör kommissionen på ett mer handlingskraftigt sätt angripa problemet för att komma till rätta med den växande digitala klyftan.

| 1.4 | Kommittén välkomnar ministerförklaringen om e-Inclusion från Riga den 11 juni 2006 (2), enligt vilken medlemsstaterna avsevärt måste minska regionala skillnader i tillgången till Internet i EU. Detta skall ske genom att förbättra bredbandsinfrastrukturens geografiska täckning i områden som har låg anslutning och halvera skillnaderna i Internetanvändning före 2010 bland grupper som riskerar att marginaliseras. Kommissionen måste nu ge kraft åt denna förklaring genom politiska initiativ och rekommendationer som snabbt kommer att minska den digitala klyftan.
  I detta yttrande vill kommittén framhäva några områden som är av särskilt stor vikt och ge rekommendationer till ytterligare insatser. |
| --- | --- |

1.4

Kommittén välkomnar ministerförklaringen om e-Inclusion från Riga den 11 juni 2006 (2), enligt vilken medlemsstaterna avsevärt måste minska regionala skillnader i tillgången till Internet i EU. Detta skall ske genom att förbättra bredbandsinfrastrukturens geografiska täckning i områden som har låg anslutning och halvera skillnaderna i Internetanvändning före 2010 bland grupper som riskerar att marginaliseras. Kommissionen måste nu ge kraft åt denna förklaring genom politiska initiativ och rekommendationer som snabbt kommer att minska den digitala klyftan.

I detta yttrande vill kommittén framhäva några områden som är av särskilt stor vikt och ge rekommendationer till ytterligare insatser.

2.   Rekommendationer

| 2.1 | Kommittén anser att bredbandsanslutning bör falla inom ramen för de allmänna samhällstjänsterna med tanke på bredbandstjänsternas växande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen (3) och det stora allmänintresse som finns för denna typ av tjänster. |
| --- | --- |

2.1

Kommittén anser att bredbandsanslutning bör falla inom ramen för de allmänna samhällstjänsterna med tanke på bredbandstjänsternas växande betydelse för den ekonomiska och sociala utvecklingen (3) och det stora allmänintresse som finns för denna typ av tjänster.

| 2.2 | Kommissionen bör göra sitt yttersta för att säkerställa att medlemsstaterna väsentligen förstärker lagstiftningsramen för elektronisk kommunikation (4). |
| --- | --- |

2.2

Kommissionen bör göra sitt yttersta för att säkerställa att medlemsstaterna väsentligen förstärker lagstiftningsramen för elektronisk kommunikation (4).

| 2.3 | Kommissionen bör överväga särskilda åtgärder och sanktioner för att påskynda ett effektivt tillträde till accessnät (LLU) i medlemsstaterna. Förseningar och tekniska hinder i samband med genomförandet av ett effektivt tillträde till accessnät är ett stort problem när det gäller införandet av den mycket behövliga konkurrensen om tillhandahållande av tjänster, särskilt bredbandsanslutning. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen bör överväga särskilda åtgärder och sanktioner för att påskynda ett effektivt tillträde till accessnät (LLU) i medlemsstaterna. Förseningar och tekniska hinder i samband med genomförandet av ett effektivt tillträde till accessnät är ett stort problem när det gäller införandet av den mycket behövliga konkurrensen om tillhandahållande av tjänster, särskilt bredbandsanslutning.

| 2.4 | Medlemsstaterna bör uppmuntras att försvara sina nationella intressen för att bevara eller återfå inflytande över den centrala telekommunikationsinfrastrukturen – trunkledning och kopplingsnät. Ett statligt inflytande är nödvändigt för att säkerställa utvecklingen och användningen av detta nationella strategiska system för att uppnå nationella politiska mål, som t.ex. att överbrygga bredbandsklyftan. |
| --- | --- |

2.4

Medlemsstaterna bör uppmuntras att försvara sina nationella intressen för att bevara eller återfå inflytande över den centrala telekommunikationsinfrastrukturen – trunkledning och kopplingsnät. Ett statligt inflytande är nödvändigt för att säkerställa utvecklingen och användningen av detta nationella strategiska system för att uppnå nationella politiska mål, som t.ex. att överbrygga bredbandsklyftan.

| 2.5 | Medlemsstaternas nationella bredbandsstrategier bör granskas med avseende på särskilda åtgärder som kan vidtas för att överbrygga bredbandsklyftan före år 2010. Strategierna bör utvärderas mot bakgrund av bästa praxis. |
| --- | --- |

2.5

Medlemsstaternas nationella bredbandsstrategier bör granskas med avseende på särskilda åtgärder som kan vidtas för att överbrygga bredbandsklyftan före år 2010. Strategierna bör utvärderas mot bakgrund av bästa praxis.

| 2.6 | En effektiv bredbandsplanering och förvaltning bör införas i hela EU för att säkerställa ett framtida utbud av denna grundläggande infrastruktur på lokal nivå. Man skulle samla alla nationella bredbandsstrategier och lokala initiativ i ett alleuropeisk program för att säkerställa bredbandsanslutning i hela unionen. I sammanhanget bör särskild uppmärksamhet fästas vid landsbygdsområden och eftersatta regioner. |
| --- | --- |

2.6

En effektiv bredbandsplanering och förvaltning bör införas i hela EU för att säkerställa ett framtida utbud av denna grundläggande infrastruktur på lokal nivå. Man skulle samla alla nationella bredbandsstrategier och lokala initiativ i ett alleuropeisk program för att säkerställa bredbandsanslutning i hela unionen. I sammanhanget bör särskild uppmärksamhet fästas vid landsbygdsområden och eftersatta regioner.

| 2.7 | Kommissionen bör undersöka hur medlemsstaterna skulle kunna skapa finansiella incitament för telekommunikationsföretag (5) att investera i infrastruktur i eftersatta regioner, främst genom betydande skattelättnader för offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

2.7

Kommissionen bör undersöka hur medlemsstaterna skulle kunna skapa finansiella incitament för telekommunikationsföretag (5) att investera i infrastruktur i eftersatta regioner, främst genom betydande skattelättnader för offentlig-privata partnerskap.

| 2.8 | Kommissionen bör undersöka hur kommuner och lokala myndigheter kan spela en aktivare roll när det gäller att tillhandahålla bredbandstjänster och främja efterfrågan på bredband i regionerna. Dessa myndigheter bör delta fullt ut i utvecklingen och genomförandet av de nationella bredbandsstrategierna såsom föreskrivs i punkt 2.6 ovan. Dessutom bör andra möjligheter undersökas. Man kan tänka sig att myndigheter blir kommersiella deltagare i offentlig-privata partnerskap eller att medlemsstater inför bestämmelser om kabelförbindelser för bredbandsanslutning eller tillhandahållande av bredbandstjänster för alla nya bostadsprojekt. |
| --- | --- |

2.8

Kommissionen bör undersöka hur kommuner och lokala myndigheter kan spela en aktivare roll när det gäller att tillhandahålla bredbandstjänster och främja efterfrågan på bredband i regionerna. Dessa myndigheter bör delta fullt ut i utvecklingen och genomförandet av de nationella bredbandsstrategierna såsom föreskrivs i punkt 2.6 ovan. Dessutom bör andra möjligheter undersökas. Man kan tänka sig att myndigheter blir kommersiella deltagare i offentlig-privata partnerskap eller att medlemsstater inför bestämmelser om kabelförbindelser för bredbandsanslutning eller tillhandahållande av bredbandstjänster för alla nya bostadsprojekt.

| 2.9 | För att underlätta utbyte av teknisk och kommersiell kunskap mellan små och medelstora företag i EU bör kommissionen utarbeta en webbsida om bredbandsutveckling och bredbandstjänster i världen. Ett sådant kunskapsnätverk bör bidra till att främja entreprenörsverksamhet kring bredbandsanslutning och försörjning av bredbandstjänster. |
| --- | --- |

2.9

För att underlätta utbyte av teknisk och kommersiell kunskap mellan små och medelstora företag i EU bör kommissionen utarbeta en webbsida om bredbandsutveckling och bredbandstjänster i världen. Ett sådant kunskapsnätverk bör bidra till att främja entreprenörsverksamhet kring bredbandsanslutning och försörjning av bredbandstjänster.

| 2.10 | För att skapa klarhet kring utbredningen av bredband i Europa bör kommissionen fastställa den minimala nedladdningshastighet som krävs för att en anslutning skall få kallas bredbandsinternetanslutning. På så sätt skulle det blir lättare att utföra referenskontroller för att undersöka den geografiska klyftan när det gäller bredbandstillgången i unionen. |
| --- | --- |

2.10

För att skapa klarhet kring utbredningen av bredband i Europa bör kommissionen fastställa den minimala nedladdningshastighet som krävs för att en anslutning skall få kallas bredbandsinternetanslutning. På så sätt skulle det blir lättare att utföra referenskontroller för att undersöka den geografiska klyftan när det gäller bredbandstillgången i unionen.

| 2.11 | Strukturfonderna och fonden för landsbygdsutveckling bör användas för riktade informationskampanjer till allmänheten för att stimulera efterfrågan på bredband, i synnerhet i landsbygdsområden och bland särskilda konsumentgrupper där användningen av ny teknik är ett problem. Detta kommer att få den dubbla effekten att utbilda potentiella kunder om tekniken och att dessutom öka marknadstrycket på leverantörer att tillhandahålla de bredbandstjänster som behövs. |
| --- | --- |

2.11

Strukturfonderna och fonden för landsbygdsutveckling bör användas för riktade informationskampanjer till allmänheten för att stimulera efterfrågan på bredband, i synnerhet i landsbygdsområden och bland särskilda konsumentgrupper där användningen av ny teknik är ett problem. Detta kommer att få den dubbla effekten att utbilda potentiella kunder om tekniken och att dessutom öka marknadstrycket på leverantörer att tillhandahålla de bredbandstjänster som behövs.

| 2.12 | Kommissionen bör lägga tonvikten på stöd för FoU-satsningar som syftar till att hitta bredbandsteknik som kan tillhandahålla en effektiv lösning på problemet med utbud av höghastighetsbredband i områden som inte har tillgång till en adekvat telekommunikationsinfrastruktur. |
| --- | --- |

2.12

Kommissionen bör lägga tonvikten på stöd för FoU-satsningar som syftar till att hitta bredbandsteknik som kan tillhandahålla en effektiv lösning på problemet med utbud av höghastighetsbredband i områden som inte har tillgång till en adekvat telekommunikationsinfrastruktur.

| 2.13 | Politiker bör utfärda konsumentskyddsriktlinjer för bredbandstjänster som förenklar terminologin, förklarar vilka tjänster som finns och vilka fördelar dessa innebär på ett språk som konsumenterna lätt kan förstå. Detta skulle göra det lättare för konsumenterna att fatta kloka beslut vid köp. |
| --- | --- |

2.13

Politiker bör utfärda konsumentskyddsriktlinjer för bredbandstjänster som förenklar terminologin, förklarar vilka tjänster som finns och vilka fördelar dessa innebär på ett språk som konsumenterna lätt kan förstå. Detta skulle göra det lättare för konsumenterna att fatta kloka beslut vid köp.

| 2.14 | Alla högstadie- och gymnasieelever bör ha tillgång till bredband i skolan, så att de ges möjlighet att delta i informationssamhället. |
| --- | --- |

2.14

Alla högstadie- och gymnasieelever bör ha tillgång till bredband i skolan, så att de ges möjlighet att delta i informationssamhället.

| 2.15 | Kommissionen bör stödja initiativ i hela EU för att göra skolelever, äldre medborgare och socialt missgynnade personer bekanta med användningen av bredbandstekniken (t.ex. webbaserad undervisning, videokonferenser, offentliga tjänster på nätet etc.). |
| --- | --- |

2.15

Kommissionen bör stödja initiativ i hela EU för att göra skolelever, äldre medborgare och socialt missgynnade personer bekanta med användningen av bredbandstekniken (t.ex. webbaserad undervisning, videokonferenser, offentliga tjänster på nätet etc.).

| 2.16 | Kommissionen bör säkerställa att all framtida statistik om tillhandahållande av bredbandstjänster och mätning av den digitala klyftan och bredbandsklyftan bör insamlas och hanteras i enlighet med kommissionens nyligen offentliggjorda förordning om gemenskapsstatistik om informationssamhället (6). |
| --- | --- |

2.16

Kommissionen bör säkerställa att all framtida statistik om tillhandahållande av bredbandstjänster och mätning av den digitala klyftan och bredbandsklyftan bör insamlas och hanteras i enlighet med kommissionens nyligen offentliggjorda förordning om gemenskapsstatistik om informationssamhället (6).

3.   Bakgrund

| 3.1 | Den 20 mars 2006 antog kommissionen sitt meddelande om ”Att överbrygga bredbandsklyftan”. Meddelandet fokuserar på den territoriella klyftan när det gäller bredbandstillgång. Dess syfte är att göra beslutsfattande organ och institutioner på alla nivåer medvetna om betydelsen av denna klyfta och om oron för bristen på tillräckliga bredbandstjänster i unionens mindre utvecklade områden. I meddelandet genomförs en av prioriteringarna i initiativet i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning (7). |
| --- | --- |

3.1

Den 20 mars 2006 antog kommissionen sitt meddelande om ”Att överbrygga bredbandsklyftan”. Meddelandet fokuserar på den territoriella klyftan när det gäller bredbandstillgång. Dess syfte är att göra beslutsfattande organ och institutioner på alla nivåer medvetna om betydelsen av denna klyfta och om oron för bristen på tillräckliga bredbandstjänster i unionens mindre utvecklade områden. I meddelandet genomförs en av prioriteringarna i initiativet i2010 – Det europeiska informationssamhället för tillväxt och sysselsättning (7).

| 3.2 | Bredband möjliggör nya IKT-tillämpningar och ökar kapaciteten hos de existerande. Det främjar den ekonomiska tillväxten genom att det skapar nya tjänster och öppnar nya investerings- och arbetsmöjligheter. Genom bredband ökar också produktiviteten för många existerande processer vilket leder till bättre löner och bättre avkastning på investeringar. Myndigheter på alla nivåer erkänner den inverkan som bredband kan få på vardagslivet och arbetar för att fördelarna skall bli tillgängliga för alla (8). |
| --- | --- |

3.2

Bredband möjliggör nya IKT-tillämpningar och ökar kapaciteten hos de existerande. Det främjar den ekonomiska tillväxten genom att det skapar nya tjänster och öppnar nya investerings- och arbetsmöjligheter. Genom bredband ökar också produktiviteten för många existerande processer vilket leder till bättre löner och bättre avkastning på investeringar. Myndigheter på alla nivåer erkänner den inverkan som bredband kan få på vardagslivet och arbetar för att fördelarna skall bli tillgängliga för alla (8).

| 3.3 | Att säkerställa en långsiktig hållbarhet för avlägsna områden och landsbygdsområden kräver ett strategiskt tillvägagångssätt för att utveckla informationssamhället. Tillgången till bredbandstjänster är en viktig beståndsdel när det gäller att bistå de lokala samhällena att locka till sig företag, möjliggöra distansarbete, tillhandahålla hälsovård och förbättra utbildnings- och myndighetstjänster. Bredband tillhandahåller en viktig länk till information. |
| --- | --- |

3.3

Att säkerställa en långsiktig hållbarhet för avlägsna områden och landsbygdsområden kräver ett strategiskt tillvägagångssätt för att utveckla informationssamhället. Tillgången till bredbandstjänster är en viktig beståndsdel när det gäller att bistå de lokala samhällena att locka till sig företag, möjliggöra distansarbete, tillhandahålla hälsovård och förbättra utbildnings- och myndighetstjänster. Bredband tillhandahåller en viktig länk till information.

| 3.4 | Efterfrågan på bredbandstjänster inom bostadsområden i EU har vuxit snabbt. Antalet linjer för bredbandsåtkomst har nästan fördubblats under de två senaste åren. I oktober 2005 fanns det ca 53 miljoner uppkopplingar i EU-25 vilket motsvarar en täckningsgrad på 11,5 % för befolkningen och ca 20 % för hushållen. Utvecklingen har huvudsakligen styrts av marknaden och förstärkts genom ökad konkurrens. |
| --- | --- |

3.4

Efterfrågan på bredbandstjänster inom bostadsområden i EU har vuxit snabbt. Antalet linjer för bredbandsåtkomst har nästan fördubblats under de två senaste åren. I oktober 2005 fanns det ca 53 miljoner uppkopplingar i EU-25 vilket motsvarar en täckningsgrad på 11,5 % för befolkningen och ca 20 % för hushållen. Utvecklingen har huvudsakligen styrts av marknaden och förstärkts genom ökad konkurrens.

| 3.5 | Trots att uppkopplingsmöjligheterna för bredband har ökat rent allmänt är åtkomsten i mer avlägsna områden och landsbygdsregioner begränsad till följd av höga kostnader som beror på låg befolkningstäthet och stora avstånd. |
| --- | --- |

3.5

Trots att uppkopplingsmöjligheterna för bredband har ökat rent allmänt är åtkomsten i mer avlägsna områden och landsbygdsregioner begränsad till följd av höga kostnader som beror på låg befolkningstäthet och stora avstånd.

| 3.6 | I meddelandet framhålls att Europeiska unionen måste öka sina ansträngningar för att främja användningen av bredbandstjänster och stimulera till ytterligare spridning, särskilt i unionens mindre utvecklade områden. Möjligheterna för offentligt ingripande i områden med låg anslutning framhölls i eEurope 2005 (9) där den roll som strukturfonderna kan spela vid tillhandahållandet av bredband till mindre gynnade områden betonades. |
| --- | --- |

3.6

I meddelandet framhålls att Europeiska unionen måste öka sina ansträngningar för att främja användningen av bredbandstjänster och stimulera till ytterligare spridning, särskilt i unionens mindre utvecklade områden. Möjligheterna för offentligt ingripande i områden med låg anslutning framhölls i eEurope 2005 (9) där den roll som strukturfonderna kan spela vid tillhandahållandet av bredband till mindre gynnade områden betonades.

| 3.7 | I meddelandet understryks de lokala och regionala myndigheternas avgörande roll för bredbandsutbyggnaden inom det egna området. De lokala och regionala myndigheterna är bäst lämpade för att planera ett bredbandsprojekt som tar hänsyn till lokala behov och tekniska krav. De nationella bredbandsstrategierna måste stärkas för att spegla de lokala behoven. |
| --- | --- |

3.7

I meddelandet understryks de lokala och regionala myndigheternas avgörande roll för bredbandsutbyggnaden inom det egna området. De lokala och regionala myndigheterna är bäst lämpade för att planera ett bredbandsprojekt som tar hänsyn till lokala behov och tekniska krav. De nationella bredbandsstrategierna måste stärkas för att spegla de lokala behoven.

| 3.8 | I meddelandet anges ett antal strategiinstrument på EU-nivå som regeringarna kan använda för att överbrygga bredbandsklyftan:






  i) | Genomförande av regelverket för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- | --- |

3.8

I meddelandet anges ett antal strategiinstrument på EU-nivå som regeringarna kan använda för att överbrygga bredbandsklyftan:

i)

Genomförande av regelverket för elektronisk kommunikation.

| ii) | Offentlig finansiering. |
| --- | --- |

ii)

Offentlig finansiering.

| iii) | EU-finansiering: Strukturfonder och fonden för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

iii)

EU-finansiering: Strukturfonder och fonden för landsbygdsutveckling.

| iv) | Efterfrågeaggregering och upphandling. |
| --- | --- |

iv)

Efterfrågeaggregering och upphandling.

| v) | Att främja skapandet av moderna offentliga tjänster. |
| --- | --- |

v)

Att främja skapandet av moderna offentliga tjänster.

| 3.9 | Sammanfattningsvis kan man konstatera att myndigheterna på alla nivåer i Europeiska unionen i detta meddelande uppmanas att vara aktivare när de använder de tillgängliga instrumenten och teknikerna för att överbrygga den digitala klyftan. Medlemsstaterna uppmanas att uppdatera sina nationella bredbandsstrategier så att alla intressenter skall få ytterligare riktlinjer. I deras strategier bör det fastställas mål, både vad gäller täckning och användning, på grundval av ett aktivt partnerskap med regionala myndigheter, och de bör utnyttja möjligheterna till synergieffekter mellan alternativa finansieringskällor (finansiering från nationella källor, strukturfonder och landsbygdsutvecklingsfonder). I de nationella bredbandsstrategierna bör det också fastställas tydliga mål för uppkopplingen av skolor, offentliga förvaltningar och hälsocentraler. |
| --- | --- |

3.9

Sammanfattningsvis kan man konstatera att myndigheterna på alla nivåer i Europeiska unionen i detta meddelande uppmanas att vara aktivare när de använder de tillgängliga instrumenten och teknikerna för att överbrygga den digitala klyftan. Medlemsstaterna uppmanas att uppdatera sina nationella bredbandsstrategier så att alla intressenter skall få ytterligare riktlinjer. I deras strategier bör det fastställas mål, både vad gäller täckning och användning, på grundval av ett aktivt partnerskap med regionala myndigheter, och de bör utnyttja möjligheterna till synergieffekter mellan alternativa finansieringskällor (finansiering från nationella källor, strukturfonder och landsbygdsutvecklingsfonder). I de nationella bredbandsstrategierna bör det också fastställas tydliga mål för uppkopplingen av skolor, offentliga förvaltningar och hälsocentraler.

4.   Kommentarer

4.1   Särskilda kommentarer

| 4.1.1 | Den allmänna tillgången till höghastighetsbredband är avgörande för den ekonomiska och sociala utvecklingen i EU:s alla regioner, såväl i stad som på landsbygd. Detta gäller i särskilt hög grad i den globala kunskapsbaserade ekonomin, som nu utgör drivkraften bakom en stor del av utvecklingen. Kunskapsbaserade företag kommer att växa till i de områden där det finns kunskaper och infrastruktur som de kan stödja sig på. En bredbandsinfrastruktur till låg kostnad och av världsklass är ett grundläggande inslag i en sjudande ekonomi under det 21:a århundradet. En allt större mängd avancerade tjänster inom hälsovård, utbildning och social service kommer också att vara beroende av tillgång till bredband. Om denna tillgång saknas i eftersatta områden kommer medborgarna där att bli än mer diskriminerade. |
| --- | --- |

4.1.1

Den allmänna tillgången till höghastighetsbredband är avgörande för den ekonomiska och sociala utvecklingen i EU:s alla regioner, såväl i stad som på landsbygd. Detta gäller i särskilt hög grad i den globala kunskapsbaserade ekonomin, som nu utgör drivkraften bakom en stor del av utvecklingen. Kunskapsbaserade företag kommer att växa till i de områden där det finns kunskaper och infrastruktur som de kan stödja sig på. En bredbandsinfrastruktur till låg kostnad och av världsklass är ett grundläggande inslag i en sjudande ekonomi under det 21:a århundradet. En allt större mängd avancerade tjänster inom hälsovård, utbildning och social service kommer också att vara beroende av tillgång till bredband. Om denna tillgång saknas i eftersatta områden kommer medborgarna där att bli än mer diskriminerade.

| 4.1.2 | Till skillnad från USA och vissa asiatiska länder har de flesta europeiska länder varit alltför långsamma med att erbjuda medborgarna tillgång till bredband. Även de blygsamma siffror som anges i meddelandet när det gäller hushållens tillgång till bredband, nämligen 20 % av hushållen i EU-25 i oktober 2005, döljer det faktum att anslutningens kvalitet (uppkopplingshastighet) i många fall är låg – med en nedladdningshastighet på långt under 512 kbps i både städer och landsbygdsområden – och att bredbandstätheten är högst i städer, medan endast 8 % av landsbygdshushållen har tillgång till bredband. |
| --- | --- |

4.1.2

Till skillnad från USA och vissa asiatiska länder har de flesta europeiska länder varit alltför långsamma med att erbjuda medborgarna tillgång till bredband. Även de blygsamma siffror som anges i meddelandet när det gäller hushållens tillgång till bredband, nämligen 20 % av hushållen i EU-25 i oktober 2005, döljer det faktum att anslutningens kvalitet (uppkopplingshastighet) i många fall är låg – med en nedladdningshastighet på långt under 512 kbps i både städer och landsbygdsområden – och att bredbandstätheten är högst i städer, medan endast 8 % av landsbygdshushållen har tillgång till bredband.

| 4.1.3 | Landsbygdssamhällen är särskilt sårbara för de snabba makroekonomiska svängningarna; om dessa samhällen inte har tillgång till bredband på samma villkor som andra, står de obönhörligen inför en kris. I kunskapsekonomin konkurrerar länder, regioner och städer för att informationsintensiva företag skall attraheras, växa och bidra till ökat välstånd. Tillgång till bredband är en central förutsättning för detta. |
| --- | --- |

4.1.3

Landsbygdssamhällen är särskilt sårbara för de snabba makroekonomiska svängningarna; om dessa samhällen inte har tillgång till bredband på samma villkor som andra, står de obönhörligen inför en kris. I kunskapsekonomin konkurrerar länder, regioner och städer för att informationsintensiva företag skall attraheras, växa och bidra till ökat välstånd. Tillgång till bredband är en central förutsättning för detta.

| 4.1.4 | Rimlig tillgång från bostad och arbetsplats till höghastighetsbredband för Internettillgång bör vara en ”rättighet” för alla EU-medborgare och vi tar avstånd från kommissionens påstående att bredband ännu inte har blivit en förutsättning för deltagande i samhället eftersom bristande tillgång inte innebär social utslagning. Kommissionen bör snarast möjligt på nytt överväga att inkludera bredband i definitionen av allmännyttiga tjänster. |
| --- | --- |

4.1.4

Rimlig tillgång från bostad och arbetsplats till höghastighetsbredband för Internettillgång bör vara en ”rättighet” för alla EU-medborgare och vi tar avstånd från kommissionens påstående att bredband ännu inte har blivit en förutsättning för deltagande i samhället eftersom bristande tillgång inte innebär social utslagning. Kommissionen bör snarast möjligt på nytt överväga att inkludera bredband i definitionen av allmännyttiga tjänster.

| 4.1.5 | Kommissionen bör fastställa den minimala nedladdningshastighet som krävs för att en anslutning skall få kallas bredbandsinternetanslutning. Detta är nödvändigt för att se till att infrastruktur och servicenormer är tillräckligt bra för att stödja leveransen av nya Internettjänster. En riktlinje av detta slag från kommissionen skulle klargöra den reella situationen i Europa när det gäller utbudet av bredbandsuppkoppling – i dagsläget har det gått inflation i statistiken, eftersom kvaliteten i den bredbandstjänst som levereras till slutkonsumenten är alltför låg för att verkligen kunna betraktas som bredband – och skulle också innebära att tjänsteföretagen pressas att leverera äkta bredband till sina kunder. |
| --- | --- |

4.1.5

Kommissionen bör fastställa den minimala nedladdningshastighet som krävs för att en anslutning skall få kallas bredbandsinternetanslutning. Detta är nödvändigt för att se till att infrastruktur och servicenormer är tillräckligt bra för att stödja leveransen av nya Internettjänster. En riktlinje av detta slag från kommissionen skulle klargöra den reella situationen i Europa när det gäller utbudet av bredbandsuppkoppling – i dagsläget har det gått inflation i statistiken, eftersom kvaliteten i den bredbandstjänst som levereras till slutkonsumenten är alltför låg för att verkligen kunna betraktas som bredband – och skulle också innebära att tjänsteföretagen pressas att leverera äkta bredband till sina kunder.

4.2   Tekniska hinder för bredbandsuppkoppling

| 4.2.1 | Även om bredband kan tillhandahållas via en mängd plattformar, innebär den befintliga teknikens begränsningar ett hinder för bredbandsutbud på många håll på landsbygden. |
| --- | --- |

4.2.1

Även om bredband kan tillhandahållas via en mängd plattformar, innebär den befintliga teknikens begränsningar ett hinder för bredbandsutbud på många håll på landsbygden.

| 4.2.2 | Den höghastighetsöverföringskapacitet som finns i kabeltelevisionssystem kan fungera utmärkt för bredbandstjänster. Dessvärre saknas kabeltelevisionssystem i många landsbygdsområden, och även om kabel-TV finns behöver systemen ofta uppgraderas för att kunna leverera bredband, vilket är mycket kostsamt. |
| --- | --- |

4.2.2

Den höghastighetsöverföringskapacitet som finns i kabeltelevisionssystem kan fungera utmärkt för bredbandstjänster. Dessvärre saknas kabeltelevisionssystem i många landsbygdsområden, och även om kabel-TV finns behöver systemen ofta uppgraderas för att kunna leverera bredband, vilket är mycket kostsamt.

| 4.2.3 | Digital Subscriber Line (DSL, digital abonnentanslutning) är den dominerande bredbandstekniken för abonnentanslutning i en stor del av Europa, och olika varianter av DSL erbjuder mycket stor bandbredd till låg kostnad. Dock finns en rad begränsningar:






  — | För att införa DSL krävs en uppgradering av de lokala telestationer som kunderna är anslutna till. Operatörerna är ofta ovilliga att göra de investeringar som krävs på grund av att de har bättre möjligheter att få avkastning på sina investeringar i andra delar av verksamheten. Därför får konsumenterna inte bredband. |
| --- | --- | --- |

4.2.3

Digital Subscriber Line (DSL, digital abonnentanslutning) är den dominerande bredbandstekniken för abonnentanslutning i en stor del av Europa, och olika varianter av DSL erbjuder mycket stor bandbredd till låg kostnad. Dock finns en rad begränsningar:

—

För att införa DSL krävs en uppgradering av de lokala telestationer som kunderna är anslutna till. Operatörerna är ofta ovilliga att göra de investeringar som krävs på grund av att de har bättre möjligheter att få avkastning på sina investeringar i andra delar av verksamheten. Därför får konsumenterna inte bredband.

| — | De flesta DSL-tillämpningar kan bara stödja de kunder som befinner sig inom 3–5 kilometer från den DSL-utrustade telestationen. Kunder längre bort kan inte få bredband via DSL. |
| --- | --- |

—

De flesta DSL-tillämpningar kan bara stödja de kunder som befinner sig inom 3–5 kilometer från den DSL-utrustade telestationen. Kunder längre bort kan inte få bredband via DSL.

| — | DSL använder den befintliga kopparinfrastrukturen i det lokala nätet för att tillhandahålla bredbandstjänster. Detta kablage är ofta gammalt och måste uppgraderas för att DSL skall fungera ordentligt. Operatörerna kan vara ovilliga att investera i denna uppgradering. Även i de fall då den lokala telestationen är utrustad för bredband och kunder befinner sig mindre än 5 kilometer från telestationen, kan det hända att den lokala kopparbaserade accessnätet för hushåll och företag följaktligen inte kan användas för DSL-bredband. |
| --- | --- |

—

DSL använder den befintliga kopparinfrastrukturen i det lokala nätet för att tillhandahålla bredbandstjänster. Detta kablage är ofta gammalt och måste uppgraderas för att DSL skall fungera ordentligt. Operatörerna kan vara ovilliga att investera i denna uppgradering. Även i de fall då den lokala telestationen är utrustad för bredband och kunder befinner sig mindre än 5 kilometer från telestationen, kan det hända att den lokala kopparbaserade accessnätet för hushåll och företag följaktligen inte kan användas för DSL-bredband.

| 4.2.4 | Existerande stamnät kan utgöra ett hinder för tillhandahållande av höghastighetsbaserade bredbandstjänster, i synnerhet i områden med låg befolkningstäthet. Under 1980- och 1990-talen användes i många länder digital mikrovågsteknik i stamnätet för telekommunikation. Denna radioteknik var effektiv när det gällde att tillhandahålla digital telefoni av hög kvalitet och låghastighetstrafik för data till många ställen på landsbygden. Många anläggningar för digital mikrovågsteknik har dock lämnat som arv ett stamnät som är olämpligt för att tillhandahålla de höghastighetsbaserade Internettjänster som nu definierar bredbandsanslutning – Internet video services. I Irland beräknar man att upp till 50 % av telestationerna på nationell nivå (de på landsbygden), vilka betjänar omkring 15 % av telekommunikationskunderna, drivs med detta digitala radiobaserade stamnät och aldrig kommer att kunna erbjuda höghastighetsbredband inom den befintliga nationella infrastrukturen för telekommunikation. Kostnaderna för att komma till rätta med detta problem så att landsbygdskunderna betjänas via fiberstamnät är oerhört höga och kan inte motiveras på rent kommersiella grunder. Staten skulle behöva träda in för att subventionera denna uppgradering. |
| --- | --- |

4.2.4

Existerande stamnät kan utgöra ett hinder för tillhandahållande av höghastighetsbaserade bredbandstjänster, i synnerhet i områden med låg befolkningstäthet. Under 1980- och 1990-talen användes i många länder digital mikrovågsteknik i stamnätet för telekommunikation. Denna radioteknik var effektiv när det gällde att tillhandahålla digital telefoni av hög kvalitet och låghastighetstrafik för data till många ställen på landsbygden. Många anläggningar för digital mikrovågsteknik har dock lämnat som arv ett stamnät som är olämpligt för att tillhandahålla de höghastighetsbaserade Internettjänster som nu definierar bredbandsanslutning – Internet video services. I Irland beräknar man att upp till 50 % av telestationerna på nationell nivå (de på landsbygden), vilka betjänar omkring 15 % av telekommunikationskunderna, drivs med detta digitala radiobaserade stamnät och aldrig kommer att kunna erbjuda höghastighetsbredband inom den befintliga nationella infrastrukturen för telekommunikation. Kostnaderna för att komma till rätta med detta problem så att landsbygdskunderna betjänas via fiberstamnät är oerhört höga och kan inte motiveras på rent kommersiella grunder. Staten skulle behöva träda in för att subventionera denna uppgradering.

| 4.2.5 | Kommissionen bör särskilt undersöka hur man på nationell nivå skulle kunna bidra till att uppgradera befintlig infrastruktur (stamkretsar, växlar och accessnät) för att kunna tillhandahålla höghastighetsbaserade bredbandstjänster. Det skulle eventuellt kunna ske genom skattelättnader och offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

4.2.5

Kommissionen bör särskilt undersöka hur man på nationell nivå skulle kunna bidra till att uppgradera befintlig infrastruktur (stamkretsar, växlar och accessnät) för att kunna tillhandahålla höghastighetsbaserade bredbandstjänster. Det skulle eventuellt kunna ske genom skattelättnader och offentlig-privata partnerskap.

| 4.2.6 | Satellitteknik och skyddad trådlös teknik har använts för att tillhandahålla bredbandstjänster i områden där den offentliga telekommunikationsinfrastrukturen inte är tillräckligt bra för att stödja tillhandahållande av bredbandsanslutning. Höga kostnader och tekniska problem begränsar emellertid användbarheten av sådan teknik för att överbrygga bredbandsklyftan. Inom forskning och utveckling görs framsteg på en rad områden när det gäller att utveckla trådlös teknik till rimliga kostnader och med hög bandbredd för att tillhandahålla en effektiv bredbandsanslutning. Politiker bör aktivt stödja dessa framsteg och ta itu med problemen med tillgång till radiospektrum för att göra dessa lösningar genomförbara. |
| --- | --- |

4.2.6

Satellitteknik och skyddad trådlös teknik har använts för att tillhandahålla bredbandstjänster i områden där den offentliga telekommunikationsinfrastrukturen inte är tillräckligt bra för att stödja tillhandahållande av bredbandsanslutning. Höga kostnader och tekniska problem begränsar emellertid användbarheten av sådan teknik för att överbrygga bredbandsklyftan. Inom forskning och utveckling görs framsteg på en rad områden när det gäller att utveckla trådlös teknik till rimliga kostnader och med hög bandbredd för att tillhandahålla en effektiv bredbandsanslutning. Politiker bör aktivt stödja dessa framsteg och ta itu med problemen med tillgång till radiospektrum för att göra dessa lösningar genomförbara.

| 4.2.7 | Innovation när det gäller tillhandahållande av bredbandstjänster till alla kan stimuleras ytterligare genom utveckling av ett kunskapsnät bland små och medelstora företag i Europa med den senaste bredbandstekniken. Ett sådant kunskapsnät skulle underlättas av en webbsida där information samlas och sprids. |
| --- | --- |

4.2.7

Innovation när det gäller tillhandahållande av bredbandstjänster till alla kan stimuleras ytterligare genom utveckling av ett kunskapsnät bland små och medelstora företag i Europa med den senaste bredbandstekniken. Ett sådant kunskapsnät skulle underlättas av en webbsida där information samlas och sprids.

4.3   Problemen med att tillhandahålla bredband

| 4.3.1 | Med framväxten av nätverk med hög bandbredd och teknik för Internetprotokollnätverk (IP-nät) har nätverkskostnaderna sjunkit kraftigt och flexibiliteten när det gäller att erbjuda skräddarsydda tjänster är i det närmast obegränsad. I länder som Italien, Frankrike, Spanien och Storbritannien har telekomföretagen infört helt IP-baserade nät, vilket möjliggör oerhört stora besparingar när det gäller nätdriftskostnader. De lägre kostnaderna för att bygga upp nya IP-nät, samt avreglering, har försvagat de dominerande tjänsteleverantörernas makt och antalet telekomföretag som erbjuder detaljhandelstjänster har ökat kraftigt. |
| --- | --- |

4.3.1

Med framväxten av nätverk med hög bandbredd och teknik för Internetprotokollnätverk (IP-nät) har nätverkskostnaderna sjunkit kraftigt och flexibiliteten när det gäller att erbjuda skräddarsydda tjänster är i det närmast obegränsad. I länder som Italien, Frankrike, Spanien och Storbritannien har telekomföretagen infört helt IP-baserade nät, vilket möjliggör oerhört stora besparingar när det gäller nätdriftskostnader. De lägre kostnaderna för att bygga upp nya IP-nät, samt avreglering, har försvagat de dominerande tjänsteleverantörernas makt och antalet telekomföretag som erbjuder detaljhandelstjänster har ökat kraftigt.

| 4.3.2 | Detta teknikskifte har förändrat affärsmodellen för telekomföretag; i den nya modellen skiljs nätverksägandet från leveransen av tjänster till slutanvändarna. På effektiva, välutvecklade marknader innebär den nya modell som håller på att växa fram att telekomföretagen delas in i grossistföretag och detaljistföretag, och att en mängd grossisttjänsteleverantörer konkurrerar om att sälja bandbredd till en myriad detaljisttjänsteleverantörer. Detta är en återspegling av att den nya tekniken, kostnadsdynamiken och regelverken förändrar telekomverksamheten från att vara nätverkscentrerad till att bli tjänstecentrerad. På mindre utvecklade och mindre effektiva marknader kontrolleras tillhandahållandet av telekommunikationstjänster av en dominerande tjänsteleverantör som inte har några incitament att avskilja sina grossist- och detaljistföretag och tillåta att en reell konkurrens växer fram. Denna förändring kan bara inträffa om politiker befrämjar den genom lämpliga konkurrenspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

4.3.2

Detta teknikskifte har förändrat affärsmodellen för telekomföretag; i den nya modellen skiljs nätverksägandet från leveransen av tjänster till slutanvändarna. På effektiva, välutvecklade marknader innebär den nya modell som håller på att växa fram att telekomföretagen delas in i grossistföretag och detaljistföretag, och att en mängd grossisttjänsteleverantörer konkurrerar om att sälja bandbredd till en myriad detaljisttjänsteleverantörer. Detta är en återspegling av att den nya tekniken, kostnadsdynamiken och regelverken förändrar telekomverksamheten från att vara nätverkscentrerad till att bli tjänstecentrerad. På mindre utvecklade och mindre effektiva marknader kontrolleras tillhandahållandet av telekommunikationstjänster av en dominerande tjänsteleverantör som inte har några incitament att avskilja sina grossist- och detaljistföretag och tillåta att en reell konkurrens växer fram. Denna förändring kan bara inträffa om politiker befrämjar den genom lämpliga konkurrenspolitiska åtgärder.

| 4.3.3 | I Europa för 25 år sedan var större delen av telekommunikationsinfrastrukturen statsägd, och dessa tillgångar byggdes ut med det gemensamma bästa för ögonen. Därefter har en allt större privatisering av telekombranschen ägt rum i EU. Detta har till största delen varit en positiv erfarenhet för branschen, kunderna och samhället. Kommersiella telekomföretag har dock inga särskilda mål när det gäller det sociala området, hälsovården, utbildningen eller ens den ekonomiska utvecklingen – vinstmaximering, effektiv förvaltning av tillgångar och det egna företagets tillväxt står i centrum för deras uppmärksamhet. I de fall det föreligger brister i de nät som krävs för utbud av bredbandstjänster i underutvecklade regioner kommer de kommersiella telekomföretagen därför inte att ha några incitament att investera i denna samhälleligt mycket viktiga infrastruktur. Om det är möjligt bör statsmakterna bibehålla ett starkt inflytande över utbud och underhåll av den nationella telekommunikationsinfrastrukturen och upprätta en jämvikt mellan den höga avkastningen från investeringar i områden med hög befolkningstäthet och de ekonomiskt mindre attraktiva investeringar som krävs i underutvecklade områden. |
| --- | --- |

4.3.3

I Europa för 25 år sedan var större delen av telekommunikationsinfrastrukturen statsägd, och dessa tillgångar byggdes ut med det gemensamma bästa för ögonen. Därefter har en allt större privatisering av telekombranschen ägt rum i EU. Detta har till största delen varit en positiv erfarenhet för branschen, kunderna och samhället. Kommersiella telekomföretag har dock inga särskilda mål när det gäller det sociala området, hälsovården, utbildningen eller ens den ekonomiska utvecklingen – vinstmaximering, effektiv förvaltning av tillgångar och det egna företagets tillväxt står i centrum för deras uppmärksamhet. I de fall det föreligger brister i de nät som krävs för utbud av bredbandstjänster i underutvecklade regioner kommer de kommersiella telekomföretagen därför inte att ha några incitament att investera i denna samhälleligt mycket viktiga infrastruktur. Om det är möjligt bör statsmakterna bibehålla ett starkt inflytande över utbud och underhåll av den nationella telekommunikationsinfrastrukturen och upprätta en jämvikt mellan den höga avkastningen från investeringar i områden med hög befolkningstäthet och de ekonomiskt mindre attraktiva investeringar som krävs i underutvecklade områden.

| 4.3.4 | Bredbandsutbyggnaden i Europa, särskilt i underutvecklade områden, har hindrats av omfattande marknadsstörningar. Icke konkurrenskraftiga villkor för nya potentiella tjänsteleverantörer förekommer fortfarande på många marknader, och de dominerande leverantörerna av infrastruktur försenar tillträdet till accessnät (Local Loop Unbundling, LLU) så länge de kan, samtidigt som restriktiv praxis hindrar access till nationella stamnät. I områden där bredbandsutbud har saknats eller varit ofullständigt finns ofta inte tillräckliga investeringsincitament för de befintliga leverantörerna av infrastruktur. |
| --- | --- |

4.3.4

Bredbandsutbyggnaden i Europa, särskilt i underutvecklade områden, har hindrats av omfattande marknadsstörningar. Icke konkurrenskraftiga villkor för nya potentiella tjänsteleverantörer förekommer fortfarande på många marknader, och de dominerande leverantörerna av infrastruktur försenar tillträdet till accessnät (Local Loop Unbundling, LLU) så länge de kan, samtidigt som restriktiv praxis hindrar access till nationella stamnät. I områden där bredbandsutbud har saknats eller varit ofullständigt finns ofta inte tillräckliga investeringsincitament för de befintliga leverantörerna av infrastruktur.

4.4   Problemen med efterfrågan på bredband

| 4.4.1 | Problemet med en latent efterfrågan på bredbandstjänster, och särskilt skillnaden mellan utnyttjandet av tillgängliga tjänster i utvecklade områden och den mycket lägre utnyttjandegraden i mindre utvecklade områden, har många bakomliggande orsaker: socioekonomiska anledningar, låg kvalitet i tillgängliga anslutningar, bristfällig konkurrens, höga kostnader samt brist på kunskap om teknikens fördelar och om hur den kan användas. |
| --- | --- |

4.4.1

Problemet med en latent efterfrågan på bredbandstjänster, och särskilt skillnaden mellan utnyttjandet av tillgängliga tjänster i utvecklade områden och den mycket lägre utnyttjandegraden i mindre utvecklade områden, har många bakomliggande orsaker: socioekonomiska anledningar, låg kvalitet i tillgängliga anslutningar, bristfällig konkurrens, höga kostnader samt brist på kunskap om teknikens fördelar och om hur den kan användas.

| 4.4.2 | Politiker och regeringar kan ha ett stort inflytande på efterfrågan på bredband, och kommittén välkomnar kommissionens rekommendationer att medlemsstaterna bör undersöka skatteincitament för abonnenter i syfte att sänka den verkliga kostnaden för bredbandsanvändning, att de bör prioritera utvecklingen av offentliga tjänster på nätet och tillhandahållandet av uppkopplingsmöjligheter för offentliga förvaltningar, skolor och hälsocentraler i syfte att öka användarnas medvetenhet om fördelarna med bredband och att främja efterfrågan. |
| --- | --- |

4.4.2

Politiker och regeringar kan ha ett stort inflytande på efterfrågan på bredband, och kommittén välkomnar kommissionens rekommendationer att medlemsstaterna bör undersöka skatteincitament för abonnenter i syfte att sänka den verkliga kostnaden för bredbandsanvändning, att de bör prioritera utvecklingen av offentliga tjänster på nätet och tillhandahållandet av uppkopplingsmöjligheter för offentliga förvaltningar, skolor och hälsocentraler i syfte att öka användarnas medvetenhet om fördelarna med bredband och att främja efterfrågan.

| 4.4.3 | Konsumenternas efterfrågan på bredband påverkas negativt av bristen på klarhet i den terminologi som används inom bredbandsteknik och av den förvirring som råder om de tjänstepaket som erbjuds av olika tillhandahållare. Ansträngningar måste göras för att förenkla terminologin och för att förklara vilka olika tjänster som finns och vilka fördelar dessa innebär på ett lättförståeligt språk. |
| --- | --- |

4.4.3

Konsumenternas efterfrågan på bredband påverkas negativt av bristen på klarhet i den terminologi som används inom bredbandsteknik och av den förvirring som råder om de tjänstepaket som erbjuds av olika tillhandahållare. Ansträngningar måste göras för att förenkla terminologin och för att förklara vilka olika tjänster som finns och vilka fördelar dessa innebär på ett lättförståeligt språk.

| 4.4.4 | Offentliga informationskampanjer kan användas för att stimulera marknadsefterfrågan på bredband i de områden där användningen av tekniken utgör ett problem. Detta kommer att få den dubbla effekten att utbilda potentiella kunder om tekniken och att dessutom öka marknadstrycket på leverantörer att tillhandahålla de bredbandstjänster som behövs. |
| --- | --- |

4.4.4

Offentliga informationskampanjer kan användas för att stimulera marknadsefterfrågan på bredband i de områden där användningen av tekniken utgör ett problem. Detta kommer att få den dubbla effekten att utbilda potentiella kunder om tekniken och att dessutom öka marknadstrycket på leverantörer att tillhandahålla de bredbandstjänster som behövs.

4.5   En bredbandsvision för ett uppkopplat Europa

| 4.5.1 | Bredbandsanslutningar är ett fundamentalt inslag i informationssamhället. Behovet av snabbare, billigare och allmänt utbredda bredbandstjänster växer exponentiellt i samband med utvecklingen av kunskapsekonomin och det allt rikare Internetutbudet. |
| --- | --- |

4.5.1

Bredbandsanslutningar är ett fundamentalt inslag i informationssamhället. Behovet av snabbare, billigare och allmänt utbredda bredbandstjänster växer exponentiellt i samband med utvecklingen av kunskapsekonomin och det allt rikare Internetutbudet.

| 4.5.2 | Runt 2010 kommer vi att behöva universella bredbandstjänster i Europa med en bandbredd som räcker för att stödja en sant multimedial upplevelse för alla användare; näringslivet och samhället kan då ta ett jättesteg in i informationssamhället. |
| --- | --- |

4.5.2

Runt 2010 kommer vi att behöva universella bredbandstjänster i Europa med en bandbredd som räcker för att stödja en sant multimedial upplevelse för alla användare; näringslivet och samhället kan då ta ett jättesteg in i informationssamhället.

| 4.5.3 | Kommissionen kan förverkliga denna vision genom att utforma lämpliga tekniska och kommersiella kriterier och genom att främja en politik som bidrar till att undanröja de hinder som finns. |
| --- | --- |

4.5.3

Kommissionen kan förverkliga denna vision genom att utforma lämpliga tekniska och kommersiella kriterier och genom att främja en politik som bidrar till att undanröja de hinder som finns.

4.6   Behovet av planering och insatser från de offentliga myndigheternas sida

| 4.6.1 | Konkurrenskraftiga bredbandsleverantörer vill helst ha en organiserad marknadsefterfrågan: en marknad där kunderna vet vilka tjänster de vill ha och hur mycket de är beredda att betala, och en marknad där efterfrågan är samlad så att en ny leverantör kan få en attraktiv affärsmöjlighet. En organiserad efterfrågan skulle bidra till att stärka den reella konkurrensen. Den skulle också hjälpa tjänsteleverantörerna att inse fördelarna med att tillhandahålla tjänster i mindre utvecklade regioner i EU. Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att lansera en webbsida som underlättar en efterfrågeaggregering och tillhandahållande. |
| --- | --- |

4.6.1

Konkurrenskraftiga bredbandsleverantörer vill helst ha en organiserad marknadsefterfrågan: en marknad där kunderna vet vilka tjänster de vill ha och hur mycket de är beredda att betala, och en marknad där efterfrågan är samlad så att en ny leverantör kan få en attraktiv affärsmöjlighet. En organiserad efterfrågan skulle bidra till att stärka den reella konkurrensen. Den skulle också hjälpa tjänsteleverantörerna att inse fördelarna med att tillhandahålla tjänster i mindre utvecklade regioner i EU. Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att lansera en webbsida som underlättar en efterfrågeaggregering och tillhandahållande.

| 4.6.2 | EU behöver en sammanhållen och integrerad plan för utvecklingen av bredbandsinfrastrukturen och bredbandstjänsterna i olika regioner. Nationella bredbandsstrategier måste kompletteras med detaljplaner för lokalt utbud av bredbandstjänster i alla områden. Kommittén håller också med kommissionen om att de lokala myndigheterna måste ha kontrollen över och genomföra dessa detaljplaner. En sådan plan skulle kunna innehålla en detaljkarta över den fullständiga bredbandsinfrastrukturen i regionen och en detaljöversikt (på gatunivå) över hur den önskade infrastrukturen borde byggas ut – vad, när och hur. I planen skulle man också kunna specificera den minimala uppsättningen bredbandstjänster som skulle erbjudas olika användargrupper och på olika platser. |
| --- | --- |

4.6.2

EU behöver en sammanhållen och integrerad plan för utvecklingen av bredbandsinfrastrukturen och bredbandstjänsterna i olika regioner. Nationella bredbandsstrategier måste kompletteras med detaljplaner för lokalt utbud av bredbandstjänster i alla områden. Kommittén håller också med kommissionen om att de lokala myndigheterna måste ha kontrollen över och genomföra dessa detaljplaner. En sådan plan skulle kunna innehålla en detaljkarta över den fullständiga bredbandsinfrastrukturen i regionen och en detaljöversikt (på gatunivå) över hur den önskade infrastrukturen borde byggas ut – vad, när och hur. I planen skulle man också kunna specificera den minimala uppsättningen bredbandstjänster som skulle erbjudas olika användargrupper och på olika platser.

| 4.6.3 | Den allt snabbare tekniska utvecklingen på telekomområdet och telekombranschens allt mer dynamiska karaktär innebär att kommissionen och medlemsstaternas regeringar fortlöpande måste se till att alla områden i EU betjänas med den bästa, mest kostnadseffektiva bredbandsinfrastruktur som finns tillhands. |
| --- | --- |

4.6.3

Den allt snabbare tekniska utvecklingen på telekomområdet och telekombranschens allt mer dynamiska karaktär innebär att kommissionen och medlemsstaternas regeringar fortlöpande måste se till att alla områden i EU betjänas med den bästa, mest kostnadseffektiva bredbandsinfrastruktur som finns tillhands.

| 4.6.4 | Lokala myndigheter och kommunförvaltningar kan fylla en viktig funktion när det gäller att främja bredbandsanslutningen i regionerna genom att inta en ledande roll i offentlig-privata partnerskap och införa förordningar som ställer krav på byggföretag att inkludera telekommunikationsinfrastruktur för bredband i byggplaner. |
| --- | --- |

4.6.4

Lokala myndigheter och kommunförvaltningar kan fylla en viktig funktion när det gäller att främja bredbandsanslutningen i regionerna genom att inta en ledande roll i offentlig-privata partnerskap och införa förordningar som ställer krav på byggföretag att inkludera telekommunikationsinfrastruktur för bredband i byggplaner.

| 4.6.5 | Det är värt att notera att vissa medlemsstater har lyckats bättre än andra när det gäller att överbrygga den digitala klyftan och i de nationella bredbandsstrategierna införa riktade konkreta åtgärder för att komma till rätta med den geografiska klyftan (10). |
| --- | --- |

4.6.5

Det är värt att notera att vissa medlemsstater har lyckats bättre än andra när det gäller att överbrygga den digitala klyftan och i de nationella bredbandsstrategierna införa riktade konkreta åtgärder för att komma till rätta med den geografiska klyftan (10).

| 4.6.6 | Kommissionen kan genom sin politik avseende nationella bredbandsstrategier samordna och stimulera sammanhängande nationella åtgärder som syftar till att främja utvecklingen av bredband. Politiken bör utvecklas ytterligare för att säkerställa att de nationella förvaltningarna följer välfungerande praxis vid utformningen av de nationella strategierna, så att en övergripande strategi kan utvecklas för hela EU och den digitala klyftan kan överbryggas före år 2010. |
| --- | --- |

4.6.6

Kommissionen kan genom sin politik avseende nationella bredbandsstrategier samordna och stimulera sammanhängande nationella åtgärder som syftar till att främja utvecklingen av bredband. Politiken bör utvecklas ytterligare för att säkerställa att de nationella förvaltningarna följer välfungerande praxis vid utformningen av de nationella strategierna, så att en övergripande strategi kan utvecklas för hela EU och den digitala klyftan kan överbryggas före år 2010.

Bryssel den 13 september 2006

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  Rapporten The Digital Divide Forum: Broadband Access and Public Support in Under-served areas, Bryssel den 15 juli 2005.

1

(2)  Ministerförklaring, Riga den 11 juni 2006, IP/06/769.

2

(3)  KOM(2005) 203, och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/22/EG om allmänna samhällstjänster och användarrättigheter rörande elektroniska nätverk och tjänster.

3

(4)  Direktiv 2002/21/EG om en gemensam lagstiftningsram; direktiv 2002/19/EG om tillgång och anslutning; samt direktiv 2002/77/EG om konkurrens på marknaderna för elektroniska kommunikationstjänster.

4

(5)  Telekommunikationsföretag omfattar alla företag som erbjuder telekommunikationstjänster, inbegripet fast telefoni och mobiltelefontjänster, och kabeltelevisionsföretag som tillhandahåller sådana tjänster.

5

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 1031/2006 av den 4 juli 2006 om genomförande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 808/2004 om gemenskapsstatistik i informationssamhället.

6

(7)  KOM(2005) 229, Ett europeiskt informationssamhälle för tillväxt och sysselsättning.

7

(8)  KOM(2004) 369, Höghastighetsförbindelser i Europa: nationella bredbandsstrategier.

8

(9)  KOM(2002) 263, Europa 2005: Ett informationssamhälle för alla.

9

(10)  Den nya bredbandsplanen (september 2004) från Comité Interministériel pour l'Aménagement Du Territorire (CIADT), Frankrike, är ett bra exempel på en övergripande bredbandsstrategi.

10

---

| 23.12.2006 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 318/229 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2006

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 318/229

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 417/2002 om ett påskyndat införande av krav på dubbelskrov eller likvärdig konstruktion för oljetankfartyg med enkelskrov och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 2978/94”

KOM(2006) 111 slutlig – 2006/0046 (COD)

(2006/C 318/37)

Den 25 april 2006 beslutade rådet att i enlighet med artikel 80.2 i EG-fördraget rådfråga Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om ovannämda yttranda.

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället, som svarat för kommitténs beredning av ärendet, antog sitt yttrande den 4 september 2006. Föredragande var Jan Simons.

Vid sin 429:e plenarsession den 13–14 september 2006 (sammanträdet den 13 september 2006) antog Europeiska ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 187 röster för, 4 emot och 8 nedlagda röster:

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK håller med om att EU:s medlemsstater måste hålla fast vid sina politiska överenskommelser. Att genom detta förslag till förordning ge stöd till de EU-medlemsstater som fullgör detta krav och att visa för världen att Europeiska unionen seriöst avser att i praktiken fullgöra de förpliktelser som den ingått i samband med IMO (Internationella sjöfartsorganisationen) är åtgärder som är betydligt viktigare än några – rent spekulativa och mycket begränsade – negativa konsekvenser som eventuellt kan uppstå. |
| --- | --- |

1.1

EESK håller med om att EU:s medlemsstater måste hålla fast vid sina politiska överenskommelser. Att genom detta förslag till förordning ge stöd till de EU-medlemsstater som fullgör detta krav och att visa för världen att Europeiska unionen seriöst avser att i praktiken fullgöra de förpliktelser som den ingått i samband med IMO (Internationella sjöfartsorganisationen) är åtgärder som är betydligt viktigare än några – rent spekulativa och mycket begränsade – negativa konsekvenser som eventuellt kan uppstå.

2.   Inledning

| 2.1 | Genom förordning (EG) nr 417/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1726/2003 införde man bestämmelser som förbjuder transport av tunga oljor i oljetankfartyg med enkelskrov till eller från hamnar i EU i syfte att minska riskerna för oavsiktliga utsläpp av olja i europeiska vatten. |
| --- | --- |

2.1

Genom förordning (EG) nr 417/2002, ändrad genom förordning (EG) nr 1726/2003 införde man bestämmelser som förbjuder transport av tunga oljor i oljetankfartyg med enkelskrov till eller från hamnar i EU i syfte att minska riskerna för oavsiktliga utsläpp av olja i europeiska vatten.

| 2.2 | Till följd av EU:s åtgärder har Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) infört ett liknande förbud på global nivå genom de nya reglerna 13G och 13H i bilaga I till den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg 73/78 (MARPOL). Enligt punkt 7 i regel 13G och punkterna 5, 6 och 7 i regel 13H i MARPOL kan myndigheterna under vissa förutsättningar dock undanta tankfartyg från förbudet. Detta var den kompromiss som måste godtas för att bestämmelser för hela världen skulle kunna antas. Omedelbart därefter förklarade EU:s italienska ordförandeskap på alla medlemsstaters och kommissionens vägnar, sedan den på den tiden brukliga och för båda sidor bindande samordningsöverenskommelsen utarbetats, att ingen av dem hade för avsikt att åberopa undantagsbestämmelserna. Sedan IMO-regeln trätt i kraft den 5 april 2005 var det en medlemsstat som så tidigt som den 18 april 2005 meddelade IMO att man hade för avsikt att åberopa den undantagsbestämmelse som är föremål för kommissionens förslag. Under de månader som följde var det många medlemsstater som i enlighet med samordningsöverenskommelsen meddelade IMO att de inte tänkte åberopa undantagsbestämmelserna. Det finns fyra medlemsstater som ännu inte kommit med något officiellt uttalande om detta, men de har i Ständiga representanternas kommitté, och därmed gentemot kommissionen och de andra medlemsstaterna, meddelat att de inom kort kommer att följa de andra 19 medlemsstaternas exempel. |
| --- | --- |

2.2

Till följd av EU:s åtgärder har Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) infört ett liknande förbud på global nivå genom de nya reglerna 13G och 13H i bilaga I till den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg 73/78 (MARPOL). Enligt punkt 7 i regel 13G och punkterna 5, 6 och 7 i regel 13H i MARPOL kan myndigheterna under vissa förutsättningar dock undanta tankfartyg från förbudet. Detta var den kompromiss som måste godtas för att bestämmelser för hela världen skulle kunna antas. Omedelbart därefter förklarade EU:s italienska ordförandeskap på alla medlemsstaters och kommissionens vägnar, sedan den på den tiden brukliga och för båda sidor bindande samordningsöverenskommelsen utarbetats, att ingen av dem hade för avsikt att åberopa undantagsbestämmelserna. Sedan IMO-regeln trätt i kraft den 5 april 2005 var det en medlemsstat som så tidigt som den 18 april 2005 meddelade IMO att man hade för avsikt att åberopa den undantagsbestämmelse som är föremål för kommissionens förslag. Under de månader som följde var det många medlemsstater som i enlighet med samordningsöverenskommelsen meddelade IMO att de inte tänkte åberopa undantagsbestämmelserna. Det finns fyra medlemsstater som ännu inte kommit med något officiellt uttalande om detta, men de har i Ständiga representanternas kommitté, och därmed gentemot kommissionen och de andra medlemsstaterna, meddelat att de inom kort kommer att följa de andra 19 medlemsstaternas exempel.

| 2.3 | Kommissionen erinrar om de politiska överenskommelser som slöts före och strax efter införandet av IMO:s förbud och om det italienska ordförandeskapets uttalande i december 2003 med ett åtagande från de på den tiden 15, vid det här laget 25, medlemsstaterna att inte använda sig av undantagsbestämmelserna i MARPOL-konventionen. |
| --- | --- |

2.3

Kommissionen erinrar om de politiska överenskommelser som slöts före och strax efter införandet av IMO:s förbud och om det italienska ordförandeskapets uttalande i december 2003 med ett åtagande från de på den tiden 15, vid det här laget 25, medlemsstaterna att inte använda sig av undantagsbestämmelserna i MARPOL-konventionen.

| 2.4 | Kommissionen föreslår en ändring i förordning (EG) nr 417/2002 för att omvandla detta politiska åtagande till lag så att förordningen utvidgas till att förbjuda transport av tunga oljor i alla oljetankfartyg med enkelskrov som för en medlemsstats flagg, oavsett vilken behörighet som de trafikerade hamnarna, offshore-terminalerna eller sjöfartsområdena omfattas av. |
| --- | --- |

2.4

Kommissionen föreslår en ändring i förordning (EG) nr 417/2002 för att omvandla detta politiska åtagande till lag så att förordningen utvidgas till att förbjuda transport av tunga oljor i alla oljetankfartyg med enkelskrov som för en medlemsstats flagg, oavsett vilken behörighet som de trafikerade hamnarna, offshore-terminalerna eller sjöfartsområdena omfattas av.

3.   Allmänna synpunkter

| 3.1 | Kommittén påminner om att den med sitt yttrande om Erika (1) stödde förbudet mot transport av de mest förorenande tunga oljorna i tankfartyg med enkelskrov. |
| --- | --- |

3.1

Kommittén påminner om att den med sitt yttrande om Erika (1) stödde förbudet mot transport av de mest förorenande tunga oljorna i tankfartyg med enkelskrov.

| 3.2 | Det är en principfråga att medlemsstaterna håller sig till de politiska åtaganden som de gjort på internationell nivå och ser till att gemenskapens politik är samstämmig. Förslaget föregås dock av en kort motivering som bara går in på de politiska åtagandena, framför allt EU:s uttalande i samband med antagandet av den nya regeln 13H i MARPOL. |
| --- | --- |

3.2

Det är en principfråga att medlemsstaterna håller sig till de politiska åtaganden som de gjort på internationell nivå och ser till att gemenskapens politik är samstämmig. Förslaget föregås dock av en kort motivering som bara går in på de politiska åtagandena, framför allt EU:s uttalande i samband med antagandet av den nya regeln 13H i MARPOL.

| 3.3 | Med sitt yttrande om Erika II rekommenderade EESK EU att föreslå för IMO att man inom ramen för MARPOL-konventionen bör utse särskilt känsliga områden till ”områden som tankfartyg med tung eldningsolja som last bör undvika” och att man bör fastställa obligatoriska ruttsystem i enlighet med Solas-konventionen (2). Som reaktion på förslag som lämnats in av berörda stater klassade IMO därefter ett antal havsområden som särskilt känsliga (PSSA: Particularly Sensitive Sea Areas) (Western European Waters, Östersjön, Kanarieöarna, Galápagos-arkipelagen) och utvidgade Stora barriärrevets område till att omfatta även Torres sund (Australien – Papua Nya Guinea). Dessa områden, liksom områdena Sabana-Camagüey-arkipelagen (Kuba), ön Malpelo (Colombia), havet runt Florida Keys (USA) och naturreservatet Paracas (Peru) som klassades mellan 1997 och 2003 omfattas av liknande skyddsåtgärder, t.ex. områden som tankfartyg och andra fartyg bör undvika, ruttåtgärder, rapporteringssystem och lotsning. Inrättandet av dessa eller liknande områden bör ses som en återspegling av kuststaternas politik för att minska risken för föroreningar från oljetankfartyg med enkelskrov. |
| --- | --- |

3.3

Med sitt yttrande om Erika II rekommenderade EESK EU att föreslå för IMO att man inom ramen för MARPOL-konventionen bör utse särskilt känsliga områden till ”områden som tankfartyg med tung eldningsolja som last bör undvika” och att man bör fastställa obligatoriska ruttsystem i enlighet med Solas-konventionen (2). Som reaktion på förslag som lämnats in av berörda stater klassade IMO därefter ett antal havsområden som särskilt känsliga (PSSA: Particularly Sensitive Sea Areas) (Western European Waters, Östersjön, Kanarieöarna, Galápagos-arkipelagen) och utvidgade Stora barriärrevets område till att omfatta även Torres sund (Australien – Papua Nya Guinea). Dessa områden, liksom områdena Sabana-Camagüey-arkipelagen (Kuba), ön Malpelo (Colombia), havet runt Florida Keys (USA) och naturreservatet Paracas (Peru) som klassades mellan 1997 och 2003 omfattas av liknande skyddsåtgärder, t.ex. områden som tankfartyg och andra fartyg bör undvika, ruttåtgärder, rapporteringssystem och lotsning. Inrättandet av dessa eller liknande områden bör ses som en återspegling av kuststaternas politik för att minska risken för föroreningar från oljetankfartyg med enkelskrov.

| 3.4 | Enligt statistik som medlemsstaterna och kommissionen lade fram för IMO i april 2003 (3) fanns det i november 2002 ungefär 660 oljetankfartyg med enkelskrov av kategori 2 i bruk (20 000 dwt – dödviktstonnage – eller mer), varav 160 supertankfartyg (VLCC- och ULCC-tankfartyg med 200 000 dwt eller mer) som framför allt används för transport av råolja från området kring Persiska viken till USA och Japan. Oljetankfartyg kan tas ur bruk av många olika skäl eller läggas upp när som helst. I slutet av 2006 kommer det maximala antalet supertankfartyg i bruk att vara mindre än 50, och det kommer att minska varje år enligt tidsplanen för avvecklingen, som skall vara avslutad 2010. Dessa siffror säger ingenting om de ekonomiska eller sociala motiv som kan spela en roll för den medlemsstat som valt att åberopa undantaget. Det är ännu inte möjligt att erhålla några exakta uppgifter om vilka fartyg som är inblandade genom att konsultera fartygsregistret i staten i fråga. Sådan information kan alltså inte vara följden av något annat än spekulation, något som EESK inte vill nedlåta sig till. Även om sammanlagt 23 fartyg och mellan 300 och 400 nationella sjömän kanske är inblandade är risken för utflaggning inte överhängande. Kloka företagare/fartygsägare kommer bara att söka efter andra oljeprodukter att transportera och marknaden för dessa produkter är också blomstrande. |
| --- | --- |

3.4

Enligt statistik som medlemsstaterna och kommissionen lade fram för IMO i april 2003 (3) fanns det i november 2002 ungefär 660 oljetankfartyg med enkelskrov av kategori 2 i bruk (20 000 dwt – dödviktstonnage – eller mer), varav 160 supertankfartyg (VLCC- och ULCC-tankfartyg med 200 000 dwt eller mer) som framför allt används för transport av råolja från området kring Persiska viken till USA och Japan. Oljetankfartyg kan tas ur bruk av många olika skäl eller läggas upp när som helst. I slutet av 2006 kommer det maximala antalet supertankfartyg i bruk att vara mindre än 50, och det kommer att minska varje år enligt tidsplanen för avvecklingen, som skall vara avslutad 2010. Dessa siffror säger ingenting om de ekonomiska eller sociala motiv som kan spela en roll för den medlemsstat som valt att åberopa undantaget. Det är ännu inte möjligt att erhålla några exakta uppgifter om vilka fartyg som är inblandade genom att konsultera fartygsregistret i staten i fråga. Sådan information kan alltså inte vara följden av något annat än spekulation, något som EESK inte vill nedlåta sig till. Även om sammanlagt 23 fartyg och mellan 300 och 400 nationella sjömän kanske är inblandade är risken för utflaggning inte överhängande. Kloka företagare/fartygsägare kommer bara att söka efter andra oljeprodukter att transportera och marknaden för dessa produkter är också blomstrande.

| 3.5 | Tillämpningsområdet för förslaget i fråga grundar sig på befintliga bestämmelser för tankfartyg på mer än 5 000 ton. Man bör dock se över huruvida man inte borde införa särskilda bestämmelser för tankfartyg på mindre än 5 000 ton. |
| --- | --- |

3.5

Tillämpningsområdet för förslaget i fråga grundar sig på befintliga bestämmelser för tankfartyg på mer än 5 000 ton. Man bör dock se över huruvida man inte borde införa särskilda bestämmelser för tankfartyg på mindre än 5 000 ton.

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK anser slutligen att det finns ett behov av att klargöra eller definiera vad som menas med de ”tunga oljor” [i den engelska versionen av kommissionens dokument ”tunga oljeprodukter”, ö.a.] som det talas om i förslaget till nya punkt 3a under artikel 1 (den engelska versionen). |
| --- | --- |

4.1

EESK anser slutligen att det finns ett behov av att klargöra eller definiera vad som menas med de ”tunga oljor” [i den engelska versionen av kommissionens dokument ”tunga oljeprodukter”, ö.a.] som det talas om i förslaget till nya punkt 3a under artikel 1 (den engelska versionen).

| 4.2 | I artiklarna 4.4 och 5 i (den ändrade) förordning (EG) nr No 417/2002 hänvisas det till artikel 4.3 i denna förordning. Under det förslag till förordning som är under behandling föreslår kommissionen att en punkt 3a införs under artikel 4, som skulle göra att ovan nämnda hänvisningar inte längre är tillämpliga. Detta är på intet sätt någon av målsättningarna med förslaget till förordning. |
| --- | --- |

4.2

I artiklarna 4.4 och 5 i (den ändrade) förordning (EG) nr No 417/2002 hänvisas det till artikel 4.3 i denna förordning. Under det förslag till förordning som är under behandling föreslår kommissionen att en punkt 3a införs under artikel 4, som skulle göra att ovan nämnda hänvisningar inte längre är tillämpliga. Detta är på intet sätt någon av målsättningarna med förslaget till förordning.

Bryssel den 13 september 2006.

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs

ordförande

Anne-Marie Sigmund

---

(1)  EGT C 221, 7.8.2001, s. 54.

1

(2)  Solas: Safety Of Life At Sea (säkerhet för människoliv till sjöss).

2

(3)  IMO-dokument MEPC 49/16/1.

3

---