# Úradný vestník C 301E/2006

| | ISSN 1725-5236 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 301E |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 4912. decembra 2006 |

ISSN 1725-5236

Úradný vestník

Európskej únie

C 301E

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 4912. decembra 2006

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Informácie |
| | Rada |
| 2006/C 301E/1 | Spoločná pozícia (ES) č. 27/2006 z 25. septembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013) | 1 |
| 2006/C 301E/2 | Spoločná pozícia (ES) č. 28/2006 z 23. októbra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce | 51 |
| 2006/C 301E/3 | Spoločná pozícia (ES) č. 29/2006 zo 14. novembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predkladaní štatistických údajov o vyloďovaní produktov rybolovu v členských štátoch a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 1382/91 (
  1
  ) | 85 |
| 2006/C 301E/4 | Spoločná pozícia (ES) č. 30/2006 zo 14. novembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku medzikultúrneho dialógu (2008) | 94 |
| 2006/C 301E/5 | Spoločná pozícia (ES) č. 31/2006 zo 14. novembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky (2007 – 2013) (
  1
  ) | 103 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Informácie

Rada

2006/C 301E/1

Spoločná pozícia (ES) č. 27/2006 z 25. septembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)

1

2006/C 301E/2

Spoločná pozícia (ES) č. 28/2006 z 23. októbra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce

51

2006/C 301E/3

Spoločná pozícia (ES) č. 29/2006 zo 14. novembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o predkladaní štatistických údajov o vyloďovaní produktov rybolovu v členských štátoch a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 1382/91 (
  1
  )

1

85

2006/C 301E/4

Spoločná pozícia (ES) č. 30/2006 zo 14. novembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o Európskom roku medzikultúrneho dialógu (2008)

94

2006/C 301E/5

Spoločná pozícia (ES) č. 31/2006 zo 14. novembra 2006, ktorú prijala Rada v súlade s postupom stanoveným v článku 251 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky (2007 – 2013) (
  1
  )

1

103

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP |

---

(1)   Text s významom pre EHP

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Informácie

Rada

| 12.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 301/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 301/1

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 27/2006

prijatá Radou 25. septembra 2006

na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2006/ES z ... o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 až 2013)

(2006/C 301 E/01)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 166 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Cieľom Spoločenstva stanoveným v zmluve je posilniť vedecké a technologické základne priemyslu Spoločenstva a zabezpečiť tým vysokú mieru konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni. Spoločenstvo má preto podporovať všetky výskumné činnosti, ktoré považuje za potrebné, najmä podporou podnikov vrátane malých a stredných podnikov (MSP), výskumných centier a univerzít pri ich činnostiach v oblasti výskumu a technického rozvoja. V tejto súvislosti by sa mali uprednostniť tie oblasti a projekty, v ktorých majú európske financovanie a spolupráca osobitný význam a ktoré prispievajú pridanou hodnotou. Cieľom Spoločenstva je prostredníctvom podpory výskumu na hraniciach poznania, aplikovaného výskumu a inovácií propagovať súčinnosť v európskom výskume a vytvoriť tak pevnejší základ pre Európsky výskumný priestor. Pozitívne to prispeje k sociálnemu, kultúrnemu a hospodárskemu pokroku všetkých členských štátov. |
| --- | --- |

(1)

Cieľom Spoločenstva stanoveným v zmluve je posilniť vedecké a technologické základne priemyslu Spoločenstva a zabezpečiť tým vysokú mieru konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni. Spoločenstvo má preto podporovať všetky výskumné činnosti, ktoré považuje za potrebné, najmä podporou podnikov vrátane malých a stredných podnikov (MSP), výskumných centier a univerzít pri ich činnostiach v oblasti výskumu a technického rozvoja. V tejto súvislosti by sa mali uprednostniť tie oblasti a projekty, v ktorých majú európske financovanie a spolupráca osobitný význam a ktoré prispievajú pridanou hodnotou. Cieľom Spoločenstva je prostredníctvom podpory výskumu na hraniciach poznania, aplikovaného výskumu a inovácií propagovať súčinnosť v európskom výskume a vytvoriť tak pevnejší základ pre Európsky výskumný priestor. Pozitívne to prispeje k sociálnemu, kultúrnemu a hospodárskemu pokroku všetkých členských štátov.

| (2) | Kľúčovú úlohu výskumu uznala Európska rada na svojom zasadnutí 23. – 24. marca 2000 v Lisabone, na ktorom stanovila pre Európsku úniu nový strategický cieľ pre najbližšie desaťročie: stať sa najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete, schopnou zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast a zvyšovať počet a kvalitu pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť. Trojuholník poznania – vzdelávanie, výskum a inovácie – je základom pre dosiahnutie tohto cieľa, a preto sa Spoločenstvo zameriava na mobilizáciu a posilňovanie potrebných kapacít pre výskum a inovácie. Siedmy rámcový program je z tohto hľadiska základným nástrojom Spoločenstva, ktorý dopĺňa úsilie členských štátov a európskeho priemyslu. |
| --- | --- |

(2)

Kľúčovú úlohu výskumu uznala Európska rada na svojom zasadnutí 23. – 24. marca 2000 v Lisabone, na ktorom stanovila pre Európsku úniu nový strategický cieľ pre najbližšie desaťročie: stať sa najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete, schopnou zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast a zvyšovať počet a kvalitu pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť. Trojuholník poznania – vzdelávanie, výskum a inovácie – je základom pre dosiahnutie tohto cieľa, a preto sa Spoločenstvo zameriava na mobilizáciu a posilňovanie potrebných kapacít pre výskum a inovácie. Siedmy rámcový program je z tohto hľadiska základným nástrojom Spoločenstva, ktorý dopĺňa úsilie členských štátov a európskeho priemyslu.

| (3) | V súlade s lisabonskou stratégiou sa Európska rada na svojom zasadnutí 15. – 16. marca 2002 v Barcelone dohodla, že celkové výdavky na výskum a technický rozvoj a inovácie v Únii by sa mali zvýšiť, pričom cieľom je, aby sa do roku 2010 priblížili 3 % HDP, pričom dve tretiny by mali pochádzať zo súkromného sektora. |
| --- | --- |

(3)

V súlade s lisabonskou stratégiou sa Európska rada na svojom zasadnutí 15. – 16. marca 2002 v Barcelone dohodla, že celkové výdavky na výskum a technický rozvoj a inovácie v Únii by sa mali zvýšiť, pričom cieľom je, aby sa do roku 2010 priblížili 3 % HDP, pričom dve tretiny by mali pochádzať zo súkromného sektora.

| (4) | Prvoradým cieľom siedmeho rámcového programu je prispieť k tomu, aby sa Európska únia stala vedúcim svetovým výskumným priestorom. To si vyžaduje, aby sa siedmy rámcový program výrazne zameral na podporu a investície do moderného výskumu svetovej úrovne založeného predovšetkým na zásade excelentnosti výskumu. |
| --- | --- |

(4)

Prvoradým cieľom siedmeho rámcového programu je prispieť k tomu, aby sa Európska únia stala vedúcim svetovým výskumným priestorom. To si vyžaduje, aby sa siedmy rámcový program výrazne zameral na podporu a investície do moderného výskumu svetovej úrovne založeného predovšetkým na zásade excelentnosti výskumu.

| (5) | Európsky parlament opakovane zdôraznil význam výskumu, technického rozvoja a čoraz dôležitejšiu úlohu znalostí pre hospodársky rast, sociálny blahobyt a kvalitu životného prostredia, a to najmä vo svojom uznesení z 10. marca 2005 o vede a technológii – usmernenia pre budúcu politiku Európskej únie na podporu výskumu (4). |
| --- | --- |

(5)

Európsky parlament opakovane zdôraznil význam výskumu, technického rozvoja a čoraz dôležitejšiu úlohu znalostí pre hospodársky rast, sociálny blahobyt a kvalitu životného prostredia, a to najmä vo svojom uznesení z 10. marca 2005 o vede a technológii – usmernenia pre budúcu politiku Európskej únie na podporu výskumu (4).

| (6) | So zreteľom na výskumné potreby všetkých politík Spoločenstva a vychádzajúc zo širokej podpory zo strany európskeho priemyslu, vedeckej obce, univerzít a ostatných zainteresovaných strán by Spoločenstvo malo stanoviť vedecké a technologické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v rámci siedmeho rámcového programu v období od roku 2007 do roku 2013. |
| --- | --- |

(6)

So zreteľom na výskumné potreby všetkých politík Spoločenstva a vychádzajúc zo širokej podpory zo strany európskeho priemyslu, vedeckej obce, univerzít a ostatných zainteresovaných strán by Spoločenstvo malo stanoviť vedecké a technologické ciele, ktoré sa majú dosiahnuť v rámci siedmeho rámcového programu v období od roku 2007 do roku 2013.

| (7) | Osobitný význam pre priemyselný výskum majú európske technologické platformy (ETP) a plánované spoločné technologické iniciatívy (JTI). ETP pomáhajú zúčastneným stranám stanoviť dlhodobé strategické výskumné plány a môže sa z nich neskôr stať významný mechanizmus zvyšovania európskej konkurencieschopnosti. |
| --- | --- |

(7)

Osobitný význam pre priemyselný výskum majú európske technologické platformy (ETP) a plánované spoločné technologické iniciatívy (JTI). ETP pomáhajú zúčastneným stranám stanoviť dlhodobé strategické výskumné plány a môže sa z nich neskôr stať významný mechanizmus zvyšovania európskej konkurencieschopnosti.

| (8) | Ciele siedmeho rámového programu by sa mali zvoliť, aby sa pri tvorbe Európskeho výskumného priestoru vychádzalo z výsledkov šiesteho rámcového programu a nadviazalo sa na ne v záujme rozvoja znalostnej ekonomiky a spoločnosti v Európe, ktoré splnia ciele lisabonskej stratégie v politikách Spoločenstva. Z týchto cieľov siedmeho rámcového programu sú dôležité najmä tieto:






  — | mala by sa podporovať nadnárodná spolupráca každého rozsahu v rámci EÚ; |
| --- | --- | --- |

(8)

Ciele siedmeho rámového programu by sa mali zvoliť, aby sa pri tvorbe Európskeho výskumného priestoru vychádzalo z výsledkov šiesteho rámcového programu a nadviazalo sa na ne v záujme rozvoja znalostnej ekonomiky a spoločnosti v Európe, ktoré splnia ciele lisabonskej stratégie v politikách Spoločenstva. Z týchto cieľov siedmeho rámcového programu sú dôležité najmä tieto:

—

mala by sa podporovať nadnárodná spolupráca každého rozsahu v rámci EÚ;

| — | mala by sa zlepšiť dynamika, tvorivosť a excelentnosť európskeho výskumu na hraniciach poznania, pričom by sa mala uznať zodpovednosť a nezávislosť vedcov pri definovaní základného smerovania výskumu v tomto priestore. Na základe toho by významnú úlohu v siedmom rámcovom programe mal zohrávať základný výskum iniciovaný výskumnými pracovníkmi a založený na excelentnosti; |
| --- | --- |

—

mala by sa zlepšiť dynamika, tvorivosť a excelentnosť európskeho výskumu na hraniciach poznania, pričom by sa mala uznať zodpovednosť a nezávislosť vedcov pri definovaní základného smerovania výskumu v tomto priestore. Na základe toho by významnú úlohu v siedmom rámcovom programe mal zohrávať základný výskum iniciovaný výskumnými pracovníkmi a založený na excelentnosti;

| — | ľudský potenciál v oblasti výskumu a techniky v Európe by sa mal kvantitatívne a kvalitatívne posilniť; lepšie vzdelávanie a odborná príprava vo výskume, lepší prístup k výskumným príležitostiam, ako aj uznanie „profesie“ výskumného pracovníka sú základnými nástrojmi na dosiahnutie tohto cieľa v neposlednom rade aj výrazné rozšírenie účasti žien vo výskume, podpora mobility a kariérneho rastu výskumných pracovníkov. Všeobecné zásady, ktoré sa odzrkadľujú v Európskej charte výskumných pracovníkov a v Kódexe pre nábor výskumných pracovníkov, by mohli pomôcť vytvoriť skutočný európsky pracovný trh pre výskumných pracovníkov, pričom by sa rešpektoval ich dobrovoľný charakter. Mala by sa tiež rozvinúť a zlepšiť excelentnosť európskych výskumných inštitúcií a univerzít. |
| --- | --- |

—

ľudský potenciál v oblasti výskumu a techniky v Európe by sa mal kvantitatívne a kvalitatívne posilniť; lepšie vzdelávanie a odborná príprava vo výskume, lepší prístup k výskumným príležitostiam, ako aj uznanie „profesie“ výskumného pracovníka sú základnými nástrojmi na dosiahnutie tohto cieľa v neposlednom rade aj výrazné rozšírenie účasti žien vo výskume, podpora mobility a kariérneho rastu výskumných pracovníkov. Všeobecné zásady, ktoré sa odzrkadľujú v Európskej charte výskumných pracovníkov a v Kódexe pre nábor výskumných pracovníkov, by mohli pomôcť vytvoriť skutočný európsky pracovný trh pre výskumných pracovníkov, pričom by sa rešpektoval ich dobrovoľný charakter. Mala by sa tiež rozvinúť a zlepšiť excelentnosť európskych výskumných inštitúcií a univerzít.

| (9) | Okrem toho by sa mal zintenzívniť dialóg medzi vedou a spoločnosťou v Európe, aby sa vytvoril vedecký a výskumný plán, ktorý zodpovedá predstavám občanov, podporuje kritické uvažovanie a zameriava sa na posilňovanie dôvery verejnosti vo vedu. |
| --- | --- |

(9)

Okrem toho by sa mal zintenzívniť dialóg medzi vedou a spoločnosťou v Európe, aby sa vytvoril vedecký a výskumný plán, ktorý zodpovedá predstavám občanov, podporuje kritické uvažovanie a zameriava sa na posilňovanie dôvery verejnosti vo vedu.

| (10) | Osobitná pozornosť by sa mala venovať uľahčeniu vedeckej kariéry výskumných pracovníkov v najproduktívnejšom období života. Začínajúci výskumní pracovníci môžu byť hnacou silou vedy v Európe. |
| --- | --- |

(10)

Osobitná pozornosť by sa mala venovať uľahčeniu vedeckej kariéry výskumných pracovníkov v najproduktívnejšom období života. Začínajúci výskumní pracovníci môžu byť hnacou silou vedy v Európe.

| (11) | Výskumné a inovačné kapacity v celej Európe by sa mali kvantitatívne aj kvalitatívne posilniť. |
| --- | --- |

(11)

Výskumné a inovačné kapacity v celej Európe by sa mali kvantitatívne aj kvalitatívne posilniť.

| (12) | Malo by sa podporovať široké využívanie a šírenie znalostí z verejne financovanej výskumnej činnosti. |
| --- | --- |

(12)

Malo by sa podporovať široké využívanie a šírenie znalostí z verejne financovanej výskumnej činnosti.

| (13) | V záujme dosiahnutia týchto cieľov je potrebné podporovať štyri druhy činností: nadnárodnú spoluprácu na témach určených na politickej úrovni (program „Spolupráca“), výskum iniciovaný výskumnými pracovníkmi vychádzajúci z iniciatívy vedeckej obce (program „Myšlienky“), podporu jednotlivých výskumných pracovníkov (program „Ľudia“) a podporu výskumných kapacít (program „Kapacity“). |
| --- | --- |

(13)

V záujme dosiahnutia týchto cieľov je potrebné podporovať štyri druhy činností: nadnárodnú spoluprácu na témach určených na politickej úrovni (program „Spolupráca“), výskum iniciovaný výskumnými pracovníkmi vychádzajúci z iniciatívy vedeckej obce (program „Myšlienky“), podporu jednotlivých výskumných pracovníkov (program „Ľudia“) a podporu výskumných kapacít (program „Kapacity“).

| (14) | V rámci programu „Spolupráca“ by sa podpora mala poskytovať nadnárodnej spolupráci vhodného rozsahu v rámci Únie a mimo nej v rôznych tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku poznania a technológií a v ktorých by sa mal výskum podporovať a zintenzívniť v záujme riešenia európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti a v oblasti verejného zdravia, služieb v prospech verejnosti a podpory rozvojových krajín. Tento program podľa možnosti umožní pružnosť pre cielené systémy, ktoré sa týkajú niekoľkých tematických priorít. |
| --- | --- |

(14)

V rámci programu „Spolupráca“ by sa podpora mala poskytovať nadnárodnej spolupráci vhodného rozsahu v rámci Únie a mimo nej v rôznych tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku poznania a technológií a v ktorých by sa mal výskum podporovať a zintenzívniť v záujme riešenia európskych otázok v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti a v oblasti verejného zdravia, služieb v prospech verejnosti a podpory rozvojových krajín. Tento program podľa možnosti umožní pružnosť pre cielené systémy, ktoré sa týkajú niekoľkých tematických priorít.

| (15) | V rámci programu „Myšlienky“ by činnosti mala vykonávať Európska rada pre výskum (ERC), ktorá by mala byť vo veľkej miere autonómna, aby mohla na európskej úrovni rozvíjať výskum na hraniciach poznania na vysokej úrovni, ktorý by nadväzoval na excelentnosť v Európe a zviditeľňoval sa na medzinárodnej úrovni. ERC by mala udržiavať pravidelné kontakty s vedeckou obcou a európskymi inštitúciami. |
| --- | --- |

(15)

V rámci programu „Myšlienky“ by činnosti mala vykonávať Európska rada pre výskum (ERC), ktorá by mala byť vo veľkej miere autonómna, aby mohla na európskej úrovni rozvíjať výskum na hraniciach poznania na vysokej úrovni, ktorý by nadväzoval na excelentnosť v Európe a zviditeľňoval sa na medzinárodnej úrovni. ERC by mala udržiavať pravidelné kontakty s vedeckou obcou a európskymi inštitúciami.

| (16) | V rámci programu „Ľudia“ by sa mal v jednotlivcoch vzbudiť záujem o profesiu výskumného pracovníka, európski výskumní pracovníci by sa mali podporovať, aby zostali v Európe a Európa by mala prilákať výskumných pracovníkov z celého sveta a stať sa príťažlivejšou pre tých najlepších výskumných pracovníkov. V nadväznosti na pozitívne skúsenosti s akciami „Marie Curie“ v rámci predchádzajúceho rámcového programu by mal program „Ľudia“ podporovať jednotlivcov, aby si zvolili profesiu výskumného pracovníka; mali by sa štruktúrovať ponuky a možnosti odbornej prípravy vo výskume; európski výskumní pracovníci by sa mali podporovať, aby ostali v Európe alebo sa do Európy vrátili; mala by sa podporovať mobilita medzi odvetviami; a do Európy by sa mali prilákať výskumní pracovníci z celého sveta. Mobilita výskumných pracovníkov je kľúčom nie len k ich kariérnemu rastu, ale aj k zdieľaniu a prenosu znalostí medzi krajinami a odvetviami a k tomu, aby sa zabezpečilo, že inovačný výskum na hraniciach poznania v rôznych disciplínach mohol ťažiť z oddaných a kompetentných výskumných pracovníkov, ako aj zo zvýšených finančných zdrojov. |
| --- | --- |

(16)

V rámci programu „Ľudia“ by sa mal v jednotlivcoch vzbudiť záujem o profesiu výskumného pracovníka, európski výskumní pracovníci by sa mali podporovať, aby zostali v Európe a Európa by mala prilákať výskumných pracovníkov z celého sveta a stať sa príťažlivejšou pre tých najlepších výskumných pracovníkov. V nadväznosti na pozitívne skúsenosti s akciami „Marie Curie“ v rámci predchádzajúceho rámcového programu by mal program „Ľudia“ podporovať jednotlivcov, aby si zvolili profesiu výskumného pracovníka; mali by sa štruktúrovať ponuky a možnosti odbornej prípravy vo výskume; európski výskumní pracovníci by sa mali podporovať, aby ostali v Európe alebo sa do Európy vrátili; mala by sa podporovať mobilita medzi odvetviami; a do Európy by sa mali prilákať výskumní pracovníci z celého sveta. Mobilita výskumných pracovníkov je kľúčom nie len k ich kariérnemu rastu, ale aj k zdieľaniu a prenosu znalostí medzi krajinami a odvetviami a k tomu, aby sa zabezpečilo, že inovačný výskum na hraniciach poznania v rôznych disciplínach mohol ťažiť z oddaných a kompetentných výskumných pracovníkov, ako aj zo zvýšených finančných zdrojov.

| (17) | V rámci programu „Kapacity“ by sa malo optimalizovať využitie a rozvoj výskumných infraštruktúr; mali by sa posilniť inovačné kapacity MSP, ako aj ich schopnosť využívať prínosy výskumu; mal by sa podporovať rozvoj regionálnych zoskupení orientovaných na výskum; mal by sa využiť výskumný potenciál v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ; v európskej spoločnosti by sa mali zblížiť veda a spoločnosť; mala by sa podporovať ucelená tvorba výskumných politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva a mali by sa uskutočňovať horizontálne akcie a opatrenia na podporu medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

(17)

V rámci programu „Kapacity“ by sa malo optimalizovať využitie a rozvoj výskumných infraštruktúr; mali by sa posilniť inovačné kapacity MSP, ako aj ich schopnosť využívať prínosy výskumu; mal by sa podporovať rozvoj regionálnych zoskupení orientovaných na výskum; mal by sa využiť výskumný potenciál v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ; v európskej spoločnosti by sa mali zblížiť veda a spoločnosť; mala by sa podporovať ucelená tvorba výskumných politík na vnútroštátnej úrovni a na úrovni Spoločenstva a mali by sa uskutočňovať horizontálne akcie a opatrenia na podporu medzinárodnej spolupráce.

| (18) | Spoločné výskumné centrum by malo prispievať k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory orientovanej na zákazníka pri navrhovaní, tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politík Spoločenstva. Z tohto hľadiska je užitočné, že Spoločné výskumné centrum i naďalej funguje ako nezávislé referenčné centrum pre vedu a techniku v EÚ v oblastiach svojej osobitnej právomoci. |
| --- | --- |

(18)

Spoločné výskumné centrum by malo prispievať k poskytovaniu vedeckej a technickej podpory orientovanej na zákazníka pri navrhovaní, tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politík Spoločenstva. Z tohto hľadiska je užitočné, že Spoločné výskumné centrum i naďalej funguje ako nezávislé referenčné centrum pre vedu a techniku v EÚ v oblastiach svojej osobitnej právomoci.

| (19) | Pri realizácii Európskeho výskumného priestoru zohrávajú významnú úlohu regióny. Využitie rozvojového potenciálu regiónov a rozsiahle šírenie výsledkov výskumu a technického rozvoja napomáha preklenúť technologické rozdiely a zvyšovať európsku konkurencieschopnosť. |
| --- | --- |

(19)

Pri realizácii Európskeho výskumného priestoru zohrávajú významnú úlohu regióny. Využitie rozvojového potenciálu regiónov a rozsiahle šírenie výsledkov výskumu a technického rozvoja napomáha preklenúť technologické rozdiely a zvyšovať európsku konkurencieschopnosť.

| (20) | Siedmy rámcový program dopĺňa činnosti vykonávané v členských štátoch, ako aj iné akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné v rámci celkového strategického úsilia dosiahnuť lisabonské ciele, a to najmä popri tých, ktoré sa týkajú štrukturálnych fondov, a tých, ktoré sa týkajú poľnohospodárstva, vzdelávania, odbornej prípravy, konkurencieschopnosti a inovácií, priemyslu, zamestnanosti a životného prostredia. |
| --- | --- |

(20)

Siedmy rámcový program dopĺňa činnosti vykonávané v členských štátoch, ako aj iné akcie Spoločenstva, ktoré sú potrebné v rámci celkového strategického úsilia dosiahnuť lisabonské ciele, a to najmä popri tých, ktoré sa týkajú štrukturálnych fondov, a tých, ktoré sa týkajú poľnohospodárstva, vzdelávania, odbornej prípravy, konkurencieschopnosti a inovácií, priemyslu, zamestnanosti a životného prostredia.

| (21) | Mala by sa zabezpečiť vzájomná súčinnosť a komplementárnosť s politikami a programami Spoločenstva spolu s poukázaním aj na potrebu posilneného a zjednodušeného prístupu k financovaniu výskumu, ktorý je dôležitý najmä pre MSP. |
| --- | --- |

(21)

Mala by sa zabezpečiť vzájomná súčinnosť a komplementárnosť s politikami a programami Spoločenstva spolu s poukázaním aj na potrebu posilneného a zjednodušeného prístupu k financovaniu výskumu, ktorý je dôležitý najmä pre MSP.

| (22) | Cieľom siedmeho rámcového programu by malo byť predovšetkým zabezpečenie vhodnej účasti MSP. Inovácie a činnosti súvisiace s MSP podporované siedmym rámcovým programom by mali byť komplementárne s inováciami a činnosťami uskutočňovanými v rámci rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie. |
| --- | --- |

(22)

Cieľom siedmeho rámcového programu by malo byť predovšetkým zabezpečenie vhodnej účasti MSP. Inovácie a činnosti súvisiace s MSP podporované siedmym rámcovým programom by mali byť komplementárne s inováciami a činnosťami uskutočňovanými v rámci rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie.

| (23) | Účasť na činnostiach siedmeho rámcového programu by sa mala uľahčiť uverejnením všetkých relevantných informácií, ktoré sa tak včas a spôsobom zrozumiteľným pre užívateľa sprístupnia všetkým potenciálnym účastníkom. |
| --- | --- |

(23)

Účasť na činnostiach siedmeho rámcového programu by sa mala uľahčiť uverejnením všetkých relevantných informácií, ktoré sa tak včas a spôsobom zrozumiteľným pre užívateľa sprístupnia všetkým potenciálnym účastníkom.

| (24) | So zreteľom na preskúmanie využívania nových nástrojov šiesteho rámcového programu v polovici jeho trvania a päťročné hodnotenie rámcového programu sa stanovil nový prístup, ktorý by mal umožniť ľahšie, účinnejšie a pružnejšie dosiahnutie politických cieľov výskumnej politiky Spoločenstva. Na tento účel by sa mal na podporu rôznych činností jednotlivo alebo v kombinácii používať menší súbor jednoduchších „systémov financovania“, ktoré by poskytovali väčšiu pružnosť a slobodu, a účastníci by mali mať väčšiu riadiacu autonómiu. |
| --- | --- |

(24)

So zreteľom na preskúmanie využívania nových nástrojov šiesteho rámcového programu v polovici jeho trvania a päťročné hodnotenie rámcového programu sa stanovil nový prístup, ktorý by mal umožniť ľahšie, účinnejšie a pružnejšie dosiahnutie politických cieľov výskumnej politiky Spoločenstva. Na tento účel by sa mal na podporu rôznych činností jednotlivo alebo v kombinácii používať menší súbor jednoduchších „systémov financovania“, ktoré by poskytovali väčšiu pružnosť a slobodu, a účastníci by mali mať väčšiu riadiacu autonómiu.

| (25) | Vzhľadom na široký záujem o činnosti siedmeho rámcového programu, pákový efekt financovania vnútroštátnych a súkromných investícií, potrebu umožniť Spoločenstvu venovať sa novým výzvam vedy a techniky a v plnej miere využiť potenciál jeho výskumných pracovníkov bez diskriminácie, dôležitú úlohu, ktorú zohráva intervencia Spoločenstva pri zvyšovaní efektívnosti a účinnosti európskeho výskumného systému, ako aj možný príspevok siedmeho rámcového programu k tomuto úsiliu, okrem iného o hľadanie riešení pre zmenu klímy a trvalú udržateľnosť, zdravie obyvateľov Európy a oživenie lisabonskej stratégie, sú výskumné činnosti Spoločenstva potrebné. |
| --- | --- |

(25)

Vzhľadom na široký záujem o činnosti siedmeho rámcového programu, pákový efekt financovania vnútroštátnych a súkromných investícií, potrebu umožniť Spoločenstvu venovať sa novým výzvam vedy a techniky a v plnej miere využiť potenciál jeho výskumných pracovníkov bez diskriminácie, dôležitú úlohu, ktorú zohráva intervencia Spoločenstva pri zvyšovaní efektívnosti a účinnosti európskeho výskumného systému, ako aj možný príspevok siedmeho rámcového programu k tomuto úsiliu, okrem iného o hľadanie riešení pre zmenu klímy a trvalú udržateľnosť, zdravie obyvateľov Európy a oživenie lisabonskej stratégie, sú výskumné činnosti Spoločenstva potrebné.

| (26) | Vykonávanie siedmeho rámcového programu môže viesť ku vzniku doplnkových programov s účasťou len niektorých členských štátov, k účasti Spoločenstva na programoch, na ktorých sa podieľajú viaceré členské štáty, alebo k zriaďovaniu spoločných podnikov alebo k iným dohodám v zmysle článkov 168, 169 a 171 zmluvy. |
| --- | --- |

(26)

Vykonávanie siedmeho rámcového programu môže viesť ku vzniku doplnkových programov s účasťou len niektorých členských štátov, k účasti Spoločenstva na programoch, na ktorých sa podieľajú viaceré členské štáty, alebo k zriaďovaniu spoločných podnikov alebo k iným dohodám v zmysle článkov 168, 169 a 171 zmluvy.

| (27) | Spoločenstvo uzavrelo niekoľko medzinárodných dohôd v oblasti výskumu a malo by sa vyvinúť úsilie o posilnenie medzinárodnej výskumnej spolupráce, aby sa plne využili výhody internacionalizácie výskumu a technického rozvoja, aby sa podporila produkcia celosvetových verejných statkov a aby sa Spoločenstvo lepšie začlenilo do celosvetovej výskumnej obce. |
| --- | --- |

(27)

Spoločenstvo uzavrelo niekoľko medzinárodných dohôd v oblasti výskumu a malo by sa vyvinúť úsilie o posilnenie medzinárodnej výskumnej spolupráce, aby sa plne využili výhody internacionalizácie výskumu a technického rozvoja, aby sa podporila produkcia celosvetových verejných statkov a aby sa Spoločenstvo lepšie začlenilo do celosvetovej výskumnej obce.

| (28) | Existuje už významný súbor vedeckých poznatkov, ktoré môžu zásadne zlepšiť životy ľudí žijúcich v rozvojových krajinách; siedmy rámcový program bude podľa možnosti – v rámci vyššie uvedených činností – prispievať k splneniu rozvojových cieľov milénia do roku 2010. |
| --- | --- |

(28)

Existuje už významný súbor vedeckých poznatkov, ktoré môžu zásadne zlepšiť životy ľudí žijúcich v rozvojových krajinách; siedmy rámcový program bude podľa možnosti – v rámci vyššie uvedených činností – prispievať k splneniu rozvojových cieľov milénia do roku 2010.

| (29) | Siedmy rámcový program by mal prispieť k podpore rastu, trvalo udržateľného rozvoja a ochrane životného prostredia vrátane riešenia problému zmeny klímy. |
| --- | --- |

(29)

Siedmy rámcový program by mal prispieť k podpore rastu, trvalo udržateľného rozvoja a ochrane životného prostredia vrátane riešenia problému zmeny klímy.

| (30) | Výskumné činnosti, ktoré siedmy rámcový program podporuje, by mali dodržiavať základné etické zásady vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Stanoviská Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách sa zohľadňujú a budú sa naďalej zohľadňovať. Výskumné činnosti by mali tiež zohľadniť Protokol o ochrane a blahu zvierat a obmedziť využívanie zvierat vo výskume a pri testovaní, pričom konečným cieľom je využívanie zvierat celkom zrušiť. |
| --- | --- |

(30)

Výskumné činnosti, ktoré siedmy rámcový program podporuje, by mali dodržiavať základné etické zásady vrátane tých, ktoré sú zakotvené v Charte základných práv Európskej únie. Stanoviská Európskej skupiny pre etiku vo vede a nových technológiách sa zohľadňujú a budú sa naďalej zohľadňovať. Výskumné činnosti by mali tiež zohľadniť Protokol o ochrane a blahu zvierat a obmedziť využívanie zvierat vo výskume a pri testovaní, pričom konečným cieľom je využívanie zvierat celkom zrušiť.

| (31) | V rámci siedmeho rámcového programu sa bude aktívne a vhodnými opatreniami podporovať úloha žien vo vede a výskume, aby sa podporila ich väčšia účasť v tejto oblasti a rozšírila ich aktívna úloha vo výskume. |
| --- | --- |

(31)

V rámci siedmeho rámcového programu sa bude aktívne a vhodnými opatreniami podporovať úloha žien vo vede a výskume, aby sa podporila ich väčšia účasť v tejto oblasti a rozšírila ich aktívna úloha vo výskume.

| (32) | Týmto rozhodnutím sa stanovuje na celé obdobie trvania siedmeho rámcového programu finančné krytie ako základný referenčný bod, v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (5), pre rozpočtový orgán v rámci každoročného rozpočtového postupu. |
| --- | --- |

(32)

Týmto rozhodnutím sa stanovuje na celé obdobie trvania siedmeho rámcového programu finančné krytie ako základný referenčný bod, v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (5), pre rozpočtový orgán v rámci každoročného rozpočtového postupu.

| (33) | Aby sa zamedzilo nezrovnalostiam a podvodom mali by sa tiež prijať vhodné opatrenia, zodpovedajúce finančným záujmom Európskych spoločenstiev, na účely monitorovania účinnosti finančnej pomoci a účinnosti využitia týchto prostriedkov, a mali by sa tiež prijať potrebné kroky na vymáhanie ušlých, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (6), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (7) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (8). |
| --- | --- |

(33)

Aby sa zamedzilo nezrovnalostiam a podvodom mali by sa tiež prijať vhodné opatrenia, zodpovedajúce finančným záujmom Európskych spoločenstiev, na účely monitorovania účinnosti finančnej pomoci a účinnosti využitia týchto prostriedkov, a mali by sa tiež prijať potrebné kroky na vymáhanie ušlých, neoprávnene vyplatených alebo nesprávne použitých finančných prostriedkov v súlade s nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (6), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (7) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (8).

| (34) | Je dôležité zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci siedmeho rámcového programu a jeho vykonávanie najúčinnejším a užívateľsky najprístupnejším spôsobom a zároveň zaručiť právnu istotu a prístup k programu pre všetkých účastníkov. Je potrebné zabezpečiť súlad s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (9), a s požiadavkami na zjednodušenie a lepšiu reguláciu. |
| --- | --- |

(34)

Je dôležité zabezpečiť riadne finančné hospodárenie v rámci siedmeho rámcového programu a jeho vykonávanie najúčinnejším a užívateľsky najprístupnejším spôsobom a zároveň zaručiť právnu istotu a prístup k programu pre všetkých účastníkov. Je potrebné zabezpečiť súlad s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (9), a s požiadavkami na zjednodušenie a lepšiu reguláciu.

| (35) | Keďže cieľ činností, ktoré sa majú uskutočniť v súlade s článkom 163 zmluvy, a to prispievanie k vytvoreniu znalostnej spoločnosti a ekonomiky v Európe nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade s zásadou proporcionality podľa uvedeného článku siedmy rámcový program neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa, |
| --- | --- |

(35)

Keďže cieľ činností, ktoré sa majú uskutočniť v súlade s článkom 163 zmluvy, a to prispievanie k vytvoreniu znalostnej spoločnosti a ekonomiky v Európe nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov, ale možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade s zásadou proporcionality podľa uvedeného článku siedmy rámcový program neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa,

ROZHODLI TAKTO:

Článok 1

Prijatie siedmeho rámcového programu

Týmto sa prijíma siedmy rámcový program Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja a demonštračných činností (ďalej len „siedmy rámcový program“) na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013.

Článok 2

Ciele a činnosti

1.   Siedmy rámcový program podporuje činnosti stanovené v bodoch (i) až (iv). Ciele a hlavné črty týchto činností sú stanovené v prílohe I.

| (i) | Spolupráca: podpora celého spektra výskumných akcií uskutočňovaných v rámci nadnárodnej spolupráce v týchto tematických oblastiach:






  a) | zdravie; |
| --- | --- | --- |

(i)

Spolupráca: podpora celého spektra výskumných akcií uskutočňovaných v rámci nadnárodnej spolupráce v týchto tematických oblastiach:

a)

zdravie;

| b) | potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia; |
| --- | --- |

b)

potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia;

| c) | informačné a komunikačné technológie; |
| --- | --- |

c)

informačné a komunikačné technológie;

| d) | nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie; |
| --- | --- |

d)

nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie;

| e) | energetika; |
| --- | --- |

e)

energetika;

| f) | životné prostredie (vrátane zmeny klímy); |
| --- | --- |

f)

životné prostredie (vrátane zmeny klímy);

| g) | doprava (vrátane aeronautiky); |
| --- | --- |

g)

doprava (vrátane aeronautiky);

| h) | socio-ekonomické a humanitné vedy; |
| --- | --- |

h)

socio-ekonomické a humanitné vedy;

| i) | vesmír; |
| --- | --- |

i)

vesmír;

| j) | bezpečnosť. |
| --- | --- |

j)

bezpečnosť.

| (ii) | Myšlienky: podpora výskumu iniciovaného výskumnými pracovníkmi, ktorý vykonávajú vo všetkých oblastiach jednotlivé národné alebo nadnárodné tímy konkurujúce si na európskej úrovni. |
| --- | --- |

(ii)

Myšlienky: podpora výskumu iniciovaného výskumnými pracovníkmi, ktorý vykonávajú vo všetkých oblastiach jednotlivé národné alebo nadnárodné tímy konkurujúce si na európskej úrovni.

| (iii) | Ľudia: kvantitatívne a kvalitatívne posilňovanie ľudského potenciálu v oblasti výskumu a technického rozvoja v Európe, ako aj podporovanie mobility. |
| --- | --- |

(iii)

Ľudia: kvantitatívne a kvalitatívne posilňovanie ľudského potenciálu v oblasti výskumu a technického rozvoja v Európe, ako aj podporovanie mobility.

| (iv) | Kapacity: podporovanie kľúčových aspektov európskych výskumných a inovačných kapacít, ako napríklad výskumných infraštruktúr; regionálne zoskupenia orientované na výskum; rozvoj plného výskumného potenciálu v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch Spoločenstva; výskum v prospech malých a stredných podnikov (MSP) (10); otázky „vedy v spoločnosti“; podpora koherentnej tvorby politík; horizontálne činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

(iv)

Kapacity: podporovanie kľúčových aspektov európskych výskumných a inovačných kapacít, ako napríklad výskumných infraštruktúr; regionálne zoskupenia orientované na výskum; rozvoj plného výskumného potenciálu v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch Spoločenstva; výskum v prospech malých a stredných podnikov (MSP) (10); otázky „vedy v spoločnosti“; podpora koherentnej tvorby politík; horizontálne činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce.

2.   Siedmy rámcový program tiež podporuje nejadrové priame vedecké a technické akcie Spoločného výskumného centra, ktoré sú vymedzené v prílohe I.

Článok 3

Osobitné programy

Siedmy rámcový program sa vykonáva prostredníctvom osobitných programov. Tieto programy uvádzajú presné ciele a podrobné pravidlá vykonávania

Článok 4

Celková maximálna suma a podiely pridelené jednotlivým programom

1.   Celková maximálna suma finančnej účasti Spoločenstva na siedmom rámcovom programe je 50 521 miliónov EUR (11). Táto suma sa rozdelí medzi činnosti a akcie uvedené v odsekoch 1 a 2 článku 2 takto (v miliónoch EUR):

| Spolupráca | 32 365 |
| --- | --- |
| Myšlienky | 7 460 |
| Ľudia | 4 728 |
| Kapacity | 4 217 |
| Nejadrové akcie Spoločného výskumného centra | 1 751 |

Spolupráca

32 365

Myšlienky

7 460

Ľudia

4 728

Kapacity

4 217

Nejadrové akcie Spoločného výskumného centra

1 751

2.   Orientačné rozdelenie medzi tematické oblasti každej činnosti uvedenej v odseku 1 je stanovené v prílohe II.

3.   Podrobné pravidlá finančnej účasti Spoločenstva na siedmom rámcovom programe sú stanovené v prílohe III.

Článok 5

Ochrana finančných záujmov Spoločenstva

Pri akciách Spoločenstva financovaných podľa tohto rozhodnutia sa na každé porušenie ustanovenia práva Spoločenstva vrátane porušenia zmluvnej povinnosti stanovenej na základe programu, ku ktorému došlo v dôsledku konania alebo opomenutia zo strany hospodárskeho subjektu a ktoré ako neoprávnená výdavková položka poškodilo alebo by mohlo poškodiť všeobecný rozpočet Európskej únie alebo rozpočty ňou spravované vzťahuje nariadenie (Euratom, ES) č. 2988/95 a nariadenie (Euratom, ES) č. 2185/96.

Článok 6

Etické zásady

1.   Všetky výskumné činnosti vykonávané v rámci siedmeho rámcového programu sa vykonávajú v súlade so základnými etickými zásadami.

2.   V rámci siedmeho rámcového programu sa nefinancujú tieto oblasti výskumu:

| — | výskumná činnosť zameraná na klonovanie človeka na reprodukčné účely; |
| --- | --- |

—

výskumná činnosť zameraná na klonovanie človeka na reprodukčné účely;

| — | výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedičstva človeka, následkom ktorej by tieto zmeny mohli byť dedičné (12); |
| --- | --- |

—

výskumná činnosť určená na modifikáciu genetického dedičstva človeka, následkom ktorej by tieto zmeny mohli byť dedičné (12);

| — | výskumné činnosti určené na vytváranie ľudských embryí výlučne na účely výskumu alebo na účely získania kmeňových buniek okrem iného aj prostredníctvom prenosu jadra somatických buniek. |
| --- | --- |

—

výskumné činnosti určené na vytváranie ľudských embryí výlučne na účely výskumu alebo na účely získania kmeňových buniek okrem iného aj prostredníctvom prenosu jadra somatických buniek.

3.   Výskum ľudských kmeňových buniek, dospelých aj embryonálnych, sa môže financovať v závislosti od obsahu vedeckého návrhu a právneho rámca zainteresovaného(ých) členského(ých) štátu(ov).

Každá žiadosť o financovanie výskumu ľudských embryonálnych kmeňových buniek obsahuje prípadné podrobnosti o licenčných a kontrolných opatreniach, ktoré prijmú príslušné orgány členských štátov, ako aj podrobnosti o etickom(ých) súhlase(och), ktorý(é) sa poskytne(ú).

Pokiaľ ide o získavanie ľudských embryonálnych kmeňových buniek, inštitúcie, organizácie a výskumní pracovníci sa podrobia prísnym licenčným a kontrolným opatreniam v súlade s právnym rámcom zainteresovaného(ých) členského(ých) štátu(ov).

4.   Oblasti výskumu uvedené v odseku 2 sa preskúmajú pre druhú etapu siedmeho rámcového programu (2010 – 2013) so zreteľom na vedecký pokrok.

Článok 7

Monitorovanie, hodnotenie a preskúmanie

1.   Komisia priebežne a systematicky monitoruje vykonávanie siedmeho rámcového programu a jeho osobitných programov a výsledky tohto monitorovania pravidelne oznamuje a šíri.

2.   Najneskôr do roku 2010 Komisia uskutoční v spolupráci s externými odborníkmi priebežné hodnotenie siedmeho rámcového programu a jeho osobitných programov na základe konkrétnych údajov, pričom nadviaže na následné hodnotenie šiesteho rámcového programu. Toto hodnotenie sa bude vzťahovať na kvalitu prebiehajúcich výskumných činností, ako aj na kvalitu vykonávania a riadenia a na pokrok pri dosahovaní stanovených cieľov.

Závery tohto hodnotenia zašle Komisia spolu so svojim pripomienkami a prípadnými návrhmi na úpravu siedmeho rámcového programu Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

Priebežnému hodnoteniu predchádza správa o pokroku, ktorá sa vypracuje akonáhle bude k dispozícii dostatok údajov a ktorá poskytne počiatočné zistenia o účinnosti nových akcií začatých v rámci siedmeho rámcového programu a o úsilí v záujme zjednodušenia.

3.   Do dvoch rokov po ukončení siedmeho rámcového programu uskutoční Komisia prostredníctvom nezávislých odborníkov externé hodnotenie jeho opodstatnenosti, vykonania a dosiahnutých výsledkov.

Závery tohto hodnotenia zašle Komisia spolu so svojim pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

V Bruseli, ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 65, 17.3.2006, s. 9.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 115, 16.5.2006, s. 20.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. júna 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 25. septembra 2006 (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. EÚ C 320 E, 15.12.2005, s. 259.

4

(5)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

6

(7)  Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

7

(8)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

8

(9)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

9

(10)  V rámci siedmeho rámcového programu „MSP“ zahŕňajú mikropodniky.

10

(11)  Poznámka: Všetky údaje sú uvedené v súčasných cenách a odzrkadľujú Medziinštitucionálnu dohodu o finančnom rámci (2007 – 2013). Z toho dôvodu sume vo výške 48 081 miliónov EUR v cenách roku 2004 určenej podľa Medziinštitucionálnej dohody pre siedmy rámcový program na obdobie rokov 2007 – 2013 zodpovedá v súčasných cenách suma 54 582 miliónov EUR na obdobie rokov 2007-2013, z čoho je 50 521 miliónov EUR pre siedmy rámcový program (ES) na obdobie rokov 2007 – 2013, 2 751 miliónov EUR pre siedmy rámcový program (Euratom) na obdobie rokov 2007 – 2011 a orientačne 1 310 miliónov EUR pre program Euratom na obdobie rokov 2012 – 2013.

11

(12)  Môže sa financovať výskum súvisiaci s liečbou rakoviny pohlavných žliaz.

12

---

PRÍLOHA I

VEDECKÉ A TECHNICKÉ CIELE, ZÁKLADNÉ ČRTY TÉM A ČINNOSTÍ

Siedmy rámcový program sa bude uskutočňovať tak, aby plnil všeobecné ciele uvedené v článku 163 zmluvy s cieľom posilniť konkurencieschopnosť priemyslu a naplniť výskumné potreby iných politík Spoločenstva a tým prispel k vytvoreniu znalostnej spoločnosti, nadväzujúc na Európsky výskumný priestor, a doplnil tak činnosti na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Bude podporovať excelentnosť vedeckého a technického výskumu, rozvoja a demonštrácie prostredníctvom týchto štyroch programov: „Spolupráca“, „Myšlienky“, „Ľudia“ a „Kapacity“.

I.   Spolupráca

V tejto časti siedmeho rámcového programu sa bude poskytovať podpora rôznym formám nadnárodnej spolupráce v celej Únii a i mimo nej v mnohých tematických oblastiach, ktoré zodpovedajú hlavným oblastiam pokroku v oblasti poznania a technológií, v ktorých sa výskum najvyššej kvality musí podporiť a zintenzívniť, aby prispieval k riešeniu výziev v sociálnej, hospodárskej, environmentálnej a priemyselnej oblasti v Európe. Toto úsilie sa zameria najmä na zlepšenie konkurencieschopnosti priemyslu pri uplatňovaní výskumného plánu, ktorý zohľadňuje potreby užívateľov z celej Európy.

Spoločným cieľom je prispievať k trvalo udržateľnému rozvoju.

Desiatimi témami určenými pre akciu Spoločenstva sú:

| 1. | zdravie; |
| --- | --- |

1.

zdravie;

| 2. | potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia; |
| --- | --- |

2.

potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia;

| 3. | informačné a komunikačné technológie; |
| --- | --- |

3.

informačné a komunikačné technológie;

| 4. | nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie; |
| --- | --- |

4.

nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie;

| 5. | energetika; |
| --- | --- |

5.

energetika;

| 6. | životné prostredie (vrátane zmeny klímy); |
| --- | --- |

6.

životné prostredie (vrátane zmeny klímy);

| 7. | doprava (vrátane aeronautiky); |
| --- | --- |

7.

doprava (vrátane aeronautiky);

| 8. | socio-ekonomické a humanitné vedy; |
| --- | --- |

8.

socio-ekonomické a humanitné vedy;

| 9. | vesmír; |
| --- | --- |

9.

vesmír;

| 10. | bezpečnosť. |
| --- | --- |

10.

bezpečnosť.

Tieto témy sú všeobecne vymedzené na relatívne vysokej úrovni, aby sa mohli prispôsobovať meniacim sa potrebám a príležitostiam, ktoré sa môžu vyskytnúť počas trvania siedmeho rámcového programu. Pre každú z nich sa určil rad činností, z ktorých vyplývajú základné črty, na ktoré by sa mala zamerať podpora Spoločenstva. Tieto činnosti sa určili na základe ich prínosu k cieľom Spoločenstva vrátane prechodu na znalostnú spoločnosť, príslušného európskeho výskumného potenciálu a pridanej hodnoty intervencie na úrovni Spoločenstva v týchto oblastiach.

Osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu účinnej koordinácie medzi tematickými oblasťami a prioritnými vedeckými oblasťami, ktoré zasahujú do viacerých tém, ako je napríklad lesohospodársky výskum, kultúrne dedičstvo, oceánológia a oceánotechnika.

Multidisciplinárnosť sa bude podporovať prostredníctvom spoločného multitematického prístupu k otázkam výskumu a technológií, ktoré sa týkajú viac ako jednej témy, pričom významnou medzitematickou formou spolupráce budú spoločné výzvy na predloženie ponúk.

Najmä v prípade otázok, ktoré sú významné z hľadiska priemyslu, sa témy určili okrem iných zdrojov na základe práce rôznych európskych technologických platforiem zriadených v oblastiach, v ktorých konkurencieschopnosť, hospodársky rast a blahobyt Európy závisia od významného pokroku vo výskume a technológiách zo strednodobého až dlhodobého hľadiska. Európske technologické platformy združujú zainteresované strany pod vedením priemyslu s cieľom vymedziť a vykonávať strategický výskumný plán. Siedmy rámcový program prispeje k vykonávaniu týchto strategických výskumných plánov v prípadoch, ak tieto predstavujú skutočnú európsku pridanú hodnotu. Európske technologické platformy môžu prispieť k uľahčeniu a organizácii účasti priemyslu vrátane MSP na výskumných projektoch, ktoré súvisia s ich oblasťou pôsobenia, vrátane projektov oprávnených na financovanie na základe siedmeho rámcového programu.

Uvedených desať tém zahŕňa tiež výskum potrebný na podchytenie tvorby, vykonávania a hodnotenia politík Spoločenstva, napríklad v oblastiach zdravia, bezpečnosti, ochrany spotrebiteľa, energetiky, životného prostredia, rozvojovej pomoci, rybného hospodárstva, námorníctva, poľnohospodárstva, blaha zvierat, dopravy, vzdelávania a odbornej prípravy, zamestnanosti, sociálnych vecí, súdržnosti, vytvorenia priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, ako aj prípravného a sprievodného výskumu na podporu normalizácie, ktorý zohráva úlohu pri zlepšovaní súčinnosti a kvality noriem a ich vykonávania.

Okrem týchto činností sa v rámci každej z tém bude otvorene a pružne venovať pozornosť dvom typom príležitostí:

| — | nové technológie a technológie budúcnosti: podpora výskumu zameraného na určovanie alebo ďalšie skúmanie nových vedeckých a technických príležitostí v danom odvetví a/alebo v ich kombinácii s inými súvisiacimi oblasťami a disciplínami prostredníctvom osobitnej podpory spontánnych návrhov na výskum, okrem iného aj spoločnými výzvami na predloženie ponúk; podpora nových myšlienok a prevratných spôsobov využívania a skúmanie nových možností výskumných programov, najmä tých, ktoré majú potenciál priniesť významný prelom; zaručí sa dostatočná koordinácia s činnosťami vykonávanými v rámci programu „Myšlienky“, aby sa zabránilo prekrývaniu a aby sa zabezpečilo optimálne využitie finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

—

nové technológie a technológie budúcnosti: podpora výskumu zameraného na určovanie alebo ďalšie skúmanie nových vedeckých a technických príležitostí v danom odvetví a/alebo v ich kombinácii s inými súvisiacimi oblasťami a disciplínami prostredníctvom osobitnej podpory spontánnych návrhov na výskum, okrem iného aj spoločnými výzvami na predloženie ponúk; podpora nových myšlienok a prevratných spôsobov využívania a skúmanie nových možností výskumných programov, najmä tých, ktoré majú potenciál priniesť významný prelom; zaručí sa dostatočná koordinácia s činnosťami vykonávanými v rámci programu „Myšlienky“, aby sa zabránilo prekrývaniu a aby sa zabezpečilo optimálne využitie finančných prostriedkov;

| — | nepredvídané politické potreby: pružne reagovať na nové politické potreby, ktoré vzniknú v priebehu siedmeho rámcového programu, napríklad nepredvídaný vývoj alebo udalosti, ktoré si vyžadujú rýchlu reakciu, napríklad nové epidémie, nové problémy súvisiace s bezpečnosťou potravín alebo reakcia na prírodné katastrofy. |
| --- | --- |

—

nepredvídané politické potreby: pružne reagovať na nové politické potreby, ktoré vzniknú v priebehu siedmeho rámcového programu, napríklad nepredvídaný vývoj alebo udalosti, ktoré si vyžadujú rýchlu reakciu, napríklad nové epidémie, nové problémy súvisiace s bezpečnosťou potravín alebo reakcia na prírodné katastrofy.

Šírenie a prenos znalostí sú kľúčovou pridanou hodnotou európskych výskumných akcií a prijmú sa opatrenia na zvýšenie využívania výsledkov zo strany priemyslu, tvorcov politík a zo strany spoločnosti. Šírenie sa bude považovať za úlohu, ktorá je súčasťou všetkých tematických oblastí, pričom pri téme „Bezpečnosť“ sa budú z dôvodu dôverného charakteru činností uplatňovať primerané obmedzenia, okrem iného prostredníctvom financovania iniciatív na vytváranie sietí, seminárov a iných podujatí, pomoci externých odborníkov a informačných a elektronických služieb, najmä služby CORDIS.

Zabezpečí sa komplementárnosť a súčinnosť medzi týmtoprogramom a inými programami Spoločenstva. Akcie na podporu inovácií sa uskutočnia v rámci programu pre konkurencieschopnosť a inovácie.

Osobitná pozornosť by sa mala venovať zabezpečeniu primeranej účasti MSP (1), najmä MSP zameraných na znalosti, na nadnárodnej spolupráci. Konkrétne opatrenia vrátane akcií na podporu uľahčenia účasti MSP sa prijmú prostredníctvom programu „Spolupráca“ v rámci stratégie, ktorá sa vypracuje pre jednotlivé témy. Súčasne s týmito stratégiami bude prebiehať kvantitatívne a kvalitatívne monitorovanie zamerané na porovnávanie so stanovenými cieľmi. Cieľom bude umožniť, aby aspoň 15 % finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci programu „Spolupráca“, dostali k MSP.

Podpora sa bude poskytovať aj iniciatívam zameraným na zapojenie čo najširšej verejnosti mimo výskumnej obce do diskusie o vedeckých otázkach a výsledkoch výskumu, ako aj iniciatívam v oblasti vedeckej komunikácie a vzdelávania, ako aj prípadnej účasti organizácií občianskej spoločnosti alebo sietí takýchto organizácií. Vo všetkých oblastiach výskumu sa bude venovať pozornosť začleneniu rodového hľadiska a rodovej rovnosti.

Zvyšovanie konkurencieschopnosti európskeho výskumu si vyžaduje, aby sa plne využil potenciál celého Európskeho výskumného priestoru. Projekty, ktoré majú za cieľ poskytnúť vedeckú excelentnosť, by sa mali riadiť čo najlepšie s osobitným zreteľom na využívanie zdrojov.

V rámci všetkých uvedených tém sa bude podpora nadnárodnej spolupráce vykonávať prostredníctvom:

| — | spoločného výskumu; |
| --- | --- |

—

spoločného výskumu;

| — | spoločných technologických iniciatív; |
| --- | --- |

—

spoločných technologických iniciatív;

| — | koordinácie výskumných programov mimo Spoločenstva; |
| --- | --- |

—

koordinácie výskumných programov mimo Spoločenstva;

| — | medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

—

medzinárodnej spolupráce.

Spoločný výskum

Financovanie výskumu z prostriedkov Spoločenstva sa bude sústreďovať najmä na spoločný výskum. Cieľom je určiť v hlavných oblastiach rozvíjania znalostí vynikajúce výskumné projekty a siete, ktoré dokážu prilákať výskumných pracovníkov a investorov z Európy, ako aj z celého sveta.

Tento cieľ sa dosiahne podporovaním spoločného výskumu prostredníctvom rôznych systémov financovania: spoločné projekty, siete excelentnosti, koordinačné a podporné akcie (pozri prílohu III).

Spoločné technologické iniciatívy

Vo veľmi obmedzenom počte prípadov by rámec cieľa v oblasti výskumu a technického rozvoja, ako aj rozsah použitých prostriedkov, mohol opodstatňovať založenie dlhodobých verejno-súkromných partnerstiev vo forme spoločných technologických iniciatív. Tieto iniciatívy, ktoré sú predovšetkým výsledkom práce európskych technologických platforiem a vzťahujú sa na jeden vybraný aspekt alebo na menší počet vybraných aspektov výskumu v príslušnej oblasti, sa budú financovať prostredníctvom kombinácie investícií zo súkromného sektora a verejného financovania z vnútroštátnych a európskych zdrojov vrátane financovania prostredníctvom grantov zo siedmeho rámcového programu a financovania pôžičiek a záruk z Európskej investičnej banky (EIB). O každej spoločnej technologickej iniciatíve sa rozhodne individuálne, a to buď na základe článku 171 zmluvy (môže sem patriť založenie spoločného podniku) alebo na základe rozhodnutí o osobitných programoch v súlade s článkom 166 ods. 3 zmluvy.

Potenciálne spoločné technologické iniciatívy sa určia otvoreným a transparentným spôsobom na základe hodnotenia pomocou rôznych kritérií:

| — | neschopnosť existujúcich nástrojov dosiahnuť cieľ; |
| --- | --- |

—

neschopnosť existujúcich nástrojov dosiahnuť cieľ;

| — | rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť a rast priemyslu; |
| --- | --- |

—

rozsah vplyvu na konkurencieschopnosť a rast priemyslu;

| — | pridaná hodnota intervencie na európskej úrovni; |
| --- | --- |

—

pridaná hodnota intervencie na európskej úrovni;

| — | stupeň a jasnosť vymedzenia cieľa a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť; |
| --- | --- |

—

stupeň a jasnosť vymedzenia cieľa a výsledkov, ktoré sa majú dosiahnuť;

| — | úroveň záväzku priemyslu, čo sa týka poskytnutia financií a zdrojov; |
| --- | --- |

—

úroveň záväzku priemyslu, čo sa týka poskytnutia financií a zdrojov;

| — | dôležitosť prínosu k širším politickým cieľom vrátane prínosu pre spoločnosť; |
| --- | --- |

—

dôležitosť prínosu k širším politickým cieľom vrátane prínosu pre spoločnosť;

| — | schopnosť prilákať dodatočnú vnútroštátnu podporu a podnecovať súčasné a budúce financovanie zo strany priemyslu. |
| --- | --- |

—

schopnosť prilákať dodatočnú vnútroštátnu podporu a podnecovať súčasné a budúce financovanie zo strany priemyslu.

Povaha spoločných technologických iniciatív musí byť jasne definovaná, a to najmä pokiaľ ide o otázky týkajúce sa:

| — | finančných záväzkov; |
| --- | --- |

—

finančných záväzkov;

| — | trvanie záväzku účastníkov; |
| --- | --- |

—

trvanie záväzku účastníkov;

| — | pravidiel uzavretia a ukončenia zmluvného vzťahu; |
| --- | --- |

—

pravidiel uzavretia a ukončenia zmluvného vzťahu;

| — | práv duševného vlastníctva. |
| --- | --- |

—

práv duševného vlastníctva.

Vzhľadom na osobitný rozsah a zložitosť spoločných technologických iniciatív sa vyvinie značné úsilie na zabezpečenie ich transparentného vykonávania a toho, aby sa prideľovanie všetkých finančných prostriedkov Spoločenstva spoločnými technologickými iniciatívami uskutočňovalo na základe zásad excelentnosti a konkurencie, ktorými sa riadi siedmy rámcový program.

Osobitná pozornosť sa bude venovať celkovej súdržnosti a koordinácii medzi spoločnými technologickými iniciatívami a programami a projektmi v rovnakých oblastiach (2), pričom sa budú dodržiavať ich existujúce vykonávacie postupy, ako aj zabezpečeniu toho, aby boli ich projekty otvorené účasti širokého spektra účastníkov z celej Európy, a najmä MSP.

Koordinácia výskumných programov mimo Spoločenstva

Pri akcii, ktorá sa uskutoční v tejto oblasti, sa využijú dva hlavné nástroje: systém ERA-NET a účasť Spoločenstva v spoločne vykonávaných národných výskumných programoch (článok 169 zmluvy). Akcia sa môže vzťahovať na otázky, ktoré priamo nesúvisia s desiatimi témami, pokiaľ majú dostatočnú pridanú hodnotu pre Európu. Akcia sa tiež využije na posilnenie komplementárnosti a súčinnosti medzi siedmym rámcovým programom a činnosťami vykonávanými v rámci medzivládnych štruktúr, ako sú EUREKA a COST (3).

Systém ERA-NET bude slúžiť na rozvíjanie a posilnenie koordinácie národných a regionálnych výskumných činností prostredníctvom:

| — | poskytnutia rámca, ktorý umožní subjektom vykonávajúcim verejné výskumné programy zintenzívniť koordináciu svojich činností. Bude to zahŕňať podporu nových systémov ERA-NET, ako aj rozšírenie a prehĺbenie rozsahu existujúcich systémov ERA-NET, a to napríklad prostredníctvom rozšírenia ich partnerstva, ako aj vzájomného otvorenia ich programov. Systémy ERA-NET by sa prípadne mohli použiť na programovú koordináciu medzi európskymi regiónmi a členskými štátmi, aby sa umožnila ich spolupráca s rozsiahlymi iniciatívami; |
| --- | --- |

—

poskytnutia rámca, ktorý umožní subjektom vykonávajúcim verejné výskumné programy zintenzívniť koordináciu svojich činností. Bude to zahŕňať podporu nových systémov ERA-NET, ako aj rozšírenie a prehĺbenie rozsahu existujúcich systémov ERA-NET, a to napríklad prostredníctvom rozšírenia ich partnerstva, ako aj vzájomného otvorenia ich programov. Systémy ERA-NET by sa prípadne mohli použiť na programovú koordináciu medzi európskymi regiónmi a členskými štátmi, aby sa umožnila ich spolupráca s rozsiahlymi iniciatívami;

| — | v obmedzenom počte prípadov, poskytnutia dodatočnej finančnej podpory Spoločenstva tým účastníkom, ktorí združujú zdroje na účely spoločných výziev na predloženie ponúk medzi príslušnými národnými a regionálnymi programami (ERA-NET PLUS). |
| --- | --- |

—

v obmedzenom počte prípadov, poskytnutia dodatočnej finančnej podpory Spoločenstva tým účastníkom, ktorí združujú zdroje na účely spoločných výziev na predloženie ponúk medzi príslušnými národnými a regionálnymi programami (ERA-NET PLUS).

Účasť Spoločenstva na výskumných programoch vykonávaných spoločne na základe článku 169 zmluvy je obzvlášť dôležitá pre európsku spoluprácu veľkého rozsahu „vo variabilnej geometrii“ medzi členskými štátmi, ktoré majú spoločné potreby a/alebo záujmy. V starostlivo vybraných prípadoch by sa takéto iniciatívy podľa uvedeného článku 169 zmluvy mohli začať v oblastiach, ktoré sa určia v úzkej spolupráci s členskými štátmi, vrátane možnej spolupráce s medzivládnymi programami, a to na základe súboru kritérií:

| — | dôležitosť z hľadiska cieľov Spoločenstva; |
| --- | --- |

—

dôležitosť z hľadiska cieľov Spoločenstva;

| — | jasné vymedzenie cieľa, ktorý sa má dosiahnuť a jeho dôležitosť z hľadiska cieľov siedmeho rámcového programu; |
| --- | --- |

—

jasné vymedzenie cieľa, ktorý sa má dosiahnuť a jeho dôležitosť z hľadiska cieľov siedmeho rámcového programu;

| — | existujúci základ (súčasné alebo plánované výskumné programy); |
| --- | --- |

—

existujúci základ (súčasné alebo plánované výskumné programy);

| — | európska pridaná hodnota; |
| --- | --- |

—

európska pridaná hodnota;

| — | kritické množstvo z hľadiska veľkosti a počtu zapojených programov a podobnosť činností, na ktoré sa vzťahujú, |
| --- | --- |

—

kritické množstvo z hľadiska veľkosti a počtu zapojených programov a podobnosť činností, na ktoré sa vzťahujú,

| — | účinnosť článku 169 zmluvy ako najprimeranejšieho prostriedku na dosahovanie cieľov. |
| --- | --- |

—

účinnosť článku 169 zmluvy ako najprimeranejšieho prostriedku na dosahovanie cieľov.

Medzinárodná spolupráca

Akciami v rámci medzinárodnej spolupráce, ktoré majú európsku pridanú hodnotu a sú v obojstrannom záujme, budú v rámci tejto časti siedmeho rámcového programu:

| — | akcie určené na zvýšenie účasti výskumných pracovníkov a výskumných inštitúcií z tretích krajín v tematických oblastiach s primeranými obmedzeniami pre tému „Bezpečnosť“ vzhľadom na jej dôverný charakter sprevádzané veľkým úsilím zameraným na ich stimuláciu tak, aby využili túto príležitosť; |
| --- | --- |

—

akcie určené na zvýšenie účasti výskumných pracovníkov a výskumných inštitúcií z tretích krajín v tematických oblastiach s primeranými obmedzeniami pre tému „Bezpečnosť“ vzhľadom na jej dôverný charakter sprevádzané veľkým úsilím zameraným na ich stimuláciu tak, aby využili túto príležitosť;

| — | osobitné akcie spolupráce v každej tematickej oblasti venované tretím krajinám v prípade obojstranného záujmu o spoluprácu na určitých témach, ktoré sa vyberú na základe ich vedeckej a technickej úrovne a potrieb dotknutých krajín. Keďže tieto akcie úzko súvisia s dvojstrannými dohodami o spolupráci alebo mnohostrannými dialógmi medzi EÚ a týmito krajinami alebo skupinami krajín, budú slúžiť ako výhradné nástroje na vykonávanie spolupráce medzi EÚ a týmito krajinami. Týmito akciami sú najmä akcie, ktorých cieľom je posilniť výskumné kapacity kandidátskych, ako aj susedných krajín, a akcie spolupráce zamerané na rozvojové krajiny a krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, ktoré sa sústredia na ich konkrétne potreby, napríklad v oblasti zdravia, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a životného prostredia a vykonávajú sa za finančných podmienok prispôsobených ich kapacitám. |
| --- | --- |

—

osobitné akcie spolupráce v každej tematickej oblasti venované tretím krajinám v prípade obojstranného záujmu o spoluprácu na určitých témach, ktoré sa vyberú na základe ich vedeckej a technickej úrovne a potrieb dotknutých krajín. Keďže tieto akcie úzko súvisia s dvojstrannými dohodami o spolupráci alebo mnohostrannými dialógmi medzi EÚ a týmito krajinami alebo skupinami krajín, budú slúžiť ako výhradné nástroje na vykonávanie spolupráce medzi EÚ a týmito krajinami. Týmito akciami sú najmä akcie, ktorých cieľom je posilniť výskumné kapacity kandidátskych, ako aj susedných krajín, a akcie spolupráce zamerané na rozvojové krajiny a krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, ktoré sa sústredia na ich konkrétne potreby, napríklad v oblasti zdravia, poľnohospodárstva, rybného hospodárstva a životného prostredia a vykonávajú sa za finančných podmienok prispôsobených ich kapacitám.

Táto časť siedmeho rámcového programu sa vzťahuje na akcie medzinárodnej spolupráce v každej tematickej oblasti a na akcie, ktoré sa týkajú viacerých tém. Takéto akcie sa budú vykonávať v koordinácii s akciami uvedenými v programoch „Ľudia“ a „Kapacity“. Základom tejto činnosti bude všeobecná stratégia medzinárodnej spolupráce v rámci siedmeho rámcového programu.

TÉMY

1.   Zdravie

Cieľ

Zlepšovať zdravie európskych občanov a zvyšovať konkurencieschopnosť a podporovať kapacity pre inovácie európskeho priemyslu a podnikov, ktoré pôsobia v oblastiach súvisiacich so zdravím, a zároveň riešiť globálne otázky zdravia vrátane nových epidémii. Dôraz sa bude klásť na translačný výskum (uplatňovanie základných objavov v klinickej praxi vrátane vedeckého overovania výsledkov pokusov), rozvoj a overovanie nových liečebných postupov, metódy na podporu zdravia a prevencie vrátane podpory zdravého starnutia, diagnostické nástroje a liečebné technológie, ako aj na trvalo udržateľné a účinné systémy zdravotnej starostlivosti.

Odôvodnenie

Mapovanie ľudského genómu a nedávny pokrok v postgenomike spôsobili revolúciu vo výskume ľudského zdravia a chorôb. Integrácia obrovského množstva údajov, pochopenie biologických procesov, na ktorých sú založené, a vývoj kľúčových technológií pre biopriemysel súvisiaci so zdravím si vyžaduje vytvorenie kritickej kapacity rôznych odborných schopností a zdrojov, ktoré nie sú dostupné na vnútroštátnej úrovni, na účely rozvoja poznania a kapacity na intervenciu.

Na dosiahnutie významného pokroku v oblasti translačného výskumu týkajúceho sa zdravia, ktorý je základom pre zabezpečenie praktického úžitku a zlepšenia kvality života zo strany biomedicínskeho výskumu, je tiež potrebný multidisciplinárny a celoeurópsky prístup rôznych zainteresovaných strán. Takýto prístup umožňuje Európe účinnejšie prispievať k medzinárodnému úsiliu v boji proti chorobám globálneho významu.

Klinický výskum mnohých chorôb (napríklad rakoviny, srdcovocievnych a infekčných chorôb, mentálnych a neurologických chorôb, najmä tých, ktoré sú spojené so starnutím, napríklad Alzheimerova a Parkinsonova choroba) sa opiera o medzinárodné multicentrálne pokusy o dosiahnutie požadovaného množstva pacientov v krátkom časovom rámci.

V epidemiologickom výskume je na dosiahnutie významných záverov potrebná veľká rôznorodosť obyvateľstva a medzinárodných sietí. Na vývoj nových diagnostických metód a liečebných postupov zriedkavých porúch, ako aj na epidemiologický výskum týchto porúch je potrebná aj účasť viacerých krajín, aby sa zvýšil počet pacientov na štúdiu. Okrem toho vykonávanie výskumu zameraného na zdravotnícku politiku na európskej úrovni umožňuje porovnávať modely, systémy, údaje a materiály o pacientoch, ktoré sa nachádzajú v národných databázach a biobankách.

Intenzívny biomedicínsky výskum v rámci EÚ prispeje k posilneniu konkurencieschopnosti európskeho priemyslu v oblasti zdravotníckej biotechnológie, medicínskych technológií a farmácie. Spolupráca EÚ s rozvojovými krajinami umožní týmto krajinám, aby si vytvorili výskumné kapacity. EÚ musí tiež zohrávať aktívnu úlohu pri vytváraní priaznivého prostredia pre inovácie vo verejnej a farmaceutickej oblasti, ktoré sa zaoberajú potrebami v oblasti verejného zdravia, najmä s cieľom čo najviac zvýšiť úspechy klinického výskumu. MSP, ktoré sa zaoberajú výskumom, sú hlavným ekonomickým motorom v oblasti zdravotníckej biotechnológie a medicínskych technológií. Hoci má Európa v súčasnosti viac biotechnologických spoločností ako USA, väčšina z nich je malých a menej rozvinutých ako ich americkí konkurenti. Ich rozvoj uľahčí spojené výskumné úsilie súkromného a verejného sektora na úrovni EÚ. Výskum v rámci EÚ tiež prispeje k rozvoju nových noriem na vytvorenie primeraného legislatívneho rámca pre nové medicínske technológie (napríklad regeneratívnu medicínu). Malo by sa zabezpečiť dosiahnutie popredného postavenia európskeho výskumu a inovácií v oblasti alternatívnych testovacích stratégií v celosvetovom meradle, najmä metód, ktoré nevyužívajú zvieratá.

Plánované činnosti, ku ktorým patrí aj výskum dôležitý z hľadiska politických požiadaviek, sú uvedené nižšie. Osobitná pozornosť sa v rámci týchto činností bude venovať strategickým otázkam týkajúcim sa zdravia detí a zdravia starnúceho obyvateľstva. Podľa potreby sa budú podporovať dlhodobé výskumné plány, ako napríklad tie, ktoré ustanovili európske technologické platformy, ako napríklad plán v oblasti inovačných liekov. S cieľom reagovať na nové politické potreby sa môžu podporovať dodatočné akcie, napríklad v oblasti otázok zdravotníckej politiky a v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci.

V rámci každej z týchto činností sa zohľadnia etické, právne a socio-ekonomické otázky.

Činnosti

| — | Biotechnológia, všeobecné nástroje a liečebné technológie v oblasti ľudského zdravia






  — | Rýchly výskum: urýchľovanie pokroku v základnej genomike (genomický a postgenomický výskum) a biomedicínskom výskume prostredníctvom zintenzívnenia generovania, štandardizácie, získavania a analýzy údajov. |
| --- | --- | --- |

—

Biotechnológia, všeobecné nástroje a liečebné technológie v oblasti ľudského zdravia

—

Rýchly výskum: urýchľovanie pokroku v základnej genomike (genomický a postgenomický výskum) a biomedicínskom výskume prostredníctvom zintenzívnenia generovania, štandardizácie, získavania a analýzy údajov.

| — | Zisťovanie, diagnostika a monitorovanie: dôraz sa kladie na neinvazívne alebo minimálne invazívne prístupy a technológie, ako napríklad nové preventívne nástroje regeneratívnej medicíny (napríklad prostredníctvom molekulárneho zobrazovania a diagnostiky). |
| --- | --- |

—

Zisťovanie, diagnostika a monitorovanie: dôraz sa kladie na neinvazívne alebo minimálne invazívne prístupy a technológie, ako napríklad nové preventívne nástroje regeneratívnej medicíny (napríklad prostredníctvom molekulárneho zobrazovania a diagnostiky).

| — | Prognózy vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti liečebných postupov: rozvoj a overovanie biologických markerov prostredníctvom metód a modelov in vivo a in vitro vrátane simulácie, farmakogenomiky, cielených a výsledkových postupov a alternatív k pokusom na zvieratách. |
| --- | --- |

—

Prognózy vhodnosti, bezpečnosti a účinnosti liečebných postupov: rozvoj a overovanie biologických markerov prostredníctvom metód a modelov in vivo a in vitro vrátane simulácie, farmakogenomiky, cielených a výsledkových postupov a alternatív k pokusom na zvieratách.

| — | Inovačné liečebné postupy a zákroky: skúmanie, konsolidácia a zabezpečovanie ďalšieho rozvoja pokrokových liečebných postupov a technológií, ktoré možno potenciálne použiť pri mnohých chorobách a poruchách, ako napríklad nových liečebných nástrojov regeneratívnej medicíny. |
| --- | --- |

—

Inovačné liečebné postupy a zákroky: skúmanie, konsolidácia a zabezpečovanie ďalšieho rozvoja pokrokových liečebných postupov a technológií, ktoré možno potenciálne použiť pri mnohých chorobách a poruchách, ako napríklad nových liečebných nástrojov regeneratívnej medicíny.

| — | Translačný výskum pre ľudské zdravie






  — | Integrácia biologických údajov a procesov: rozsiahle zhromažďovanie údajov, systémová biológia (vrátane modelovania zložitých systémov), generovanie a analýza veľkého množstva údajov potrebných na lepšie pochopenie zložitých sietí, ktoré regulujú tisíce génov a génových produktov, ktoré riadia dôležité biologické procesy vo všetkých dôležitých organizmoch a na všetkých úrovniach organizácie. |
| --- | --- | --- |

—

Translačný výskum pre ľudské zdravie

—

Integrácia biologických údajov a procesov: rozsiahle zhromažďovanie údajov, systémová biológia (vrátane modelovania zložitých systémov), generovanie a analýza veľkého množstva údajov potrebných na lepšie pochopenie zložitých sietí, ktoré regulujú tisíce génov a génových produktov, ktoré riadia dôležité biologické procesy vo všetkých dôležitých organizmoch a na všetkých úrovniach organizácie.

| — | Výskum mozgu a s ním súvisiacich chorôb, výskum vývinu a starnutia človeka: skúmanie procesu zdravého starnutia a spôsobu, akým prebieha interakcia medzi génmi, prostredím a činnosťou mozgu za bežných podmienok, ako aj pri poškodeniach mozgu a príslušných chorobách súvisiacich s vekom (napríklad demencia). |
| --- | --- |

—

Výskum mozgu a s ním súvisiacich chorôb, výskum vývinu a starnutia človeka: skúmanie procesu zdravého starnutia a spôsobu, akým prebieha interakcia medzi génmi, prostredím a činnosťou mozgu za bežných podmienok, ako aj pri poškodeniach mozgu a príslušných chorobách súvisiacich s vekom (napríklad demencia).

| — | Translačný výskum infekčných chorôb: riešenie problémov rezistencie voči liekom, globálneho ohrozenia, ktoré predstavujú HIV/AIDS, malária a tuberkulóza, ako aj hepatitída C a potenciálne nové a vracajúce sa epidémie (napríklad SARS a vysoko patogénna chrípka). |
| --- | --- |

—

Translačný výskum infekčných chorôb: riešenie problémov rezistencie voči liekom, globálneho ohrozenia, ktoré predstavujú HIV/AIDS, malária a tuberkulóza, ako aj hepatitída C a potenciálne nové a vracajúce sa epidémie (napríklad SARS a vysoko patogénna chrípka).

| — | Translačný výskum najvýznamnejších chorôb: rakoviny, srdcovocievnych ochorení, cukrovky/obezity, zriedkavých chorôb, iných chronických chorôb vrátane reumatických chorôb, artritídy a muskuloskeletálnych chorôb: rozvoj stratégií zameraných na pacienta od prevencie po diagnostiku s osobitným dôrazom na liečbu vrátane klinického výskumu. Budú sa zohľadňovať aspekty paliatívnej medicíny. |
| --- | --- |

—

Translačný výskum najvýznamnejších chorôb: rakoviny, srdcovocievnych ochorení, cukrovky/obezity, zriedkavých chorôb, iných chronických chorôb vrátane reumatických chorôb, artritídy a muskuloskeletálnych chorôb: rozvoj stratégií zameraných na pacienta od prevencie po diagnostiku s osobitným dôrazom na liečbu vrátane klinického výskumu. Budú sa zohľadňovať aspekty paliatívnej medicíny.

| — | Optimalizácia poskytovania zdravotnej starostlivosti občanom Európy






  — | Prenesenie klinických výsledkov do klinickej praxe: vytvorenie znalostnej základne pre klinické rozhodovanie a objasnenie prenesenia výsledkov klinického výskumu do klinickej praxe, najmä so zreteľom na bezpečnosť pacientov a lepšie využívanie liekov (vrátane niektorých aspektov farmakovigilancie a vedecky testovaných komplementárnych a alternatívnych liekov), ako aj špecifiká detí, žien a starých ľudí. |
| --- | --- | --- |

—

Optimalizácia poskytovania zdravotnej starostlivosti občanom Európy

—

Prenesenie klinických výsledkov do klinickej praxe: vytvorenie znalostnej základne pre klinické rozhodovanie a objasnenie prenesenia výsledkov klinického výskumu do klinickej praxe, najmä so zreteľom na bezpečnosť pacientov a lepšie využívanie liekov (vrátane niektorých aspektov farmakovigilancie a vedecky testovaných komplementárnych a alternatívnych liekov), ako aj špecifiká detí, žien a starých ľudí.

| — | Kvalita, výkonnosť a solidarita systémov zdravotnej starostlivosti vrátane systémov prechodnej zdravotnej starostlivosti a stratégií domácej starostlivosti: prenesenie účinných intervencií do rozhodnutí vedenia, zhodnotenie nákladov, efektívnosti a prínosov rôznych intervencií, a to aj pokiaľ ide o bezpečnosť pacientov, vymedzenie potrieb a podmienok dostatočného prísunu ľudských zdrojov, analyzovanie faktorov, ktoré majú vplyv na rovnosť pri prístupe k vysoko kvalitnej zdravotnej starostlivosti (aj pre znevýhodnené skupiny) vrátane analýz zmien obyvateľstva (napríklad starnutie, mobilita a migrácia, ako aj zmena pracoviska). |
| --- | --- |

—

Kvalita, výkonnosť a solidarita systémov zdravotnej starostlivosti vrátane systémov prechodnej zdravotnej starostlivosti a stratégií domácej starostlivosti: prenesenie účinných intervencií do rozhodnutí vedenia, zhodnotenie nákladov, efektívnosti a prínosov rôznych intervencií, a to aj pokiaľ ide o bezpečnosť pacientov, vymedzenie potrieb a podmienok dostatočného prísunu ľudských zdrojov, analyzovanie faktorov, ktoré majú vplyv na rovnosť pri prístupe k vysoko kvalitnej zdravotnej starostlivosti (aj pre znevýhodnené skupiny) vrátane analýz zmien obyvateľstva (napríklad starnutie, mobilita a migrácia, ako aj zmena pracoviska).

| — | Zvýšená prevencia chorôb a lepšie využívanie liekov: rozvoj účinnej verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá sa zaoberá širším spektrom faktorov dôležitých pre zdravie (napríklad stres, strava, životný štýl alebo životné prostredie a ich interakcia s užívaním liekov): určenie úspešných postupov v rôznych oblastiach zdravotnej starostlivosti na zlepšenie predpisovania liekov a ich užívania zo strany pacientov (vrátane aspektov farmakovigilancie a vzájomných účinkov liekov). |
| --- | --- |

—

Zvýšená prevencia chorôb a lepšie využívanie liekov: rozvoj účinnej verejnej zdravotnej starostlivosti, ktorá sa zaoberá širším spektrom faktorov dôležitých pre zdravie (napríklad stres, strava, životný štýl alebo životné prostredie a ich interakcia s užívaním liekov): určenie úspešných postupov v rôznych oblastiach zdravotnej starostlivosti na zlepšenie predpisovania liekov a ich užívania zo strany pacientov (vrátane aspektov farmakovigilancie a vzájomných účinkov liekov).

| — | Primerané uplatňovanie nových liečebných postupov a technológií: dlhodobé hodnotenie bezpečnosti a účinnosti a monitorovanie rozsiahleho využívania nových medicínskych technológií (vrátane prístrojov) a pokrokových liečebných postupov s cieľom zabezpečovať vysokú mieru ochrany a podpory verejného zdravia. |
| --- | --- |

—

Primerané uplatňovanie nových liečebných postupov a technológií: dlhodobé hodnotenie bezpečnosti a účinnosti a monitorovanie rozsiahleho využívania nových medicínskych technológií (vrátane prístrojov) a pokrokových liečebných postupov s cieľom zabezpečovať vysokú mieru ochrany a podpory verejného zdravia.

2.   Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia

Cieľ

Budovanie európskej znalostnej bioekonomiky (4) prostredníctvom prepojenia vedy, priemyslu a iných zainteresovaných strán s cieľom využívať nové a rozvíjajúce sa výskumné príležitosti, ktoré riešia tieto sociálne, environmentálne a hospodárske výzvy: narastajúci dopyt po bezpečnejších, zdravších a kvalitnejších potravinách a po trvalo udržateľnom využívaní a výrobe obnoviteľných biologických zdrojov, narastajúce riziko epizootických a zoonotických chorôb a porúch súvisiacich s potravinami, hrozby pre trvalú udržateľnosť a bezpečnosť poľnohospodárskej výroby a výroby v akvakultúre a rybnom hospodárstve a narastajúci dopyt po kvalitných potravinách s prihliadnutím na blaho zvierat a situáciu vo vidieckych a pobrežných oblastiach, ako aj na osobitné stravovacie potreby spotrebiteľov.

Odôvodnenie

Inovácie a pokrok v znalostiach v oblasti trvalo udržateľného riadenia, výroby a využívania biologických zdrojov (mikroorganizmov, rastlín a zvierat) poskytnú základ pre nové, trvalo udržateľné, bezpečné, ekologické a konkurencieschopné výrobky v oblasti poľnohospodárstva, rybného hospodárstva, krmív, potravín, zdravia, lesného hospodárstva a s nimi spojených odvetviach. V súlade s európskou stratégiou o vedách o živej prírode a biotechnológii (5) to pomôže zvýšiť konkurencieschopnosť európskych podnikov pôsobiacich v oblasti poľnohospodárstva a biotechnológie, semenárstva a potravinárstva, najmä MSP zameraných na moderné technológie, a zároveň zlepšiť sociálne zabezpečenie a blahobyt.

Výskum bezpečnosti potravín a potravinových reťazcov, chorôb súvisiacich so stravou, výberu potravín a vplyvu potravín a výživy na zdravie pomôže pri boji s poruchami súvisiacimi so stravou (napríklad obezita, alergie) a infekčnými chorobami (napríklad prenosné spongiformné encefalopatie, vtáčia chrípka) a zároveň významne prispeje k vykonávaniu existujúcich a vytváraniu budúcich politík a právnych predpisov v oblasti verejného zdravia, zdravia zvierat a rastlín a ochrany spotrebiteľa.

Rôznorodosť a najmä malá veľkosť európskych podnikov v týchto oblastiach je síce jednou zo silných stránok Únie a príležitosť, vedie však k roztrieštenému prístupu k podobným otázkam. Lepšie riešenie predstavuje intenzívnejšia spolupráca a zdieľanie odborných znalostí, napríklad o nových metódach, technológiách, postupoch a normách, ktoré vyplývajú zo zmien právnych predpisov Spoločenstva.

Viaceré európske technologické platformy pripsievajú ku stanoveniu spoločných výskumných priorít, napríklad v oblasti rastlinnej genomiky a biotechnológie, lesného hospodárstva a s ním súvisiacich odvetví, globálneho zdravia zvierat, chovu hospodárskych zvierat, potravinárskych a priemyselných biotechnológií. Uskutočňovaný výskum tiež poskytne znalostnú základňu potrebnú na podporu: spoločnej poľnohospodárskej politiky a európskej stratégie v oblasti lesného hospodárstva; poľnohospodárskych a obchodných otázok; bezpečnostných aspektov geneticky modifikovaných organizmov (GMO); právnych predpisov v oblasti bezpečnosti potravín; noriem Spoločenstva v oblasti kontroly zdravia a chorôb zvierat, ako aj ich blaha; reformy spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, ktorej cieľom je zabezpečiť trvalo udržateľný rozvoj rybného hospodárstva a akvakultúry a bezpečnosť morských potravinových výrobkov (6). Zo sociálneho hľadiska je potrebná pružná reakcia na nové politické potreby, najmä pokiaľ ide o nové riziká a sociálne alebo hospodárske trendy a potreby.

Činnosti

| — | Trvalo udržateľná výroba a riadenie biologických zdrojov z pôdneho, lesného a vodného prostredia: umožňovanie výskumu vrátane technológií, ktoré majú v názve koncovku „-omika“, napríklad genomiky, proteomiky, metabolomiky, ako aj systémovej biológie, bioinformatiky a konvergenčných technológií pre mikroorganizmy, rastliny a zvieratá vrátane výskumu zužitkovania a trvalo udržateľného využívania ich biodiverzity.
  V prípade pôdnych biologických zdrojov bude klásť výskum dôraz na: úrodnosť pôdy, lepšie poľnohospodárske plodiny a výrobné systémy so zreteľom na ich rozmanitosť vrátane organického pestovania, systémov pre kvalitu výroby a monitorovanie a hodnotenie vplyvu GMO na životné prostredie a ľudí, zdravie rastlín, trvalo udržateľné, konkurencieschopné a multifunkčné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, rozvoj vidieka, zdravie a blaho zvierat, ich chov a produkcia, infekčné choroby zvierat vrátane epidemiologických štúdií, zoonóz a ich patogénnych mechanizmov a choroby súvisiace s krmivami, ďalšie hrozby pre trvalú udržateľnosť a bezpečnosť výroby potravín vrátane zmeny klímy, bezpečná likvidácia odpadu živočíšneho pôvodu.
  Pokiaľ ide o biologické zdroje z vodného prostredia, výskum bude podporovať trvalú udržateľnosť a konkurencieschopnosť rybného hospodárstva, poskytovať vedeckú a technickú základňu riadeniu rybného hospodárstva a podporovať trvalo udržateľný rozvoj akvakultúry vrátane chovu a blaha zvierat.
  Tvorba nástrojov (vrátane nástrojov ICT), ktoré potrebujú tvorcovia politiky a iné subjekty v oblastiach, ako je napríklad poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a akvakultúra a rozvoj vidieka (krajina, postupy hospodárenia s pôdou atď.), socio-ekonomické a etické hľadiská výroby. |
| --- | --- |

—

Trvalo udržateľná výroba a riadenie biologických zdrojov z pôdneho, lesného a vodného prostredia: umožňovanie výskumu vrátane technológií, ktoré majú v názve koncovku „-omika“, napríklad genomiky, proteomiky, metabolomiky, ako aj systémovej biológie, bioinformatiky a konvergenčných technológií pre mikroorganizmy, rastliny a zvieratá vrátane výskumu zužitkovania a trvalo udržateľného využívania ich biodiverzity.

V prípade pôdnych biologických zdrojov bude klásť výskum dôraz na: úrodnosť pôdy, lepšie poľnohospodárske plodiny a výrobné systémy so zreteľom na ich rozmanitosť vrátane organického pestovania, systémov pre kvalitu výroby a monitorovanie a hodnotenie vplyvu GMO na životné prostredie a ľudí, zdravie rastlín, trvalo udržateľné, konkurencieschopné a multifunkčné poľnohospodárstvo a lesné hospodárstvo, rozvoj vidieka, zdravie a blaho zvierat, ich chov a produkcia, infekčné choroby zvierat vrátane epidemiologických štúdií, zoonóz a ich patogénnych mechanizmov a choroby súvisiace s krmivami, ďalšie hrozby pre trvalú udržateľnosť a bezpečnosť výroby potravín vrátane zmeny klímy, bezpečná likvidácia odpadu živočíšneho pôvodu.

Pokiaľ ide o biologické zdroje z vodného prostredia, výskum bude podporovať trvalú udržateľnosť a konkurencieschopnosť rybného hospodárstva, poskytovať vedeckú a technickú základňu riadeniu rybného hospodárstva a podporovať trvalo udržateľný rozvoj akvakultúry vrátane chovu a blaha zvierat.

Tvorba nástrojov (vrátane nástrojov ICT), ktoré potrebujú tvorcovia politiky a iné subjekty v oblastiach, ako je napríklad poľnohospodárstvo, rybné hospodárstvo a akvakultúra a rozvoj vidieka (krajina, postupy hospodárenia s pôdou atď.), socio-ekonomické a etické hľadiská výroby.

| — | „Od stola k poľnohospodárskemu podniku“: potraviny, zdravie a blahobyt: spotrebiteľské, spoločenské, kultúrne, priemyselné a zdravotné, ako aj tradičné aspekty potravín a krmív vrátane behaviorálnych a kognitívnych vied, výživa, choroby a poruchy súvisiace so stravou vrátane obezity a alergií detí a dospelých, strava vo vzťahu k prevencii chorôb (vrátane zlepšených znalostí o zdraviu prospešných kombináciách a vlastnostiach potravín), inovačné technológie spracovania potravín a krmív (vrátane balenia a technológií z odvetví mimo potravinárskej oblasti), lepšia chemická a biologická kvalita a bezpečnosť potravín, nápojov a krmív, lepšie metódy zaistenia bezpečnosti potravín, ucelenosť (a kontrola) potravinového reťazca, fyzické a biologické vplyvy životného prostredia na potraviny/potravinové reťazce a naopak, vplyv na potravinový reťazec a jeho odolnosť voči globálnym zmenám, celková koncepcia potravinového reťazca (vrátane morských potravín a iných potravinových surovín a zložiek), vysledovateľnosť a jej ďalší rozvoj, pravosť potravín, vývoj nových prísad a výrobkov. |
| --- | --- |

—

„Od stola k poľnohospodárskemu podniku“: potraviny, zdravie a blahobyt: spotrebiteľské, spoločenské, kultúrne, priemyselné a zdravotné, ako aj tradičné aspekty potravín a krmív vrátane behaviorálnych a kognitívnych vied, výživa, choroby a poruchy súvisiace so stravou vrátane obezity a alergií detí a dospelých, strava vo vzťahu k prevencii chorôb (vrátane zlepšených znalostí o zdraviu prospešných kombináciách a vlastnostiach potravín), inovačné technológie spracovania potravín a krmív (vrátane balenia a technológií z odvetví mimo potravinárskej oblasti), lepšia chemická a biologická kvalita a bezpečnosť potravín, nápojov a krmív, lepšie metódy zaistenia bezpečnosti potravín, ucelenosť (a kontrola) potravinového reťazca, fyzické a biologické vplyvy životného prostredia na potraviny/potravinové reťazce a naopak, vplyv na potravinový reťazec a jeho odolnosť voči globálnym zmenám, celková koncepcia potravinového reťazca (vrátane morských potravín a iných potravinových surovín a zložiek), vysledovateľnosť a jej ďalší rozvoj, pravosť potravín, vývoj nových prísad a výrobkov.

| — | Vedy o živej prírode a biotechnológia pre trvalo udržateľné nepotravinové produkty a postupy: lepšie poľnohospodárske plodiny a lesné zdroje, krmivá, produkty mora a biomasa (vrátane morských zdrojov) na získavanie energie, životné prostredie a výrobky s vysokou pridanou hodnotou, ako napríklad materiály a chemické látky (vrátane biologických zdrojov využiteľných vo farmaceutickom priemysle a v medicíne) vrátane novátorských systémov hospodárenia, bioprocesov a koncepcií biorafinérie, biokatalýza, nové a lepšie mikroorganizmy a enzýmy, produkty a postupy lesného hospodárstva, biologická obnova životného prostredia a čistejšie biologické spracovanie, využitie poľnohospodársko-priemyselného odpadu a vedľajších produktov. |
| --- | --- |

—

Vedy o živej prírode a biotechnológia pre trvalo udržateľné nepotravinové produkty a postupy: lepšie poľnohospodárske plodiny a lesné zdroje, krmivá, produkty mora a biomasa (vrátane morských zdrojov) na získavanie energie, životné prostredie a výrobky s vysokou pridanou hodnotou, ako napríklad materiály a chemické látky (vrátane biologických zdrojov využiteľných vo farmaceutickom priemysle a v medicíne) vrátane novátorských systémov hospodárenia, bioprocesov a koncepcií biorafinérie, biokatalýza, nové a lepšie mikroorganizmy a enzýmy, produkty a postupy lesného hospodárstva, biologická obnova životného prostredia a čistejšie biologické spracovanie, využitie poľnohospodársko-priemyselného odpadu a vedľajších produktov.

3.   Informačné a komunikačné technológie (ICT)

Cieľ

Zlepšenie konkurencieschopnosti európskeho priemyslu a pomoc Európe zvládnuť a formovať budúci vývoj ICT tak, aby sa splnili požiadavky európskej spoločnosti a hospodárstva. ICT sú skutočným ťažiskom znalostnej spoločnosti. Činnosti posilnia európsku vedeckú a technologickú základňu v oblasti ICT a zabezpečia jej popredné postavenie v ICT v celosvetovom meradle, pomôžu stimulovať inovácie a tvorivosť v oblasti produktov, služieb a postupov prostredníctvom využívania ICT a zabezpečia, aby sa pokrok v oblasti ICT rýchlo zhodnotil v prospech európskych občanov, obchodných spoločností, priemyslu a štátnej správy. Tieto činnosti tiež pomôžu znížiť digitálnu priepasť a sociálne vylúčenie.

Odôvodnenie

ICT sú rozhodujúce pre budúcnosť Európy a sú základným kameňom realizácie lisabonskej agendy. Prinášajú urýchlenie v troch kľúčových oblastiach: produktivita a inovácie, modernizácia verejných služieb a pokrok vo vede a technike. Polovica výrobných ziskov v našich hospodárstvach sa dá pripísať vplyvu ICT na produkty, služby a obchodné postupy. ICT sú hlavným hnacím motorom inovácií a tvorivosti a hlavným faktorom pre zvládnutie zmeny hodnotových reťazcov v odvetviach priemyslu a služieb.

ICT sú nevyhnutné k uspokojovaniu rastúceho dopytu po zdravotnej a sociálnej starostlivosti, a to najmä pre ľudí so zvláštnymi potrebami vrátane starnúceho obyvateľstva, a k modernizácií služieb v oblastiach verejného záujmu, ako napríklad vzdelávanie, kultúrne dedičstvo, bezpečnosť, energetika, doprava a životné prostredie, a k zlepšovaniu prístupnosti a transparentnosti správy a postupov tvorby politík. ICT zohrávajú významnú úlohu v riadení a komunikácii v oblasti výskumu a technického rozvoja a urýchľujú pokrok v ostatných oblastiach vedy a techniky, keďže menia spôsob, akým výskumní pracovníci uskutočňujú výskum, spolupracujú a inovujú.

Rýchlo narastajúce hospodárske a spoločenské požiadavky spolu s pokračujúcou integráciou ICT do každodenného života a nutnosťou ďalej rozširovať technologické hranice, ako aj vyvíjať inovačné, vysokohodnotné produkty a služby založené na ICT vytvárajú čoraz širší zoznam námetov pre výskum. Priblížiť technológie ľuďom a organizačným potrebám znamená: skrývať zložitosť technológií a podľa potreby odkrývať ich funkčnosť, zabezpečiť funkčnosť, jednoduchosť používania, dostupnosť a cenovú prístupnosť technológií, poskytovať nové aplikácie, riešenia a služby založené na ICT, ktoré sú dôveryhodné, spoľahlivé a dajú sa prispôsobiť potrebám a požiadavkám užívateľov. Výskumní pracovníci v oblasti ICT stoja neustále pred požiadavkou poskytovať vyšší výkon za menej peňazí, a preto sú účastníkmi celosvetových pretekov zameraných na miniaturizáciu, zvládnutie konvergencie počítačových, komunikačných a mediálnych technológií vrátane lepšej súčinnosti systémov a konvergencie s inými dôležitými vedami a disciplínami, ako aj na výstavbu systémov, ktoré sú schopné učiť sa a vyvíjať.

Zo všetkého tohto rôznorodého úsilia vzniká nová vlna technológií. Výskumné činnosti v oblasti ICT tiež vychádzajú zo širokého spektra vedeckých a technických disciplín vrátane biovedy, vedy o živej prírode, psychológie, pedagogiky, kognitívnych, spoločenských a humanitných vied.

ICT sú jedným z odvetví, v ktorých prebieha najintenzívnejší výskum. Výskumné úsilie v oblasti ICT vo verejnom a súkromnom sektore predstavuje tretinu celkového výskumného úsilia vo všetkých významných hospodárstvách. Európa má síce vedúce postavenie v priemysle a technike v kľúčových oblastiach ICT, avšak v investíciách do výskumu v oblasti ICT za svojimi hlavnými konkurentmi zaostáva. Len prostredníctvom obnoveného a intenzívnejšieho spojenia úsilia na európskej úrovni môžeme naplno využívať možnosti, ktoré ponúka pokrok v oblasti ICT. Výskumná činnosť v oblasti ICT založená na rozvojovom modeli „open source (otvorený zdroj)“ dokazuje svoju užitočnosť ako zdroj inovácií a širšej spolupráce. Výsledky výskumu v oblasti ICT môžu mať rôzne spôsoby využitia a viesť k rozmanitým obchodným modelom.

V rámci komplexnej a holistickej stratégie sa výskumné činnosti v oblasti ICT budú úzko spájať s politickými opatreniami na zavádzanie ICT, ako aj s regulačnými opatreniami. Po rozsiahlych poradách, ku ktorým prispeli viaceré európske technologické platformy a priemyselné iniciatívy, sa stanovili priority v oblastiach, ako napríklad nanoelektronika, mikrosystémy, zabudované systémy, mobilná a bezdrôtová komunikácia, elektronické médiá, fotonika, robotika a softvér, služby a technológie typu Grid vrátane voľného a otvoreného softvéru (FLOSS). Zohľadnia sa aj otázky trvalej udržateľnosti, a to najmä v oblasti elektroniky.

Činnosti

Úloha výskumu technológií budúcnosti a nových technológií je v rámci tejto témy osobitne dôležitá na podporu výskumu na hraniciach poznania v kľúčových oblastiach ICT a v ich kombinácii s inými dôležitými oblasťami a disciplínami; na podporu nových myšlienok a prevratných spôsobov využitia a na skúmanie nových možnosti výskumných programov v oblasti ICT vrátane využitia kvantových efektov, systémovej integrácie a inteligentných systémov.

| — | Technologické piliere ICT:






  — | Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro/nanosystémy: posúvanie hraníc miniaturizácie, integrácie, rozmanitosti, uchovávania a hustoty, zvyšovanie výkonu a vyrobiteľnosti pri nižších nákladoch, uľahčenie začlenenia ICT do rôznych aplikácií, rozhrania, výskum, ktorý si vyžaduje preskúmať nové koncepcie. |
| --- | --- | --- |

—

Technologické piliere ICT:

—

Nanoelektronika, fotonika a integrované mikro/nanosystémy: posúvanie hraníc miniaturizácie, integrácie, rozmanitosti, uchovávania a hustoty, zvyšovanie výkonu a vyrobiteľnosti pri nižších nákladoch, uľahčenie začlenenia ICT do rôznych aplikácií, rozhrania, výskum, ktorý si vyžaduje preskúmať nové koncepcie.

| — | Všadeprítomné komunikačné siete s neobmedzenou kapacitou: všadeprítomný prístup prostredníctvom heterogénnych sietí – pevné, mobilné, bezdrôtové a vysielacie siete od osobnej oblasti až po regionálnu a globálnu oblasť – ktorý umožňuje bezproblémovú dodávku čoraz vyšších objemov dát a služieb kamkoľvek a kedykoľvek. |
| --- | --- |

—

Všadeprítomné komunikačné siete s neobmedzenou kapacitou: všadeprítomný prístup prostredníctvom heterogénnych sietí – pevné, mobilné, bezdrôtové a vysielacie siete od osobnej oblasti až po regionálnu a globálnu oblasť – ktorý umožňuje bezproblémovú dodávku čoraz vyšších objemov dát a služieb kamkoľvek a kedykoľvek.

| — | Zabudované systémy, používanie počítačov a riadenie: výkonné, bezpečné, rozčlenené, spoľahlivé a efektívne počítacie, uchovávacie a komunikačné systémy a produkty, ktoré sú zabudované do objektov a fyzických infraštruktúr a môžu snímať a riadiť svoje prostredie a prispôsobovať sa mu; súčinnosť diskrétnych a spojitých systémov. |
| --- | --- |

—

Zabudované systémy, používanie počítačov a riadenie: výkonné, bezpečné, rozčlenené, spoľahlivé a efektívne počítacie, uchovávacie a komunikačné systémy a produkty, ktoré sú zabudované do objektov a fyzických infraštruktúr a môžu snímať a riadiť svoje prostredie a prispôsobovať sa mu; súčinnosť diskrétnych a spojitých systémov.

| — | Softvér, technológie typu Grid, bezpečnosť a spoľahlivosť: dynamický, prispôsobiteľný, spoľahlivý a dôveryhodný softvér a služby, platformy pre softvér a služby, zložité systémy a nové architektúry spracovania vrátane ich poskytovania ako verejných služieb. |
| --- | --- |

—

Softvér, technológie typu Grid, bezpečnosť a spoľahlivosť: dynamický, prispôsobiteľný, spoľahlivý a dôveryhodný softvér a služby, platformy pre softvér a služby, zložité systémy a nové architektúry spracovania vrátane ich poskytovania ako verejných služieb.

| — | Znalosti, kognitívne systémy a systémy schopné učiť sa: sémantické systémy; získavanie a využívanie znalostí, ktoré sú súčasťou webových stránok a multimediálneho obsahu; biologicky inšpirované umelé systémy, ktoré vnímajú, rozumejú, učia sa, vyvíjajú sa a samostatne konajú; učenie sa prostredníctvom priateľských strojov a ľudí založené na lepšom pochopení ľudského poznávania. |
| --- | --- |

—

Znalosti, kognitívne systémy a systémy schopné učiť sa: sémantické systémy; získavanie a využívanie znalostí, ktoré sú súčasťou webových stránok a multimediálneho obsahu; biologicky inšpirované umelé systémy, ktoré vnímajú, rozumejú, učia sa, vyvíjajú sa a samostatne konajú; učenie sa prostredníctvom priateľských strojov a ľudí založené na lepšom pochopení ľudského poznávania.

| — | Simulácia, vizualizácia, interakcia a zmiešané reality: nástroje inovačného navrhovania a tvorivosti pri produktoch, službách a digitálnych médiách a prirodzenej a kontextovo bohatej interakcie a komunikácie s integrovanými jazykovými funkciami. |
| --- | --- |

—

Simulácia, vizualizácia, interakcia a zmiešané reality: nástroje inovačného navrhovania a tvorivosti pri produktoch, službách a digitálnych médiách a prirodzenej a kontextovo bohatej interakcie a komunikácie s integrovanými jazykovými funkciami.

| — | Nové perspektívy v oblasti ICT nadväzujúce na iné vedecké a technické disciplíny vrátane problematiky z oblasti matematiky a fyziky, biotechnológií, náuky o materiáloch a vedy o živej prírode v oblasti miniaturizácie zariadení ICT na veľkosť kompatibilnú a interaktívnu so živými organizmami na účely zvyšovania výkonnosti a užívateľskej prístupnosti systémového inžinierstva a spracovania informácií, ako aj v oblasti modelovania a simulácie živého sveta. |
| --- | --- |

—

Nové perspektívy v oblasti ICT nadväzujúce na iné vedecké a technické disciplíny vrátane problematiky z oblasti matematiky a fyziky, biotechnológií, náuky o materiáloch a vedy o živej prírode v oblasti miniaturizácie zariadení ICT na veľkosť kompatibilnú a interaktívnu so živými organizmami na účely zvyšovania výkonnosti a užívateľskej prístupnosti systémového inžinierstva a spracovania informácií, ako aj v oblasti modelovania a simulácie živého sveta.

| — | Integrácia technológií:






  — | Osobné prostredia: osobné komunikačné a výpočtové zariadenia, príslušenstvo, zariadenia nositeľné na tele, implantáty; ich rozhrania a prepojenia so službami a zdrojmi. |
| --- | --- | --- |

—

Integrácia technológií:

—

Osobné prostredia: osobné komunikačné a výpočtové zariadenia, príslušenstvo, zariadenia nositeľné na tele, implantáty; ich rozhrania a prepojenia so službami a zdrojmi.

| — | Domáce prostredia: komunikácia, monitorovanie, riadenie, pomoc; bezproblémová súčinnosť a využívanie všetkých zariadení; interaktívny digitálny obsah a služby. |
| --- | --- |

—

Domáce prostredia: komunikácia, monitorovanie, riadenie, pomoc; bezproblémová súčinnosť a využívanie všetkých zariadení; interaktívny digitálny obsah a služby.

| — | Robotické systémy: pokročilé autonómne systémy; vnímanie, riadenie, schopnosť činnosti, prirodzená interakcia a spolupráca; miniaturizácia, humanoidné technológie. |
| --- | --- |

—

Robotické systémy: pokročilé autonómne systémy; vnímanie, riadenie, schopnosť činnosti, prirodzená interakcia a spolupráca; miniaturizácia, humanoidné technológie.

| — | Inteligentné infraštruktúry: nástroje, vďaka ktorým sa infraštruktúry nevyhnutne potrebné v každodennom živote stanú účinnejšími, užívateľsky prístupnejšími, ľahšie prispôsobiteľnými a udržiavateľnými, ako aj odolnejšími voči používaniu a zlyhaniu. |
| --- | --- |

—

Inteligentné infraštruktúry: nástroje, vďaka ktorým sa infraštruktúry nevyhnutne potrebné v každodennom živote stanú účinnejšími, užívateľsky prístupnejšími, ľahšie prispôsobiteľnými a udržiavateľnými, ako aj odolnejšími voči používaniu a zlyhaniu.

| — | Výskum aplikácií:






  — | ICT, ktoré reagujú na spoločenské potreby: nové systémy, materiály, štruktúry, technológie a služby v oblasti verejného záujmu, ktoré zlepšujú kvalitu, účinnosť, prístup a začlenenie vrátane prístupnosti pre zdravotne postihnutých; užívateľsky prístupné aplikácie, integrácia nových technológií a iniciatív, ako napríklad pomoc osobám pri asistovanom bývaní,






  — | v oblasti zdravia: zlepšenie prevencie chorôb a poskytovania zdravotnej starostlivosti, skorá diagnostika, liečba a personalizácia; samostatnosť, bezpečnosť, monitorovanie a mobilita pacientov; priestor pre informácie o zdraví na získavanie a riadenie znalostí, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Výskum aplikácií:

—

ICT, ktoré reagujú na spoločenské potreby: nové systémy, materiály, štruktúry, technológie a služby v oblasti verejného záujmu, ktoré zlepšujú kvalitu, účinnosť, prístup a začlenenie vrátane prístupnosti pre zdravotne postihnutých; užívateľsky prístupné aplikácie, integrácia nových technológií a iniciatív, ako napríklad pomoc osobám pri asistovanom bývaní,

—

v oblasti zdravia: zlepšenie prevencie chorôb a poskytovania zdravotnej starostlivosti, skorá diagnostika, liečba a personalizácia; samostatnosť, bezpečnosť, monitorovanie a mobilita pacientov; priestor pre informácie o zdraví na získavanie a riadenie znalostí,

| — | zlepšiť začlenenie do spoločnosti a rovnocennú účasť a zabrániť digitálnej priepasti; podporná technológia pre starších a zdravotne postihnutých ľudí; dizajn pre všetkých (design-for-all), |
| --- | --- |

—

zlepšiť začlenenie do spoločnosti a rovnocennú účasť a zabrániť digitálnej priepasti; podporná technológia pre starších a zdravotne postihnutých ľudí; dizajn pre všetkých (design-for-all),

| — | v oblasti mobility: inteligentné dopravné systémy založené na ICT, vozidlá a inteligentné riešenia v oblasti služieb cestovného ruchu, ktoré umožňujú bezpečný, ekologický, pohodlný a účinný presun osôb a tovaru, |
| --- | --- |

—

v oblasti mobility: inteligentné dopravné systémy založené na ICT, vozidlá a inteligentné riešenia v oblasti služieb cestovného ruchu, ktoré umožňujú bezpečný, ekologický, pohodlný a účinný presun osôb a tovaru,

| — | na podporu životného prostredia, riadenia rizík a trvalo udržateľného rozvoja vylúčiť alebo znížiť zraniteľnosť a zmieriť následky prírodných katastrôf, priemyselných nehôd a ľudských činností súvisiacich s hospodárskym rozvojom, |
| --- | --- |

—

na podporu životného prostredia, riadenia rizík a trvalo udržateľného rozvoja vylúčiť alebo znížiť zraniteľnosť a zmieriť následky prírodných katastrôf, priemyselných nehôd a ľudských činností súvisiacich s hospodárskym rozvojom,

| — | pre štátnu správu na všetkých úrovniach: efektívnosť, otvorenosť a zodpovednosť v záujme verejnej správy na svetovej úrovni a prepojenia na občanov a podniky, podpory demokracie a sprístupnenia informácií pre všetkých. |
| --- | --- |

—

pre štátnu správu na všetkých úrovniach: efektívnosť, otvorenosť a zodpovednosť v záujme verejnej správy na svetovej úrovni a prepojenia na občanov a podniky, podpory demokracie a sprístupnenia informácií pre všetkých.

| — | ICT zamerané na obsah, tvorivosť a rozvoj osobnosti:






  — | nové mediálne vzory a nové formy obsahu vrátane zábavy; vytváranie interaktívneho digitálneho obsahu a prístup k nemu; obohatené skúsenosti užívateľov; hospodárne poskytovanie obsahu; riadenie digitálnych práv; hybridné médiá; |
| --- | --- | --- |

—

ICT zamerané na obsah, tvorivosť a rozvoj osobnosti:

—

nové mediálne vzory a nové formy obsahu vrátane zábavy; vytváranie interaktívneho digitálneho obsahu a prístup k nemu; obohatené skúsenosti užívateľov; hospodárne poskytovanie obsahu; riadenie digitálnych práv; hybridné médiá;

| — | technológiou podporované učenie sa; prispôsobiteľné a kontextualizované riešenia v oblasti učenia sa; aktívne učenie sa; |
| --- | --- |

—

technológiou podporované učenie sa; prispôsobiteľné a kontextualizované riešenia v oblasti učenia sa; aktívne učenie sa;

| — | systémy založené na ICT na podporu prístupnosti a dlhodobého využívania digitálnych kultúrnych a vedeckých zdrojov a kapacít v mnohojazyčnom/mnohokultúrnom prostredí, |
| --- | --- |

—

systémy založené na ICT na podporu prístupnosti a dlhodobého využívania digitálnych kultúrnych a vedeckých zdrojov a kapacít v mnohojazyčnom/mnohokultúrnom prostredí,

| — | ICT na podporu podnikov a priemyslu:






  — | nové formy dynamicky sieťovo prepojených obchodných postupov spolupráce, digitálne ekosystémy okrem iného pre posilnenie malých a stredných organizácií a komunít; optimalizovaná organizácia práce a pracovné prostredie podporujúce spoluprácu, ako napríklad zdieľanie znalostí a interaktívne služby (napríklad v cestovom ruchu); |
| --- | --- | --- |

—

ICT na podporu podnikov a priemyslu:

—

nové formy dynamicky sieťovo prepojených obchodných postupov spolupráce, digitálne ekosystémy okrem iného pre posilnenie malých a stredných organizácií a komunít; optimalizovaná organizácia práce a pracovné prostredie podporujúce spoluprácu, ako napríklad zdieľanie znalostí a interaktívne služby (napríklad v cestovom ruchu);

| — | výroba vrátane tradičných priemyselných odvetví: rýchlosť a prispôsobiteľnosť návrhu, výroby a dodávky vysoko personalizovaného tovaru; digitálna a virtuálna výroba; nástroje pre modeláciu, simuláciu, optimalizáciu a prezentáciu; miniaturizované a integrované produkty v oblasti ICT, |
| --- | --- |

—

výroba vrátane tradičných priemyselných odvetví: rýchlosť a prispôsobiteľnosť návrhu, výroby a dodávky vysoko personalizovaného tovaru; digitálna a virtuálna výroba; nástroje pre modeláciu, simuláciu, optimalizáciu a prezentáciu; miniaturizované a integrované produkty v oblasti ICT,

| — | ICT na zabezpečenie dôvery: riadenie identity; autentifikácia a autorizácia; technológie na lepšiu ochranu súkromia; správa práv a majetku; ochrana proti ohrozeniu z kybernetického prostredia. |
| --- | --- |

—

ICT na zabezpečenie dôvery: riadenie identity; autentifikácia a autorizácia; technológie na lepšiu ochranu súkromia; správa práv a majetku; ochrana proti ohrozeniu z kybernetického prostredia.

4.   Nanovedy, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie

Cieľ

Zlepšiť konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a získavanie znalostí s cieľom zabezpečiť jeho transformáciu z priemyslu založeného na zdrojoch na priemysel založený na znalostiach, a to uskutočňovaním krokov zameraných na rozvoj znalostí a uplatňovanie rozhodujúcich znalostí v nových aplikáciách na pomedzí rôznych technológií a disciplín. Bude to prínosom pre nové priemyselné odvetvia v oblasti najmodernejších technológií aj pre tradičné priemyselné odvetia s vyššou hodnotou a dôrazom na znalosti, ktoré venujú osobitnú pozornosť vhodnému šíreniu výsledkov výskumu a technického rozvoja do MSP. Tieto činnosti sa zameriavajú najmä na podporovanie technológií, ktoré ovplyvňujú všetky priemyselné odvetvia a mnoho iných tém siedmeho rámcového programu.

Odôvodnenie

Zdá sa, že narastajúce ťažkosti, ktoré majú vplyv na mnohé priemyselné činnosti sa už neobmedzujú len na tradičné odvetvia náročné na pracovnú silu, ale postupne sa začínajú prejavovať aj v náročnejších odvetviach – ktoré tradične predstavujú silnú stránku európskeho priemyslu – a dokonca aj v niektorých odvetviach zameraných na najmodernejšie technológie. Je potrebné zachovať silnú priemyselnú základňu posilnením znalostí v existujúcom priemysle, ako aj budovaním silného európskeho priemyslu založeného na znalostiach a využívajúceho znalosti s dôrazom na využívanie základného výskumu pre priemyselné aplikácie. Na to bude potrebné zmodernizovať existujúcu základňu MSP a vytvoriť a následne rozvíjať nové MSP využívajúce najnovšie znalosti, a to prostredníctvom rozširovania znalostí a odborných schopností v rámci programov spolupráce.

Konkurencieschopnosť priemyslu v budúcnosti bude vo veľkej miere závisieť od nanotechnológií a ich aplikácií. Výskum a technický rozvoj v oblasti nanovied a nanotechnológií a ich využívanie vo viacerých oblastiach môžu urýchliť transformáciu európskeho priemyslu. EÚa má uznávané vedúce postavenie v oblastiach, ako napríklad nanovedy, nanotechnológie, materiály a výrobné technológie, ktoré sa musia ďalej posilniť s cieľom zabezpečiť a zlepšiť postavenie Európskej únie vo vysoko konkurenčnom globálnom prostredí.

Materiály s novými vlastnosťami sú kľúčové pre konkurencieschopnosť európskeho priemyslu v budúcnosti a sú základom pre technický pokrok v mnohých oblastiach.

Priority dôležité pre priemysel a ich integráciu do odvetvových aplikácií možno stanoviť prostredníctvom činností, ako sú napríklad európske technologické platformy v odvetviach, ako je nanoelektronika, priemyselná výroba, výroba energie, oceliarstvo, chemický priemysel, energetika, dopravný priemysel, stavebníctvo, priemyselná bezpečnosť, textilný priemysel, keramický priemysel, drevospracujúci priemysel a nanomedicína. To pomôže pri stanovení spoločných výskumných priorít a cieľov. Okrem toho pružným reagovaním na nové politické potreby, ktoré vzniknú počas trvania siedmeho rámcového programu sa budú riešiť otázky príslušnej politiky, regulácie a normalizácie, ako aj vplyvu.

Činnosti

| — | Nanovedy, nanotechnológie






  — | Získavanie nových znalostí o rozhraniach a fenoménoch závislých od veľkosti; riadenie vlastností materiálov na nanoúrovni pre nové aplikácie; integrácia technológií na nanoúrovni vrátane monitorovania a snímania; samoorganizačné vlastnosti; nanomotory; nanoprístroje a nanosystémy; metódy a nástroje na charakterizáciu a manipuláciu v nanorozmeroch; nanotechnológie a technológie vyžadujúce vysokú presnosť v chemickom priemysle na výrobu základných materiálov a komponentov; štúdium a výroba komponentov presných na nanometer; vplyv na bezpečnosť a zdravie ľudí a na životné prostredie; metrológia, monitorovanie a snímanie, nomenklatúra a normy; skúmanie nových koncepcií a prístupov pre sektorové aplikácie vrátane integrácie a konvergencie nových technológií. Činnosti sa taktiež budú zameriavať na skúmanie vplyvu nanotechnológie na spoločnosť a význam nanovedy a technológie pre riešenie spoločenských problémov. |
| --- | --- | --- |

—

Nanovedy, nanotechnológie

—

Získavanie nových znalostí o rozhraniach a fenoménoch závislých od veľkosti; riadenie vlastností materiálov na nanoúrovni pre nové aplikácie; integrácia technológií na nanoúrovni vrátane monitorovania a snímania; samoorganizačné vlastnosti; nanomotory; nanoprístroje a nanosystémy; metódy a nástroje na charakterizáciu a manipuláciu v nanorozmeroch; nanotechnológie a technológie vyžadujúce vysokú presnosť v chemickom priemysle na výrobu základných materiálov a komponentov; štúdium a výroba komponentov presných na nanometer; vplyv na bezpečnosť a zdravie ľudí a na životné prostredie; metrológia, monitorovanie a snímanie, nomenklatúra a normy; skúmanie nových koncepcií a prístupov pre sektorové aplikácie vrátane integrácie a konvergencie nových technológií. Činnosti sa taktiež budú zameriavať na skúmanie vplyvu nanotechnológie na spoločnosť a význam nanovedy a technológie pre riešenie spoločenských problémov.

| — | Materiály






  — | Získavanie nových znalostí o vysokovýkonných povrchoch a materiáloch pre nové výrobky a postupy, ako aj na ich opravu; materiály založené na znalostiach s vlastnosťami na mieru a očakávaným výkonom; vyššia spoľahlivosť návrhu a simulácie; počítačové modelovanie; väčšia zložitosť; kompatibilita so životným prostredím; začlenenie činiteľov funkčnosti – v nano-, mikro- a makro-rozmeroch – do chemickej technológie a priemyslu spracujúceho materiály; nové nanomateriály vrátane nanokompozitov, biomateriály a hybridné materiály vrátane návrhu a riadenia ich spracovania, vlastností a výkonu. |
| --- | --- | --- |

—

Materiály

—

Získavanie nových znalostí o vysokovýkonných povrchoch a materiáloch pre nové výrobky a postupy, ako aj na ich opravu; materiály založené na znalostiach s vlastnosťami na mieru a očakávaným výkonom; vyššia spoľahlivosť návrhu a simulácie; počítačové modelovanie; väčšia zložitosť; kompatibilita so životným prostredím; začlenenie činiteľov funkčnosti – v nano-, mikro- a makro-rozmeroch – do chemickej technológie a priemyslu spracujúceho materiály; nové nanomateriály vrátane nanokompozitov, biomateriály a hybridné materiály vrátane návrhu a riadenia ich spracovania, vlastností a výkonu.

| — | Nová výroba






  — | Vytvorenie podmienok a kapacít pre trvalo udržateľnú výrobu založenú na znalostiach vrátane vypracovania, rozvoja a overenia nových foriem reagujúcich na nové potreby priemyslu a podpory modernizácie európskej priemyselnej základne; rozvoj nešpecifických výrobných kapacít pre prispôsobiteľnú, sieťovo prepojenú výrobu založenú na znalostiach; rozvoj nových inžinierskych koncepcií, ktoré využívajú konvergenciu technológií (napríklad nanotechnológií, mikrotechnológií, biotechnológií, geotechnológií, informačných technológií, optických technológií, kognitívnych technológií a ich inžinierskych požiadaviek) pre ďalšiu generáciu nových alebo vynovených výrobkov a služieb s vysokou pridanou hodnotou, ako aj prispôsobenie meniacim sa potrebám; zavedenie vysokovýkonných výrobných technológií. |
| --- | --- | --- |

—

Nová výroba

—

Vytvorenie podmienok a kapacít pre trvalo udržateľnú výrobu založenú na znalostiach vrátane vypracovania, rozvoja a overenia nových foriem reagujúcich na nové potreby priemyslu a podpory modernizácie európskej priemyselnej základne; rozvoj nešpecifických výrobných kapacít pre prispôsobiteľnú, sieťovo prepojenú výrobu založenú na znalostiach; rozvoj nových inžinierskych koncepcií, ktoré využívajú konvergenciu technológií (napríklad nanotechnológií, mikrotechnológií, biotechnológií, geotechnológií, informačných technológií, optických technológií, kognitívnych technológií a ich inžinierskych požiadaviek) pre ďalšiu generáciu nových alebo vynovených výrobkov a služieb s vysokou pridanou hodnotou, ako aj prispôsobenie meniacim sa potrebám; zavedenie vysokovýkonných výrobných technológií.

| — | Integrácia technológií pre priemyselné aplikácie






  — | Integrácia nových znalostí, nanotechnológií a mikrotechnológií, materiálov a výroby v odvetvových a medziodvetvových aplikáciách v oblastiach ako zdravotníctvo, potravinársky priemysel, stavebníctvo, doprava, energetika, informačný a komunikačný priemysel, chemický priemysel, životné prostredie, textilný a odevný priemysel, obuvnícky priemysel, drevospracujúci priemysel, oceliarsky a strojársky priemysel. |
| --- | --- | --- |

—

Integrácia technológií pre priemyselné aplikácie

—

Integrácia nových znalostí, nanotechnológií a mikrotechnológií, materiálov a výroby v odvetvových a medziodvetvových aplikáciách v oblastiach ako zdravotníctvo, potravinársky priemysel, stavebníctvo, doprava, energetika, informačný a komunikačný priemysel, chemický priemysel, životné prostredie, textilný a odevný priemysel, obuvnícky priemysel, drevospracujúci priemysel, oceliarsky a strojársky priemysel.

5.   Energetika

Cieľ

Upraviť súčasný energetický systém na trvalo udržateľnejší systém, menej závislý od dovážaných palív a založený na rôznorodých zdrojoch energie, najmä obnoviteľných zdrojoch, nosičoch energie a neznečisťujúcich zdrojoch; zlepšovanie energetickej účinnosti okrem iného racionalizáciou využívania a uskladňovania energie; reagovanie na naliehavé otázky bezpečnosti dodávok a zmeny klímy a zároveň zvýšenie konkurencieschopnosti európskych priemyselných odvetví.

Odôvodnenie

Energetické systémy čelia veľkým výzvam. Vzhľadom na znepokojujúci trend v oblasti globálneho dopytu po energii, obmedzenosť konvenčných zásob ropy a zemného plynu a nutnosť zásadne znížiť emisie skleníkových plynov s cieľom zmierniť ničivé následky zmeny klímy, škodlivé kolísanie cien ropy (najmä pokiaľ ide o odvetvie dopravy, ktoré je od ropy silne závislé) a geopolitickú nestabilitu v dodávateľských oblastiach je potrebné súrne nájsť a vypracovať primerané a včasné riešenia. Výskum v oblasti energie je dôležitým príspevkom na zabezpečenie dostupných nákladov na energie pre našich občanov a priemysel. Výskum a demonštrácia sú nevyhnutné na zabezpečenie najekologickejších a najhospodárnejších technológií a opatrení, ktoré EÚ umožnia plniť svoje ciele podľa Kjótskeho protokolu a nad jeho rámec, ako aj zároveň plniť svoje záväzky v oblasti energetickej politiky podľa Zelenej knihy o zabezpečení dodávok energie (7) z roku 2000, Zelenej knihy o energetickej účinnosti (8) z roku 2005 a Zelenej knihy o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu (9) z roku 2006.

Európa dosiahla vedúce postavenie vo svete v mnohých technológiách v oblasti výroby energie a energetickej účinnosti. Je priekopníkom v oblasti moderných technológií týkajúcich sa obnoviteľnej energie, ako napríklad solárna energia, bioenergia a veterná energia. Európska únia je tiež konkurentom na svetovej úrovni v oblasti technológií výroby a distribúcie energie a má silné výskumné kapacity v oblasti zachytávania a sekvestrácie uhlíka. Toto postavenie je však v súčasnosti vystavené tvrdej konkurencii (najmä zo strany USA a Japonska). Európa preto musí udržať a posilniť svoje vedúce postavenie, čo si vyžaduje značné úsilie a medzinárodnú spoluprácu.

Radikálna premena energetického systému na konkurencieschopný a trvalo udržateľný energetický systém, ktorý produkuje menej alebo žiadne emisie CO2, si vyžaduje nové technológie, s ktorými sú spojené príliš vysoké riziká a ktorých zisky sú príliš neisté na to, aby súkromné firmy poskytli všetky investície potrebné na výskum, rozvoj, demonštráciu a zavedenie. Pri mobilizovaní súkromných investícií by preto kľúčovú úlohu mala zohrávať verejná podpora a európske úsilie a zdroje by sa mali kombinovať kohorentným a účinnejším spôsobom s cieľom konkurovať ekonomikám, ktoré významne a dôsledne investujú do podobných technológií. Európske technologické platformy zohrávajú v tomto ohľade dôležitú úlohu tým, že koordinovaným spôsobom mobilizujú potrebné výskumné úsilie. Činnosti potrebné na dosiahnutie uvedeného cieľa sú uvedené nižšie. Patrí k nim osobitná činnosť týkajúca sa znalostí potrebných na tvorbu energetickej politiky, ktoré môžu zároveň podporiť nové politické potreby, napríklad tie, ktoré súvisia s úlohou európskej energetickej politiky pri vypracovávaní medzinárodných akcií v oblasti zmeny klímy a s nestabilitou či narušeniami v dodávkach a cenách energie.

Činnosti

| — | Vodíkové a palivové články
  Integrovaná akcia na zabezpečenie silnej technologickej základne pre konkurencieschopný priemysel v oblasti palivových a vodíkových článkov v EÚ a pre stacionárne, prenosné a dopravné aplikácie. Európska technologická platforma pre vodíkové a palivové články prispieva k tejto činnosti navrhovaním integrovanej stratégie výskumu a zavádzania. |
| --- | --- |

—

Vodíkové a palivové články

Integrovaná akcia na zabezpečenie silnej technologickej základne pre konkurencieschopný priemysel v oblasti palivových a vodíkových článkov v EÚ a pre stacionárne, prenosné a dopravné aplikácie. Európska technologická platforma pre vodíkové a palivové články prispieva k tejto činnosti navrhovaním integrovanej stratégie výskumu a zavádzania.

| — | Výroba obnoviteľnej elektrickej energie
  Technológie na zvýšenie celkovej účinnosti, nákladovej efektívnosti a spoľahlivosti transformácie prostredníctvom zníženia nákladov na výrobu elektrickej energie z domácich obnoviteľných zdrojov energie vrátane odpadov a vývoj a demonštrácia technológií vhodných pre rôzne regionálne podmienky. |
| --- | --- |

—

Výroba obnoviteľnej elektrickej energie

Technológie na zvýšenie celkovej účinnosti, nákladovej efektívnosti a spoľahlivosti transformácie prostredníctvom zníženia nákladov na výrobu elektrickej energie z domácich obnoviteľných zdrojov energie vrátane odpadov a vývoj a demonštrácia technológií vhodných pre rôzne regionálne podmienky.

| — | Výroba obnoviteľných palív
  Integrované systémy výroby paliva a transformačné technológie: rozvoj a zníženie nákladov na pevné, kvapalné a plynné palivá (vrátane vodíka) vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie vrátane biomasy a odpadov s cieľom dosiahnuť nákladovo efektívnu výrobu, skladovanie, distribúciu a využívanie palív s neutrálnym obsahom uhlíka, najmä biopalív v odvetví dopravy a výroby elektrickej energie. |
| --- | --- |

—

Výroba obnoviteľných palív

Integrované systémy výroby paliva a transformačné technológie: rozvoj a zníženie nákladov na pevné, kvapalné a plynné palivá (vrátane vodíka) vyrobené z obnoviteľných zdrojov energie vrátane biomasy a odpadov s cieľom dosiahnuť nákladovo efektívnu výrobu, skladovanie, distribúciu a využívanie palív s neutrálnym obsahom uhlíka, najmä biopalív v odvetví dopravy a výroby elektrickej energie.

| — | Obnoviteľná energia na vykurovanie a chladenie
  Výskum, vývoj a demonštrácia technológií a zariadení vrátane skladovacích technológií na zvýšenie účinnosti a zníženie nákladov na aktívne a pasívne vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov energie, pričom sa zaručí ich využívanie v rôznych regionálnych podmienkach s dostatočným potenciálom. |
| --- | --- |

—

Obnoviteľná energia na vykurovanie a chladenie

Výskum, vývoj a demonštrácia technológií a zariadení vrátane skladovacích technológií na zvýšenie účinnosti a zníženie nákladov na aktívne a pasívne vykurovanie a chladenie z obnoviteľných zdrojov energie, pričom sa zaručí ich využívanie v rôznych regionálnych podmienkach s dostatočným potenciálom.

| — | Technológie zachytávania a skladovania CO2 na výrobu energie s nulovými emisiami
  Výskum, vývoj a demonštrácia technológií na zásadné zníženie účinkov využívania fosílnych palív na životné prostredie s cieľom zriadiť vysoko účinné a nákladovo efektívne elektrárne a/alebo teplárne s takmer nulovými emisiami na základe technológií zachytávania a skladovania CO2, najmä podzemného skladovania. |
| --- | --- |

—

Technológie zachytávania a skladovania CO2 na výrobu energie s nulovými emisiami

Výskum, vývoj a demonštrácia technológií na zásadné zníženie účinkov využívania fosílnych palív na životné prostredie s cieľom zriadiť vysoko účinné a nákladovo efektívne elektrárne a/alebo teplárne s takmer nulovými emisiami na základe technológií zachytávania a skladovania CO2, najmä podzemného skladovania.

| — | Technológie čistého uhlia
  Výskum, vývoj a demonštrácia technológií na podstatné zvýšenie účinnosti, spoľahlivosti a zníženie nákladov elektrární prostredníctvom vývoja a demonštrácie technológií premeny čistého uhlia a iných tuhých palív, ktoré produkujú tiež druhotné nosiče energie (vrátane vodíka) a kvapalné alebo plynné palivá. Činnosti budú prípadne prepojené s technológiami zachytávania a skladovania CO2 alebo spoločného využívania biomasy. |
| --- | --- |

—

Technológie čistého uhlia

Výskum, vývoj a demonštrácia technológií na podstatné zvýšenie účinnosti, spoľahlivosti a zníženie nákladov elektrární prostredníctvom vývoja a demonštrácie technológií premeny čistého uhlia a iných tuhých palív, ktoré produkujú tiež druhotné nosiče energie (vrátane vodíka) a kvapalné alebo plynné palivá. Činnosti budú prípadne prepojené s technológiami zachytávania a skladovania CO2 alebo spoločného využívania biomasy.

| — | Inteligentné energetické siete
  Výskum, vývoj a demonštrácia spôsobov zvýšenia účinnosti, bezpečnosti, spoľahlivosti a kvality európskych elektrických a plynových systémov a sietí najmä v kontexte integrovanejšieho európskeho trhu s energiou, napríklad transformáciou súčasných elektrických sietí na interaktívne (zákazníci/prevádzkovatelia) siete služieb, vypracovaním možností uskladňovania energie a odstránením prekážok veľkoplošného zavádzania a účinnej integrácie decentralizovaných a obnoviteľných zdrojov energie. |
| --- | --- |

—

Inteligentné energetické siete

Výskum, vývoj a demonštrácia spôsobov zvýšenia účinnosti, bezpečnosti, spoľahlivosti a kvality európskych elektrických a plynových systémov a sietí najmä v kontexte integrovanejšieho európskeho trhu s energiou, napríklad transformáciou súčasných elektrických sietí na interaktívne (zákazníci/prevádzkovatelia) siete služieb, vypracovaním možností uskladňovania energie a odstránením prekážok veľkoplošného zavádzania a účinnej integrácie decentralizovaných a obnoviteľných zdrojov energie.

| — | Energetická účinnosť a úspora
  Výskum, vývoj a demonštrácia nových koncepcií, optimalizácia overených koncepcií a technológií na zlepšenie energetickej účinnosti a umožnenie ďalších úspor v konečnej a primárnej spotrebe energie v prípade budov (vrátane osvetlenia), dopravy, služieb a priemyslu počas ich životného cyklu. Patrí sem integrácia stratégií a technológií v oblasti energetickej účinnosti (vrátane kogenerácie a polygenerácie), využívanie technológií na výrobu novej a obnoviteľnej energie, opatrenia a nástroje riadenia dopytu po energii a demonštrácia budov s minimálnym vplyvom na klímu. |
| --- | --- |

—

Energetická účinnosť a úspora

Výskum, vývoj a demonštrácia nových koncepcií, optimalizácia overených koncepcií a technológií na zlepšenie energetickej účinnosti a umožnenie ďalších úspor v konečnej a primárnej spotrebe energie v prípade budov (vrátane osvetlenia), dopravy, služieb a priemyslu počas ich životného cyklu. Patrí sem integrácia stratégií a technológií v oblasti energetickej účinnosti (vrátane kogenerácie a polygenerácie), využívanie technológií na výrobu novej a obnoviteľnej energie, opatrenia a nástroje riadenia dopytu po energii a demonštrácia budov s minimálnym vplyvom na klímu.

| — | Znalosti pre tvorbu energetickej politiky
  Vývoj nástrojov, metód a modelov na hodnotenie najdôležitejších hospodárskych a sociálnych otázok súvisiacich s energetickými technológiami a zabezpečovanie kvantifikovateľných cieľov a scenárov v strednodobom a dlhodobom horizonte (vrátane poskytovania vedeckej podpory pre tvorbu politiky). |
| --- | --- |

—

Znalosti pre tvorbu energetickej politiky

Vývoj nástrojov, metód a modelov na hodnotenie najdôležitejších hospodárskych a sociálnych otázok súvisiacich s energetickými technológiami a zabezpečovanie kvantifikovateľných cieľov a scenárov v strednodobom a dlhodobom horizonte (vrátane poskytovania vedeckej podpory pre tvorbu politiky).

6.   Životné prostredie (vrátane zmeny klímy)

Cieľ

Trvalo udržateľné riadenie životného prostredia a jeho zdrojov prostredníctvom rozširovania znalostí o interakciách medzi klímou, biosférou, ekosystémami a ľudskou činnosťou, ako aj prostredníctvom rozvoja nových technológií, nástrojov a služieb s cieľom riešiť globálne otázky životného prostredia integrovaným spôsobom. Dôraz sa bude klásť na predpovedanie klimatických zmien, ekologických zmien, zmien zemských a morských systémov; na nástroje a technológie určené na monitorovanie, prevenciu, zmierňovanie a prispôsobovanie environmentálnych tlakov a rizík vrátane tých, ktoré sa týkajú zdravia a nástrojov a technológií na udržateľnosť prirodzeného prostredia a prostredia vytvoreného človekom.

Odôvodnenie

Problémy životného prostredia presahujú hranice štátov a vyžadujú si koordinovaný prístup na celoeurópskej a často aj celosvetovej úrovni. Prírodné zdroje Zeme a prostredie vytvorené človekom sú vystavené intenzívnemu tlaku v dôsledku rastu populácie, urbanizácie, výstavby, neustáleho rastu v odvetví poľnohospodárstva, akvakultúry, rybného hospodárstva, dopravy a energetiky a v dôsledku premenlivosti klímy a otepľovania na miestnej, regionálnej a celosvetovej úrovni. Európa musí nájsť nový, trvalo udržateľný vzťah k životnému prostrediu a zároveň posilniť európsky priemysel a zlepšiť jeho konkurencieschopnosť. Vzhľadom na úroveň, rozsah a vysokú komplexnosť výskumu životného prostredia je na dosiahnutie potrebného kritického množstva potrebná spolupráca na úrovni EÚ. Týmto sa uľahčí spoločné plánovanie, využívanie prepojených a interoperabilných databáz, ako aj rozvoj koherentných a rozsiahlych pozorovacích a predpovedných systémov. Výskum by mal riešiť potrebu správy údajov a informačných služieb, ako aj problémy s prenosom, integráciou a mapovaním údajov.

Na plnenie medzinárodných záväzkov, ako sú Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCC) a jeho Kjótsky protokol, Dohovor OSN o biologickej diverzite, Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii, Štokholmský dohovor o perzistentných organických znečisťujúcich látkach, ciele Svetového summitu o trvalo udržateľnom rozvoji z roku 2002 vrátane iniciatívy EÚ v oblasti vody a príspevkov k práci Medzivládneho panelu o zmene klímy a iniciatívy pre pozorovanie Zeme, je potrebný výskum na úrovni EÚ.

Okrem toho existujú významné výskumné potreby, ktoré vyplývajú z existujúcich a nových politík na úrovni EÚ, z vykonávania šiesteho akčného plánu pre životné prostredie a s ním súvisiacich tematických stratégií (napríklad stratégie EÚ pre oblasť mora), akčných plánov, programov a smerníc o environmentálnych technológiách, životnom prostredí a zdraví, rámcovej smernice o vodách a systému NATURA 2000.

EÚ potrebuje posilniť svoje postavenie na svetových trhoch s environmentálnymi technológiami. Tieto technológie prispievajú k trvalo udržateľnej spotrebe a výrobe a pomáhajú dosiahnuť trvalo udržateľný rast poskytovaním ekologicky účinných riešení problémov životného prostredia na rôznych úrovniach a ochranou nášho kultúrneho a prírodného dedičstva. Požiadavky na životné prostredie predstavujú stimul pre inovácie a môžu poskytovať obchodné príležitosti a väčšiu konkurencieschopnosť a súčasne zabezpečovať udržateľnejšiu budúcnosť pre ďalšie generácie. Európske technologické platformy pre dodávku vody a hygienu a pre trvalo udržateľný chemický priemysel potvrdzujú potrebu akcie na úrovni EÚ a v nižšie uvedených činnostiach sa prihliada na ich výskumné plány. Iné platformy (napríklad pre stavebníctvo a lesné hospodárstvo) sa čiastočne zaoberajú otázkami environmentálnych technológií a rovnako sa na ne prihliada. Na vývoj a zavádzanie environmentálnych technológií na trh a na ich následné uplatňovanie, ako napríklad v riadení vodných zdrojov, majú osobitne silný vplyv socio-ekonomické aspekty. Pri činnostiach sa musia zvážiť socio-ekonomické aspekty politík a technického rozvoja vždy, keď to bude z hľadiska témy dôležité.

Nižšie je uvedený súbor činností (10), z ktorých mnohé priamo súvisia s politickými potrebami. V prípade, že sa objavia nové politické potreby, napríklad spojené s hodnotením vplyvu politík EÚ na trvalú udržateľnosť, môže sa im poskytnúť dodatočná podpora; pokračovanie akcií v oblasti zmeny klímy vyplývajúcich z Kjótskeho protokolu; a nové environmentálne politiky, akými sú politiky v rámci európskej stratégie na ochranu pôdy a týkajúce sa európskej námornej politiky, noriem a právnych predpisov.

Činnosti

| — | Zmena klímy, znečisťovanie a riziká






  — | Tlak na životné prostredie a klímu: fungovanie systémov klímy a Zeme vrátane polárnych oblastí; opatrenia určené na prispôsobenie a zmiernenie; znečisťovanie ovzdušia, pôdy a vody; zmeny zloženia atmosféry a kolobehu vody; globálne a regionálne interakcie medzi klímou a atmosférou, zemským povrchom, ľadom a oceánom; a dosah na biodiverzitu a ekosystémy vrátane vplyvu zvýšenia hladiny morí na pobrežné oblasti a na mimoriadne citlivé oblasti. |
| --- | --- | --- |

—

Zmena klímy, znečisťovanie a riziká

—

Tlak na životné prostredie a klímu: fungovanie systémov klímy a Zeme vrátane polárnych oblastí; opatrenia určené na prispôsobenie a zmiernenie; znečisťovanie ovzdušia, pôdy a vody; zmeny zloženia atmosféry a kolobehu vody; globálne a regionálne interakcie medzi klímou a atmosférou, zemským povrchom, ľadom a oceánom; a dosah na biodiverzitu a ekosystémy vrátane vplyvu zvýšenia hladiny morí na pobrežné oblasti a na mimoriadne citlivé oblasti.

| — | Životné prostredie a zdravie: interakcia medzi environmentálnymi stresovými faktormi a ľudským zdravím vrátane zistenia zdrojov stresu, biomonitorovacieho výskumu zameraného na zdravie súvisiace so životným prostredím, kvality vzduchu vo vnútorných priestoroch a prepojení s vnútorným prostredím, mestským prostredím, emisiami motorových vozidiel a vplyvu a nových rizikových faktorov; integrované metódy hodnotenia rizík nebezpečných látok vrátane alternatív k pokusom na zvieratách; kvantifikácia a analýza nákladov a prínosov v oblasti zdravotných rizík životného prostredia a indikátorov stratégií prevencie. |
| --- | --- |

—

Životné prostredie a zdravie: interakcia medzi environmentálnymi stresovými faktormi a ľudským zdravím vrátane zistenia zdrojov stresu, biomonitorovacieho výskumu zameraného na zdravie súvisiace so životným prostredím, kvality vzduchu vo vnútorných priestoroch a prepojení s vnútorným prostredím, mestským prostredím, emisiami motorových vozidiel a vplyvu a nových rizikových faktorov; integrované metódy hodnotenia rizík nebezpečných látok vrátane alternatív k pokusom na zvieratách; kvantifikácia a analýza nákladov a prínosov v oblasti zdravotných rizík životného prostredia a indikátorov stratégií prevencie.

| — | Prírodné nebezpečenstvá: zlepšenie predpovedania a integrované nebezpečenstvá – zraniteľnosť – a posudzovanie rizík súvisiacich s katastrofami spôsobenými geologickým nebezpečenstvom (napríklad zemetrasenia, sopky, cunami) a klímou (napríklad veterné smršte, suchá, povodne, lesné požiare, zosuvy pôdy, lavíny a iné mimoriadne udalosti) a ich dosahu; vývoj systémov včasného varovania a zlepšenie stratégií prevencie, zmierňovania škôd a riadenia okrem iného v rámci prístupu zohľadňujúceho viaceré riziká. |
| --- | --- |

—

Prírodné nebezpečenstvá: zlepšenie predpovedania a integrované nebezpečenstvá – zraniteľnosť – a posudzovanie rizík súvisiacich s katastrofami spôsobenými geologickým nebezpečenstvom (napríklad zemetrasenia, sopky, cunami) a klímou (napríklad veterné smršte, suchá, povodne, lesné požiare, zosuvy pôdy, lavíny a iné mimoriadne udalosti) a ich dosahu; vývoj systémov včasného varovania a zlepšenie stratégií prevencie, zmierňovania škôd a riadenia okrem iného v rámci prístupu zohľadňujúceho viaceré riziká.

| — | Trvalo udržateľné riadenie zdrojov






  — | Zachovanie a trvalo udržateľné riadenie prírodných a človekom vytvorených zdrojov a biodiverzity: ekosystémy; riadenie vodných zdrojov; odpadové hospodárstvo a prevencia; ochrana a riadenie biodiverzity vrátane kontroly invazívnych cudzokrajných druhov, ochrana pôdy, morského dna, lagún a pobrežných oblastí, zákroky proti dezertifikácii a znehodnocovaniu pôdy, ochrana krajiny; trvalo udržateľné využívanie a riadenie lesov; trvalo udržateľné riadenie a plánovanie mestského prostredia vrátane postindustriálnych oblastí; správa údajov a informačné služby; hodnotenie a predpovede súvisiace s prírodnými procesmi. |
| --- | --- | --- |

—

Trvalo udržateľné riadenie zdrojov

—

Zachovanie a trvalo udržateľné riadenie prírodných a človekom vytvorených zdrojov a biodiverzity: ekosystémy; riadenie vodných zdrojov; odpadové hospodárstvo a prevencia; ochrana a riadenie biodiverzity vrátane kontroly invazívnych cudzokrajných druhov, ochrana pôdy, morského dna, lagún a pobrežných oblastí, zákroky proti dezertifikácii a znehodnocovaniu pôdy, ochrana krajiny; trvalo udržateľné využívanie a riadenie lesov; trvalo udržateľné riadenie a plánovanie mestského prostredia vrátane postindustriálnych oblastí; správa údajov a informačné služby; hodnotenie a predpovede súvisiace s prírodnými procesmi.

| — | Riadenie morského prostredia: vplyv ľudskej činnosti na morské prostredie a jeho zdroje; znečisťovanie a eutrofizácia regionálnych morských vôd a pobrežných oblastí; hlbokomorské ekosystémy; hodnotenia trendov morskej biodiverzity, procesov súvisiacich s ekosystémami a morských prúdov; geológia morského dna; vývoj stratégií, koncepcií a nástrojov trvalo udržateľného využívania oceánov a ich zdrojov. |
| --- | --- |

—

Riadenie morského prostredia: vplyv ľudskej činnosti na morské prostredie a jeho zdroje; znečisťovanie a eutrofizácia regionálnych morských vôd a pobrežných oblastí; hlbokomorské ekosystémy; hodnotenia trendov morskej biodiverzity, procesov súvisiacich s ekosystémami a morských prúdov; geológia morského dna; vývoj stratégií, koncepcií a nástrojov trvalo udržateľného využívania oceánov a ich zdrojov.

| — | Environmentálne technológie






  — | Environmentálne technológie na pozorovanie, simuláciu, prevenciu, zmierňovanie, prispôsobovanie, sanáciu a obnovu prírodného a človekom vytvoreného prostredia: súvisiace s vodou, klímou, ovzduším, morským, mestským a vidieckym prostredím, pôdou, nakladaním s odpadom, recykláciou, čistými výrobnými postupmi a trvalo udržateľnými výrobkami, chemickou bezpečnosťou. |
| --- | --- | --- |

—

Environmentálne technológie

—

Environmentálne technológie na pozorovanie, simuláciu, prevenciu, zmierňovanie, prispôsobovanie, sanáciu a obnovu prírodného a človekom vytvoreného prostredia: súvisiace s vodou, klímou, ovzduším, morským, mestským a vidieckym prostredím, pôdou, nakladaním s odpadom, recykláciou, čistými výrobnými postupmi a trvalo udržateľnými výrobkami, chemickou bezpečnosťou.

| — | Ochrana, zachovanie a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva vrátane ľudského habitatu: lepšie hodnotenie poškodenia kultúrneho dedičstva; vývoj inovačných ochranných stratégií: podpora začlenenia kultúrneho dedičstva do mestského prostredia. |
| --- | --- |

—

Ochrana, zachovanie a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva vrátane ľudského habitatu: lepšie hodnotenie poškodenia kultúrneho dedičstva; vývoj inovačných ochranných stratégií: podpora začlenenia kultúrneho dedičstva do mestského prostredia.

| — | Hodnotenie technológií, overovanie a testovanie: metódy a nástroje hodnotenia rizík pre životné prostredie a životného cyklu pri postupoch, technológiách a produktoch vrátane alternatívnych stratégií testovania, a najmä metód testovania priemyselných chemikálií bez využitia zvierat; podpora trvalo udržateľných platforiem chemického priemyslu, technológie drevospracujúceho priemyslu, dodávky vody a sanitačné platformy (11); vedecké a technologické aspekty budúceho európskeho programu overovania a testovania environmentálnych technológií na doplnenie hodnotiacich nástrojov tretích strán. |
| --- | --- |

—

Hodnotenie technológií, overovanie a testovanie: metódy a nástroje hodnotenia rizík pre životné prostredie a životného cyklu pri postupoch, technológiách a produktoch vrátane alternatívnych stratégií testovania, a najmä metód testovania priemyselných chemikálií bez využitia zvierat; podpora trvalo udržateľných platforiem chemického priemyslu, technológie drevospracujúceho priemyslu, dodávky vody a sanitačné platformy (11); vedecké a technologické aspekty budúceho európskeho programu overovania a testovania environmentálnych technológií na doplnenie hodnotiacich nástrojov tretích strán.

| — | Nástroje na pozorovanie a hodnotenie Zeme






  — | Systémy pozorovania pevniny a oceánov a metódy monitorovania životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja: prispievať k rozvoju a integrácií systémov pozorovania z hľadiska otázok životného prostredia a trvalej udržateľnosti v rámci systému GEOSS (ktorý je doplnený systémom GMES – globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť); súčinnosť systémov a optimalizácia informácií na pochopenie, modelovanie a predpovedanie fenoménov životného prostredia a na vyhodnocovanie, skúmanie a riadenie prírodných zdrojov. |
| --- | --- | --- |

—

Nástroje na pozorovanie a hodnotenie Zeme

—

Systémy pozorovania pevniny a oceánov a metódy monitorovania životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja: prispievať k rozvoju a integrácií systémov pozorovania z hľadiska otázok životného prostredia a trvalej udržateľnosti v rámci systému GEOSS (ktorý je doplnený systémom GMES – globálne monitorovanie pre životné prostredie a bezpečnosť); súčinnosť systémov a optimalizácia informácií na pochopenie, modelovanie a predpovedanie fenoménov životného prostredia a na vyhodnocovanie, skúmanie a riadenie prírodných zdrojov.

| — | Prognostické metódy a hodnotiace nástroje trvalo udržateľného rozvoja s ohľadom na rôzne úrovne pozorovania: modelovanie prepojení medzi hospodárstvom, životným prostredím a spoločnosťou vrátane trhovo orientovaných nástrojov, externých účinkov, hraničných hodnôt a budovanie znalostnej základne a metodík hodnotenia vplyvu na trvalú udržateľnosť v kľúčových otázkach, ako napríklad využívanie pôdy a otázky mora; mestský rozvoj, sociálne a hospodárske napätie súvisiace so zmenou klímy. |
| --- | --- |

—

Prognostické metódy a hodnotiace nástroje trvalo udržateľného rozvoja s ohľadom na rôzne úrovne pozorovania: modelovanie prepojení medzi hospodárstvom, životným prostredím a spoločnosťou vrátane trhovo orientovaných nástrojov, externých účinkov, hraničných hodnôt a budovanie znalostnej základne a metodík hodnotenia vplyvu na trvalú udržateľnosť v kľúčových otázkach, ako napríklad využívanie pôdy a otázky mora; mestský rozvoj, sociálne a hospodárske napätie súvisiace so zmenou klímy.

7.   Doprava (vrátane aeronautiky)

Cieľ

Na základe technického a prevádzkového pokroku a na základe európskej dopravnej politiky rozvíjať integrované, bezpečnejšie, ekologickejšie a inteligentnejšie celoeurópske dopravné systémy v prospech všetkých občanov, spoločnosti a politiky v oblasti klímy, ktoré šetria zdroje životného prostredia a prírodné zdroje; zabezpečenie a ďalšie rozvíjanie konkurencieschopnosti, ktorú európske podniky dosiahli na celosvetovom trhu.

Odôvodnenie

Doprava je jednou zo silných stránok Európy – odvetvie leteckej dopravy prispieva do HDP EÚ 2,6 % (3,1 milióna pracovných miest), zatiaľ čo oblasť pozemnej dopravy vytvára 11 % HDP EÚ (pričom zamestnáva približne 16 miliónov osôb). Doprava je však zodpovedná za 25 % všetkých emisií CO2 v EÚ, z čoho vyplýva absolútna potreba zmeniť systém na ekologickejší s cieľom zabezpečiť trvalo udržateľnejšie spôsoby dopravy a kompatibilitu s mierou rastu v zmysle Bielej knihy „Európska dopravná politika do roku 2010: čas sa rozhodnúť“ (12).

Rozšírenie (ktorým sa rozloha zvýšila o 25 % a počet obyvateľstva o 20 %) a hospodársky rozvoj EÚ predstavujú nové výzvy v oblasti prepravy osôb a tovaru účinným, nákladovo efektívnym a trvalo udržateľným spôsobom. Doprava taktiež priamo súvisí s ostatnými dôležitými politikami, ako napríklad obchod, hospodárska súťaž, zamestnanosť, životné prostredie, súdržnosť, energetika, bezpečnosť a vnútorný trh.

Investície do výskumu a technického rozvoja v rámci dopravného priemyslu EÚ sú nevyhnutným predpokladom na zabezpečenie technologických konkurenčných výhod na globálnych trhoch (13). Činnosti na európskej úrovni budú tiež stimulovať reštrukturalizáciu priemyslu vrátane integrácie dodávateľského reťazca a najmä MSP.

Výskumné plány vypracované európskymi technologickými platformami (14) podporujú potrebu nového pohľadu na dopravné systémy, ktorý zohľadňuje interakciu vozidiel alebo plavidiel, dopravných sietí alebo infraštruktúr a využívania dopravných služieb, ktoré možno vyvinúť len na európskej úrovni. Náklady na výskum a technický rozvoj vo všetkých týchto oblastiach podstatne narastajú a spolupráca na úrovni EÚ je nevyhnutná na to, aby sa dosiahlo „kritické množstvo“ rozličných subjektov pôsobiacich v oblasti výskumu a technického rozvoja, ktoré budú riešiť otázky rozsahu a multidisciplinárne otázky nákladovo efektívnym spôsobom a môžu sa venovať aj politickým, technologickým a socioekonomickým výzvam, ku ktorým patria napríklad „čistý a bezpečný dopravný prostriedok“ budúcnosti, súčinnosť a intermodalita s osobitným dôrazom na vodnú a železničnú dopravu, dostupnosť, bezpečnosť, kapacita a účinky na životné prostredie v rozšírenej Únii. Pri vykonávaní európskych politík bude tiež podstatný vývoj technológií na podporu systému Galileo a jeho aplikácií.

K priemyselnému významu nižšie uvedených tém a činností, ako aj k potrebám tvorcov politiky sa bude pristupovať integrovaným spôsobom zahŕňajúcim hospodárske, sociálne a environmentálne aspekty dopravnej politiky. Okrem toho sa bude poskytovať podpora reakciám na existujúce aj nové politické potreby, napríklad tie, ktoré sa týkajú rozvoja námornej politiky alebo vykonávania politiky jednotného európskeho neba.

Činnosti

| — | Aeronautika a letecká doprava






  — | Ekologickejšia letecká doprava: znižovanie emisií vrátane skleníkových plynov a znižovanie hluku, zapracovanie prác v oblasti motorov a alternatívnych palív, konštrukcií a nových modelov lietadiel vrátane rotorových lietadiel, prevádzky letísk a riadenia dopravy. |
| --- | --- | --- |

—

Aeronautika a letecká doprava

—

Ekologickejšia letecká doprava: znižovanie emisií vrátane skleníkových plynov a znižovanie hluku, zapracovanie prác v oblasti motorov a alternatívnych palív, konštrukcií a nových modelov lietadiel vrátane rotorových lietadiel, prevádzky letísk a riadenia dopravy.

| — | Zvyšovanie časovej efektívnosti: zlepšenie efektívnosti letového poriadku s dôrazom na inovačné systémy riadenia letovej prevádzky v súlade s účinným vykonávaním politiky jednotného neba, ktorá integruje vzdušné, pozemné a vesmírne komponenty, vrátane dopravného toku a vyššej autonómie lietadiel. |
| --- | --- |

—

Zvyšovanie časovej efektívnosti: zlepšenie efektívnosti letového poriadku s dôrazom na inovačné systémy riadenia letovej prevádzky v súlade s účinným vykonávaním politiky jednotného neba, ktorá integruje vzdušné, pozemné a vesmírne komponenty, vrátane dopravného toku a vyššej autonómie lietadiel.

| — | Zabezpečovanie spokojnosti a bezpečnosti zákazníkov: zlepšenie pohodlia cestujúcich, inovačné služby na palube a efektívnejšie odbavovanie cestujúcich, zlepšenie všetkých bezpečnostných aspektov leteckej dopravy, väčší výber lietadiel rôznych veľkostí – od väčších až po menšie, vhodných na rôzne účely (vrátane regionálneho použitia). |
| --- | --- |

—

Zabezpečovanie spokojnosti a bezpečnosti zákazníkov: zlepšenie pohodlia cestujúcich, inovačné služby na palube a efektívnejšie odbavovanie cestujúcich, zlepšenie všetkých bezpečnostných aspektov leteckej dopravy, väčší výber lietadiel rôznych veľkostí – od väčších až po menšie, vhodných na rôzne účely (vrátane regionálneho použitia).

| — | Zlepšenie nákladovej efektívnosti: zníženie nákladov súvisiacich s vývojom výrobkov, výrobných a prevádzkových nákladov s dôrazom na inovačné lietadlá s nulovou potrebou údržby, opráv a prestavby, väčšie využívanie automatizácie a simulácie. |
| --- | --- |

—

Zlepšenie nákladovej efektívnosti: zníženie nákladov súvisiacich s vývojom výrobkov, výrobných a prevádzkových nákladov s dôrazom na inovačné lietadlá s nulovou potrebou údržby, opráv a prestavby, väčšie využívanie automatizácie a simulácie.

| — | Ochrana lietadiel a cestujúcich: zlepšenie ochranných opatrení cestujúcich, posádky, lietadla a systému leteckej dopravy, napríklad zlepšením metód získavania údajov a identifikácie, ochranou lietadiel pred útokmi, vylepšením bezpečnostných parametrov lietadiel. |
| --- | --- |

—

Ochrana lietadiel a cestujúcich: zlepšenie ochranných opatrení cestujúcich, posádky, lietadla a systému leteckej dopravy, napríklad zlepšením metód získavania údajov a identifikácie, ochranou lietadiel pred útokmi, vylepšením bezpečnostných parametrov lietadiel.

| — | Priekopníctvo v leteckej doprave budúcnosti: riešenie dlhodobejších výziev v letectve radikálnejšími, ekologicky účinnejšími, prístupnejšími a inovačnejšími kombináciami technológií, ktoré by viedli k významnému pokroku v oblasti leteckej dopravy. |
| --- | --- |

—

Priekopníctvo v leteckej doprave budúcnosti: riešenie dlhodobejších výziev v letectve radikálnejšími, ekologicky účinnejšími, prístupnejšími a inovačnejšími kombináciami technológií, ktoré by viedli k významnému pokroku v oblasti leteckej dopravy.

| — | Trvalo udržateľná pozemná doprava (železničná, cestná a vodná doprava)






  — | Ekologickejšia pozemná doprava: zníženie znečisťovania životného prostredia a hluku vrátane zníženia emisií skleníkových plynov; zníženie vplyvu dopravy na zmenu klímy znížením emisií prostredníctvom technologických a socio-ekonomických prostriedkov, ako aj odbornej prípravy užívateľov; vývoj čistých a účinných motorov a prevodových systémov vrátane hybridných technológií a využívania alternatívnych palív v dopravných aplikáciách, ako napríklad vodíkových a palivových článkov, s prihliadnutím na otázky nákladovej efektívnosti a energetickej účinnosti; stratégie likvidácie dopravných prostriedkov a plavidiel. |
| --- | --- | --- |

—

Trvalo udržateľná pozemná doprava (železničná, cestná a vodná doprava)

—

Ekologickejšia pozemná doprava: zníženie znečisťovania životného prostredia a hluku vrátane zníženia emisií skleníkových plynov; zníženie vplyvu dopravy na zmenu klímy znížením emisií prostredníctvom technologických a socio-ekonomických prostriedkov, ako aj odbornej prípravy užívateľov; vývoj čistých a účinných motorov a prevodových systémov vrátane hybridných technológií a využívania alternatívnych palív v dopravných aplikáciách, ako napríklad vodíkových a palivových článkov, s prihliadnutím na otázky nákladovej efektívnosti a energetickej účinnosti; stratégie likvidácie dopravných prostriedkov a plavidiel.

| — | Stimulácia a zvýšenie prechodu na iný druh dopravy a boj proti dopravným zápcham v dopravných koridoroch: rozvoj trvalo udržateľných inovačných, intermodálnych a interoperabilných regionálnych a vnútroštátnych dopravných a logistických sietí, infraštruktúr a systémov v Európe; internalizácia nákladov; výmena informácií medzi vozidlami/plavidlami a dopravnou infraštruktúrou; optimalizácia kapacity infraštruktúry; stratégia prechodu na iný druh dopravy s cieľom podporiť energeticky účinné druhy dopravy. |
| --- | --- |

—

Stimulácia a zvýšenie prechodu na iný druh dopravy a boj proti dopravným zápcham v dopravných koridoroch: rozvoj trvalo udržateľných inovačných, intermodálnych a interoperabilných regionálnych a vnútroštátnych dopravných a logistických sietí, infraštruktúr a systémov v Európe; internalizácia nákladov; výmena informácií medzi vozidlami/plavidlami a dopravnou infraštruktúrou; optimalizácia kapacity infraštruktúry; stratégia prechodu na iný druh dopravy s cieľom podporiť energeticky účinné druhy dopravy.

| — | Zabezpečenie trvalo udržateľnej mestskej mobility všetkých občanov vrátane zdravotne postihnutých: inovačné organizačné systémy vrátane čistých a bezpečných vozidiel a dopravných prostriedkov s nižšími hladinami znečisťovania, nových vysoko kvalitných spôsobov hromadnej dopravy a racionalizácie osobnej dopravy, komunikačnej infraštruktúry, integrovaného územného plánovania a dopravy, berúc do úvahy ich súvislosti s rastom a zamestnanosťou. |
| --- | --- |

—

Zabezpečenie trvalo udržateľnej mestskej mobility všetkých občanov vrátane zdravotne postihnutých: inovačné organizačné systémy vrátane čistých a bezpečných vozidiel a dopravných prostriedkov s nižšími hladinami znečisťovania, nových vysoko kvalitných spôsobov hromadnej dopravy a racionalizácie osobnej dopravy, komunikačnej infraštruktúry, integrovaného územného plánovania a dopravy, berúc do úvahy ich súvislosti s rastom a zamestnanosťou.

| — | Zlepšovanie bezpečnosti a ochrany ako prirodzenej súčasti dopravného systému: v dopravných operáciách pre vodičov, cestujúcich, prevádzkový personál, cyklistov a chodcov, ako aj pre prepravovaný náklad, pri navrhovaní a obsluhe vozidiel, plavidiel a infraštruktúr, ako aj v rámci celého dopravného systému. |
| --- | --- |

—

Zlepšovanie bezpečnosti a ochrany ako prirodzenej súčasti dopravného systému: v dopravných operáciách pre vodičov, cestujúcich, prevádzkový personál, cyklistov a chodcov, ako aj pre prepravovaný náklad, pri navrhovaní a obsluhe vozidiel, plavidiel a infraštruktúr, ako aj v rámci celého dopravného systému.

| — | Posilňovanie konkurencieschopnosti: zlepšenie postupov navrhovania; vývoj moderných technológií prevodových systémov a vozidiel a plavidiel; inovačné a nákladovo efektívne výrobné systémy, ako aj výstavba a údržba infraštruktúry; integračné architektúry. |
| --- | --- |

—

Posilňovanie konkurencieschopnosti: zlepšenie postupov navrhovania; vývoj moderných technológií prevodových systémov a vozidiel a plavidiel; inovačné a nákladovo efektívne výrobné systémy, ako aj výstavba a údržba infraštruktúry; integračné architektúry.

| — | Podpora Európskeho globálneho satelitného navigačného systému (Galileo a EGNOS): presné služby navigácie a načasovania určené pre rôzne odvetvia; účinné využívanie satelitnej navigácie a podpora stanovenia technológií a aplikácií druhej generácie. |
| --- | --- |

—

Podpora Európskeho globálneho satelitného navigačného systému (Galileo a EGNOS): presné služby navigácie a načasovania určené pre rôzne odvetvia; účinné využívanie satelitnej navigácie a podpora stanovenia technológií a aplikácií druhej generácie.

8.   Socio-ekonomické a humanitné vedy

Cieľ

Vytváranie hlbšieho spoločného porozumenia zložitých a navzájom prepojených socio-ekonomických výziev, ktorým musí Európa čeliť, ako napríklad rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť, sociálna súdržnosť, sociálne, kultúrne a vzdelávacie výzvy v rozšírenej EÚ, trvalá udržateľnosť, demografické zmeny, migrácia a integrácia, kvalita života a vzájomná globálna prepojenosť, najmä s cieľom zabezpečiť kvalitnejšiu znalostnú základňu pre politiku v príslušných oblastiach.

Odôvodnenie

Európa má silnú a vysoko kvalitnú výskumnú základňu v oblasti socio-ekonomických, socio-kultúrnych a humanitných vied. Rozmanitosť prístupov v hospodárskej, sociálnej, politickej a kultúrnej oblasti EÚ zabezpečuje výborné podmienky pre výskum v týchto oblastiach na úrovni EÚ. Existuje vysoká európska pridaná hodnota spolupráce vo výskume, ktorý reaguje na európske socio-ekonomické a socio-kultúrne otázky v uvedených oblastiach. Po prvé, príslušné otázky a výzvy majú na európskej úrovni vysokú prioritu a zaoberajú sa nimi politiky Spoločenstva. Po druhé, porovnávací výskum vykonávaný v EÚ alebo iných krajinách predstavuje mimoriadne účinný nástroj a ponúka významné príležitosti na učenie sa, ktoré presahujú hranice krajín a regiónov.

Po tretie má výskum na úrovni EÚ mimoriadne výhody, keďže umožňuje vývoj celoeurópskeho zhromažďovania údajov a využívanie rôznych uhlov pohľadu, ktoré sú potrebné na pochopenie zložitých otázok. Napokon, rozvoj čisto európskej socio-ekonomickej znalostnej základne týkajúcej sa týchto kľúčových výziev významne prispeje k podpore ich spoločného pochopenia v rámci celej Európskej únie, a najmä zo strany občanov Európy.

Činnosti, ktoré sa majú podporovať, sú uvedené nižšie a očakáva sa, že významnou mierou prispejú k zlepšeniu formulácie, vykonávania, vplyvu a hodnotenia politiky a vymedzeniu regulačných opatrení v rôznych oblastiach, ako napríklad politiky v oblasti hospodárstva, sociálnych vecí, kultúry, vzdelávania a odbornej prípravy, rodovej rovnosti, podnikania, medzinárodného obchodu, spotrebiteľskej politiky, vonkajších vzťahov, vedy a techniky, oficiálnych štatistík a vytvárania priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Okrem toho sa získajú príležitosti na riešenie nových socio-ekonomických výziev, ako aj na vykonávanie výskumu týkajúceho sa nových alebo nepredvídaných politických potrieb. Pri diskusii o výskumných plánoch sa môžu využiť aj sociálne platformy.

Činnosti

| — | Rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť v znalostnej spoločnosti: rozvoj a integrácia výskumu otázok týkajúcich sa rastu, socio-ekonomickej stability, zamestnanosti a konkurencieschopnosti so zameraním na témy, ako sú inovácie vzdelávanie vrátane celoživotného vzdelávania a úloha vedeckých a iných znalostí a nehmotných statkov na globálnej úrovni, mládež a politika v oblasti mládeže, prispôsobenie politík trhu práce a vnútroštátnych inštitucionálnych podmienok. |
| --- | --- |

—

Rast, zamestnanosť a konkurencieschopnosť v znalostnej spoločnosti: rozvoj a integrácia výskumu otázok týkajúcich sa rastu, socio-ekonomickej stability, zamestnanosti a konkurencieschopnosti so zameraním na témy, ako sú inovácie vzdelávanie vrátane celoživotného vzdelávania a úloha vedeckých a iných znalostí a nehmotných statkov na globálnej úrovni, mládež a politika v oblasti mládeže, prispôsobenie politík trhu práce a vnútroštátnych inštitucionálnych podmienok.

| — | Spájanie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych cieľov z európskeho hľadiska: riešením dvoch kľúčových a vysoko prepojených otázok pokračujúceho vývoja európskych socio-ekonomických modelov a hospodárskej, sociálnej a regionálnej súdržnosti v rozšírenej EÚ s prihliadnutím na trvalú udržateľnosť a ochranu životného prostredia, trvalo udržateľné mestské plánovanie, vzájomné pôsobenie medzi životným prostredím, energetikou a spoločnosťou a úlohu miest a metropolitných regiónov a socio-ekonomický vplyv európskych politík a právnych predpisov. |
| --- | --- |

—

Spájanie hospodárskych, sociálnych a environmentálnych cieľov z európskeho hľadiska: riešením dvoch kľúčových a vysoko prepojených otázok pokračujúceho vývoja európskych socio-ekonomických modelov a hospodárskej, sociálnej a regionálnej súdržnosti v rozšírenej EÚ s prihliadnutím na trvalú udržateľnosť a ochranu životného prostredia, trvalo udržateľné mestské plánovanie, vzájomné pôsobenie medzi životným prostredím, energetikou a spoločnosťou a úlohu miest a metropolitných regiónov a socio-ekonomický vplyv európskych politík a právnych predpisov.

| — | Hlavné trendy v spoločnosti a ich dôsledky: napríklad demografické zmeny vrátane starnutia a jeho vplyvov na dôchodkové systémy, migrácia a integrácia, analyzovanie dôsledkov demografických zmien pre mestský rozvoj; životné štýly, práca, rodina, zosúladenie pracovného a rodinného života, rodové otázky, otázky zdravotného postihnutia, zdravie a kvalita života; ochrana spotrebiteľa v hospodárstve; prejavy nerovnosti; kriminalita; úloha obchodu v spoločnosti a rozmanitosť obyvateľstva, etnická príslušnosť, náboženský pluralizmus, kultúrne interakcie, mnohokultúrne otázky a otázky súvisiace s ochranou základných práv a bojom proti diskriminácii každého druhu. |
| --- | --- |

—

Hlavné trendy v spoločnosti a ich dôsledky: napríklad demografické zmeny vrátane starnutia a jeho vplyvov na dôchodkové systémy, migrácia a integrácia, analyzovanie dôsledkov demografických zmien pre mestský rozvoj; životné štýly, práca, rodina, zosúladenie pracovného a rodinného života, rodové otázky, otázky zdravotného postihnutia, zdravie a kvalita života; ochrana spotrebiteľa v hospodárstve; prejavy nerovnosti; kriminalita; úloha obchodu v spoločnosti a rozmanitosť obyvateľstva, etnická príslušnosť, náboženský pluralizmus, kultúrne interakcie, mnohokultúrne otázky a otázky súvisiace s ochranou základných práv a bojom proti diskriminácii každého druhu.

| — | Európa vo svete: pochopenie meniacich sa interakcií, vzťahov medzi kultúrami a vzájomného prepojenia svetových regiónov vrátane rozvojových regiónov a ich dôsledkov; vysporiadanie sa s novými hrozbami a rizikami bez toho, aby to negatívne ovplyvnilo ľudské práva, slobodu a blahobyt, a podpora mieru. |
| --- | --- |

—

Európa vo svete: pochopenie meniacich sa interakcií, vzťahov medzi kultúrami a vzájomného prepojenia svetových regiónov vrátane rozvojových regiónov a ich dôsledkov; vysporiadanie sa s novými hrozbami a rizikami bez toho, aby to negatívne ovplyvnilo ľudské práva, slobodu a blahobyt, a podpora mieru.

| — | Občan v Európskej únii: v kontexte budúceho vývoja rozšírenej EÚ riešenie otázok dosiahnutia pocitu spoluzodpovednosti za demokraciu a aktívnej účasti obyvateľov Európy; účinné a demokratické riadenie na všetkých úrovniach vrátane hospodárskeho a právneho riadenia a úloha občianskej spoločnosti; výskum zameraný na budovanie vzájomného porozumenia a úcty k európskej rozmanitosti a k tomu, čo nás spája v oblasti kultúry, náboženstva, kultúrneho dedičstva, inštitúcií a právnych systémov, histórie, jazykov a hodnôt ako stavebných prvkov našej európskej mnohokultúrnej identity a nášho dedičstva. |
| --- | --- |

—

Občan v Európskej únii: v kontexte budúceho vývoja rozšírenej EÚ riešenie otázok dosiahnutia pocitu spoluzodpovednosti za demokraciu a aktívnej účasti obyvateľov Európy; účinné a demokratické riadenie na všetkých úrovniach vrátane hospodárskeho a právneho riadenia a úloha občianskej spoločnosti; výskum zameraný na budovanie vzájomného porozumenia a úcty k európskej rozmanitosti a k tomu, čo nás spája v oblasti kultúry, náboženstva, kultúrneho dedičstva, inštitúcií a právnych systémov, histórie, jazykov a hodnôt ako stavebných prvkov našej európskej mnohokultúrnej identity a nášho dedičstva.

| — | Socio-ekonomické a vedecké ukazovatele: ich využívanie v politike, ako aj vykonávanie a monitorovanie tohto využívania, zlepšovanie existujúcich ukazovateľov, techniky ich analyzovania a vývoj nových ukazovateľov na tento účel a na účel hodnotenia výskumných programov vrátane ukazovateľov vychádzajúcich z oficiálnych štatistík. |
| --- | --- |

—

Socio-ekonomické a vedecké ukazovatele: ich využívanie v politike, ako aj vykonávanie a monitorovanie tohto využívania, zlepšovanie existujúcich ukazovateľov, techniky ich analyzovania a vývoj nových ukazovateľov na tento účel a na účel hodnotenia výskumných programov vrátane ukazovateľov vychádzajúcich z oficiálnych štatistík.

| — | Prognostické činnosti týkajúce sa dôležitých vedeckých, technologických a s nimi súvisiacich socio-ekonomických otázok, ako napríklad demografických trendov v budúcnosti a globalizácie znalostí, šírenie znalostí a vývoj výskumných systémov a budúci vývoj v hlavných oblastiach výskumu a vedeckých disciplínach a medzi nimi. |
| --- | --- |

—

Prognostické činnosti týkajúce sa dôležitých vedeckých, technologických a s nimi súvisiacich socio-ekonomických otázok, ako napríklad demografických trendov v budúcnosti a globalizácie znalostí, šírenie znalostí a vývoj výskumných systémov a budúci vývoj v hlavných oblastiach výskumu a vedeckých disciplínach a medzi nimi.

9.   Vesmír

Cieľ

Podpora európskeho vesmírneho programu, ktorý sa sústredí na aplikácie, ako napríklad GMES, ktoré predstavujú prínos pre občanov a pre konkurencieschopnosť vesmírneho priemyslu. Prispeje to k rozvoju európskej vesmírnej politiky a doplní úsilie členských štátov a ostatných kľúčových subjektov vrátane Európskej vesmírnej agentúry (ESA).

Odôvodnenie

Spoločenstvo môže v tejto oblasti prispievať k jasnejšiemu vymedzeniu spoločných cieľov vychádzajúcich z požiadaviek užívateľov a politických cieľov, ku koordinácii činností s cieľom vyhnúť sa duplicite a čo najviac zvýšiť súčinnosť, k zlepšeniu nákladovej efektívnosti, ako aj k vymedzeniu noriem. Verejné orgány a subjekty prijímajúce rozhodnutia sú dôležitými potenciálnymi užívateľmi, pričom z dobre stanovenej európskej vesmírnej politiky vykonávanej prostredníctvom európskeho vesmírneho programu a čiastočne podporovanej navrhovanými akciami v oblasti výskumu a technického rozvoja bude mať prospech aj európsky priemysel. Akcie na európskej úrovni sú potrebné aj na podporu politických cieľov Spoločenstva, napríklad v oblasti poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, rybného hospodárstva, životného prostredia, zdravia, telekomunikácií, bezpečnosti, dopravy, ako aj na zabezpečenie toho, aby v regionálnej a medzinárodnej spolupráci vystupovala Európa ako uznávaný partner.

Za posledných 40 rokov si Európa na vnútroštátnej úrovni a prostredníctvom Európskej vesmírnej agentúry vybudovala vynikajúce technické schopnosti. Na udržiavanie konkurencieschopného priemyslu (vrátane výrobcov, poskytovateľov a prevádzkovateľov služieb) je potrebný nový výskum a technológie. Vesmírne aplikácie sú pre občanov dôležitým prínosom, keďže majú pozitívny vedľajší vplyv na technický pokrok a sú nenahraditeľné vo svete najmodernejších technológií.

Cieľom nižšie uvedených činností je efektívne využívanie vesmírnych kapacít (v koordinácii s kapacitami in situ vrátane vzdušných kapacít) na zavedenie aplikácií, konkrétne systému GMES, a ich prínos k vynucovaniu práva v politikách Spoločenstva; prieskum vesmíru, ktorý umožňuje medzinárodnú spoluprácu a prevratné technické objavy, ako aj nákladovo efektívne misie; využitie a prieskum vesmíru podporovaný tým, že sa umožní vykonávanie činností, ktoré zaručujú strategickú úlohu Európskej únie. Tieto činnosti sa doplnia inými akciami, ktoré sú súčasťou rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie a programu pre vzdelávanie a odbornú prípravu. Tiež sa maximálne zvýšia prínosy nižšie uvedených činností v oblasti verejnej politiky vrátane poskytnutia dodatočnej podpory pre prípadné nové politické potreby, ako napríklad riešenia založené na vesmírnych technológiách na podporu rozvojových krajín a využívanie nástrojov a metód pozorovania vesmíru na podporu rozvoja politík Spoločenstva.

Činnosti

| — | Aplikácie založené na vesmírnych technológiách v službách európskej spoločnosti






  — | GMES: rozvoj satelitných systémov monitorovania a systémov in situ monitorovania a včasného varovania okrem iného v záujme bezpečnosti občanov a techniky súvisiacej s riadením životného prostredia a bezpečnosťou (vrátane riadenia pri prírodných katastrofách) a ich integrácia s komponentmi umiestnenými na zemi, na mori a vo vzduchu, podpora integrácie, harmonizácie, využívania a poskytovania údajov a služieb GMES (satelitných a in situ vrátane komponentov umiestených na zemi, na mori a vo vzduchu). |
| --- | --- | --- |

—

Aplikácie založené na vesmírnych technológiách v službách európskej spoločnosti

—

GMES: rozvoj satelitných systémov monitorovania a systémov in situ monitorovania a včasného varovania okrem iného v záujme bezpečnosti občanov a techniky súvisiacej s riadením životného prostredia a bezpečnosťou (vrátane riadenia pri prírodných katastrofách) a ich integrácia s komponentmi umiestnenými na zemi, na mori a vo vzduchu, podpora integrácie, harmonizácie, využívania a poskytovania údajov a služieb GMES (satelitných a in situ vrátane komponentov umiestených na zemi, na mori a vo vzduchu).

| — | Inovačné satelitné komunikačné služby bezproblémovo integrované do globálnych elektronických komunikačných sietí pre občanov a podniky v oblastiach použitia, ako napríklad civilná ochrana, elektronická verejná správa (e-government), telemedicína a televzdelávanie, pátracie a záchranárske činnosti, cestovný ruch a oddych, osobná navigácia, riadenie flotily, poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a meteorológia, ako aj pre všeobecných užívateľov. |
| --- | --- |

—

Inovačné satelitné komunikačné služby bezproblémovo integrované do globálnych elektronických komunikačných sietí pre občanov a podniky v oblastiach použitia, ako napríklad civilná ochrana, elektronická verejná správa (e-government), telemedicína a televzdelávanie, pátracie a záchranárske činnosti, cestovný ruch a oddych, osobná navigácia, riadenie flotily, poľnohospodárstvo, lesné hospodárstvo a meteorológia, ako aj pre všeobecných užívateľov.

| — | Vývoj technológií a systémov monitorovania s cieľom znížiť zraniteľnosť služieb založených na vesmírnych technológiách a prispievať k dohľadu nad vesmírom. |
| --- | --- |

—

Vývoj technológií a systémov monitorovania s cieľom znížiť zraniteľnosť služieb založených na vesmírnych technológiách a prispievať k dohľadu nad vesmírom.

| — | Zavádzanie systémov založených na vesmírnych technológiách na predchádzanie rizikám, riadenie rizík a pre všetky druhy núdzových situácií, čím sa posilní konvergencia so systémami, ktoré nie sú založené na vesmírnych technológiách. |
| --- | --- |

—

Zavádzanie systémov založených na vesmírnych technológiách na predchádzanie rizikám, riadenie rizík a pre všetky druhy núdzových situácií, čím sa posilní konvergencia so systémami, ktoré nie sú založené na vesmírnych technológiách.

| — | Prieskum vesmíru






  — | Podpora výskumu a technického rozvoja a maximalizácia vedeckej pridanej hodnoty prostredníctvom súčinnosti s iniciatívami Európskej vesmírnej agentúry alebo národných vesmírnych agentúr v oblasti prieskumu vesmíru; uľahčovanie prístupu k vedeckým údajom. |
| --- | --- | --- |

—

Prieskum vesmíru

—

Podpora výskumu a technického rozvoja a maximalizácia vedeckej pridanej hodnoty prostredníctvom súčinnosti s iniciatívami Európskej vesmírnej agentúry alebo národných vesmírnych agentúr v oblasti prieskumu vesmíru; uľahčovanie prístupu k vedeckým údajom.

| — | Podpora úsilia o koordináciu pri vývoji vesmírnych teleskopov a detektorov a pri analýze údajov vied o vesmíre. |
| --- | --- |

—

Podpora úsilia o koordináciu pri vývoji vesmírnych teleskopov a detektorov a pri analýze údajov vied o vesmíre.

| — | Výskum a technický rozvoj na posilnenie základov vesmírnych technológií






  — | Výskum a vývoj v oblasti vesmíru zameraný na dlhodobé potreby vrátane vesmírnej dopravy; výskum zameraný na zvýšenie konkurencieschopnosti a nákladovej efektívnosti európskeho odvetvia vesmírnych technológií. |
| --- | --- | --- |

—

Výskum a technický rozvoj na posilnenie základov vesmírnych technológií

—

Výskum a vývoj v oblasti vesmíru zameraný na dlhodobé potreby vrátane vesmírnej dopravy; výskum zameraný na zvýšenie konkurencieschopnosti a nákladovej efektívnosti európskeho odvetvia vesmírnych technológií.

| — | Vedy o vesmíre vrátane biomedicíny a vedy o živote a prírodné vedy vo vesmíre. |
| --- | --- |

—

Vedy o vesmíre vrátane biomedicíny a vedy o živote a prírodné vedy vo vesmíre.

10.   Bezpečnosť

Cieľ

Vyvíjať technológie a získavať znalosti pre budovanie kapacít potrebných na zaistenie bezpečnosti občanov pred hrozbami, akými sú terorizmus, prírodné katastrofy a trestná činnosť, a zároveň rešpektovať základné ľudské práva vrátane súkromia; zabezpečiť optimálne a koordinované využívanie dostupných technológií v prospech bezpečnosti občanov Európy, stimulovať spoluprácu poskytovateľov a užívateľov civilných bezpečnostných riešení, a tým zlepšovať konkurencieschopnosť európskeho bezpečnostného priemyslu a dosahovať cielené výskumné výsledky v záujme zmiernenia bezpečnostných nedostatkov.

Odôvodnenie

Bezpečnosť v Európe je nevyhnutným predpokladom prosperity a slobody. Bezpečnostná stratégia EÚ „Bezpečná Európa v lepšom svete“, ktorú prijala Európska rada, sa zaoberá potrebou komplexnej bezpečnostnej stratégie, ktorá zahŕňa bezpečnostné opatrenia v civilnej, ako aj obrannej oblasti.

Výskum súvisiaci s bezpečnosťou predstavuje dôležitú oporu pri dosahovaní vysokej úrovne bezpečnosti v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Prispeje tiež k rozvoju technológií a kapacít pri podpore iných politík Spoločenstva v oblastiach, ako napríklad doprava, civilná ochrana, energetika, životné prostredie a zdravie. Výskum bezpečnosti si vyžaduje osobitné vykonávacie predpisy, aby sa zohľadnila jeho osobitná povaha.

Existujúce výskumné činnosti súvisiace s bezpečnosťou v Európe sú poznačené roztrieštenosťou úsilia, nedostatkom kritických kapacít a zameraní a nedostatkom prepojení a súčinnosti. Európa musí zlepšiť koherentnosť svojho úsilia tvorbou účinných inštitucionálnych dohôd a podporovaním spolupráce a koordinácie medzi rôznymi vnútroštátnymi a medzinárodnými subjektmi s cieľom vyhnúť sa duplicite a vždy, keď je to možné, skúmať súčinnosti. Výskum bezpečnosti na úrovni Spoločenstva bude naďalej orientovaný výlučne civilne a zameraný na činnosti, ktoré predstavujú jasnú pridanú hodnotu na vnútroštátnej úrovni. V dôsledku toho zvýši výskum civilnej bezpečnosti v rámci siedmeho rámcového programu konkurencieschopnosť európskeho bezpečnostného priemyslu. Keďže existujú technológie, ktoré je možné využívať na dvojaké účely, na zabezpečenie komplementárnosti bude potrebná úzka koordinácia s činnosťami Európskej obrannej agentúry.

Bezpečnostný výskum sa zameria na európsku spôsobilosť dohľadu, šírenia informácií a znalostí o hrozbách a nehodách, ako aj na systémy lepšieho posudzovania a zvládania situácií lepším využívaním spoločných systémov ICT v oblastiach rôznych operácií.

Činnosti mimo oblasti obrany uvedené nižšie budú dopĺňať a integrovať výskum orientovaný na technológie a systémy, ktorý je dôležitý z hľadiska civilnej bezpečnosti a vykonáva sa v rámci iných tém. Budú sa sústrediť na dosahovanie cieľov a vyvíjať technológie a kapacity, ktoré sú potrebné pre konkrétne bezpečnostné misie. Sú navrhnuté pružne, aby zahrnuli aj zatiaľ neznáme bezpečnostné hrozby a s nimi súvisiace politické potreby, ktoré by sa mohli objaviť v budúcnosti a zároveň stimulovali plodnú výmenu a preberanie existujúcich technológií do oblasti civilnej bezpečnosti. Európsky bezpečnostný výskum bude tiež podporovať rozvoj mnohoúčelových technológií s cieľom maximalizovať rozsah ich využívania.

Činnosti

| — | Bezpečnosť občanov: poskytovanie technických riešení na civilnú obranu vrátane biologickej bezpečnosti a ochrany pred rizikami vyplývajúcimi z trestnej činnosti a teroristických útokov. |
| --- | --- |

—

Bezpečnosť občanov: poskytovanie technických riešení na civilnú obranu vrátane biologickej bezpečnosti a ochrany pred rizikami vyplývajúcimi z trestnej činnosti a teroristických útokov.

| — | Bezpečnosť infraštruktúr a verejných služieb: analýza a zabezpečovanie existujúcich a budúcich verejných a súkromných dôležitých/sieťovo prepojených infraštruktúr (napríklad v oblasti dopravy, energetiky, ICT), systémov a služieb (vrátane finančných a správnych administratívnych služieb). |
| --- | --- |

—

Bezpečnosť infraštruktúr a verejných služieb: analýza a zabezpečovanie existujúcich a budúcich verejných a súkromných dôležitých/sieťovo prepojených infraštruktúr (napríklad v oblasti dopravy, energetiky, ICT), systémov a služieb (vrátane finančných a správnych administratívnych služieb).

| — | Inteligentné sledovanie a bezpečnosť hraníc: s dôrazom na technológie a kapacity na účely zvýšenia účinnosti a výkonnosti všetkých systémov, zariadení, nástrojov a postupov, ako aj metód rýchlej identifikácie potrebných na zvýšenie bezpečnosti európskych pozemných a pobrežných hraníc vrátane otázok kontroly a sledovania hraníc. |
| --- | --- |

—

Inteligentné sledovanie a bezpečnosť hraníc: s dôrazom na technológie a kapacity na účely zvýšenia účinnosti a výkonnosti všetkých systémov, zariadení, nástrojov a postupov, ako aj metód rýchlej identifikácie potrebných na zvýšenie bezpečnosti európskych pozemných a pobrežných hraníc vrátane otázok kontroly a sledovania hraníc.

| — | Obnovovanie ochrany a bezpečnosti v krízových situáciách: s dôrazom na technológie, ktoré poskytujú prehľad o rôznych operáciách riadenia mimoriadnych situácií a podporujú ich (napríklad civilná ochrana, humanitárne a záchranné úlohy) a na otázky, ako je napríklad príprava, koordinácia a komunikácia medzi organizáciami, distribuované architektúry a ľudské faktory. |
| --- | --- |

—

Obnovovanie ochrany a bezpečnosti v krízových situáciách: s dôrazom na technológie, ktoré poskytujú prehľad o rôznych operáciách riadenia mimoriadnych situácií a podporujú ich (napríklad civilná ochrana, humanitárne a záchranné úlohy) a na otázky, ako je napríklad príprava, koordinácia a komunikácia medzi organizáciami, distribuované architektúry a ľudské faktory.

Tieto štyri oblasti uvedené vyššie sa budú podporovať v rámci týchto tém, ktoré majú prierezovejší charakter.

| — | Integrácia, vzájomná prepojiteľnosť a súčinnosť bezpečnostných systémov: spravodajské služby, zhromažďovanie informácií a bezpečnosť občanov s dôrazom na technológie na zvyšovanie súčinnosti systémov, zariadení, služieb a postupov vrátane informačných infraštruktúr orgánov činných v trestnom konaní, hasičov, civilnej obrany a zdravotnej starostlivosti, ako aj s dôrazom na spoľahlivosť, organizačné aspekty, ochranu dôvernosti a integrity údajov a vysledovateľnosti všetkých transakcií a spracovania. |
| --- | --- |

—

Integrácia, vzájomná prepojiteľnosť a súčinnosť bezpečnostných systémov: spravodajské služby, zhromažďovanie informácií a bezpečnosť občanov s dôrazom na technológie na zvyšovanie súčinnosti systémov, zariadení, služieb a postupov vrátane informačných infraštruktúr orgánov činných v trestnom konaní, hasičov, civilnej obrany a zdravotnej starostlivosti, ako aj s dôrazom na spoľahlivosť, organizačné aspekty, ochranu dôvernosti a integrity údajov a vysledovateľnosti všetkých transakcií a spracovania.

| — | Bezpečnosť a spoločnosť: výskum orientovaný na dosahovanie cieľov s dôrazom na socio-ekonomické analýzy, prípravu scenárov a činnosti súvisiace s: kultúrnym, sociálnym, politickým a hospodárskym rozmerom bezpečnosti, komunikáciou so spoločnosťou, úlohou ľudských hodnôt a tvorbou politík, psychológiou a sociálnym prostredím terorizmu, vnímaním bezpečnosti zo strany občanov, etikou, ochranou súkromia, spoločenskými prognózami a systematickou analýzou rizík. Výskum sa bude tiež zaoberať technológiami, ktoré ponúkajú väčšiu ochranu súkromia a slobôd, a bude sa sústrediť na slabé miesta a nové hrozby, ako aj na riadenie a hodnotenie dopadu prípadných následkov. |
| --- | --- |

—

Bezpečnosť a spoločnosť: výskum orientovaný na dosahovanie cieľov s dôrazom na socio-ekonomické analýzy, prípravu scenárov a činnosti súvisiace s: kultúrnym, sociálnym, politickým a hospodárskym rozmerom bezpečnosti, komunikáciou so spoločnosťou, úlohou ľudských hodnôt a tvorbou politík, psychológiou a sociálnym prostredím terorizmu, vnímaním bezpečnosti zo strany občanov, etikou, ochranou súkromia, spoločenskými prognózami a systematickou analýzou rizík. Výskum sa bude tiež zaoberať technológiami, ktoré ponúkajú väčšiu ochranu súkromia a slobôd, a bude sa sústrediť na slabé miesta a nové hrozby, ako aj na riadenie a hodnotenie dopadu prípadných následkov.

| — | Koordinácia a štruktúra bezpečnostného výskumu: koordinácia európskeho a medzinárodného výskumného úsilia v oblasti bezpečnosti a rozvoj súčinnosti medzi civilným, bezpečnostným a obranným výskumom, zlepšenie právnych podmienok a podpora optimálneho využívania existujúcich infraštruktúr. |
| --- | --- |

—

Koordinácia a štruktúra bezpečnostného výskumu: koordinácia európskeho a medzinárodného výskumného úsilia v oblasti bezpečnosti a rozvoj súčinnosti medzi civilným, bezpečnostným a obranným výskumom, zlepšenie právnych podmienok a podpora optimálneho využívania existujúcich infraštruktúr.

II.   Myšlienky

Cieľ

Tento program posilní dynamiku, tvorivosť a excelentnosť európskeho výskumu na hraniciach poznania. Uskutoční sa to podporou výskumných projektov iniciovaných výskumnými pracovníkmi uskutočňovaných vo všetkých oblastiach jednotlivými tímami, ktoré si na európskej úrovni navzájom konkurujú. Projekty budú financované na základe návrhov predložených výskumnými pracovníkmi zo súkromného, ako aj verejného sektora na tému podľa ich vlastného výberu, pričom jediným hodnotiacim kritériom bude excelentnosť, ktorá sa posúdi partnerským preskúmaním. Dôležitým aspektom tohto programu je oznamovanie a šírenie výsledkov výskumu.

Odôvodnenie

Výskum na hraniciach poznania iniciovaný výskumnými pracovníkmi v rámci činností spoločne označovaných ako „základný výskum“ je kľúčovou hybnou silou blahobytu a sociálneho pokroku, pretože otvára nové príležitosti pre vedecké a technické napredovanie a zároveň pomáha vytvárať nové znalosti vedúce k budúcim aplikáciám a trhom.

Napriek mnohým úspechom a vysokému výkonu v početných oblastiach sa Európe nedarí naplno využívať svoj výskumný potenciál a zdroje a nutne potrebuje väčšie kapacity na vytváranie znalostí a ich využitie v prospech hospodárskej a sociálnej hodnoty a rastu.

Kľúčovou súčasťou Európskeho výskumného priestoru, slúžiacou ako doplnok k iným činnostiam na úrovni Spoločenstva, ako aj vnútroštátnej úrovni, je celoeurópska konkurenčná štruktúra financovania (ktorá dopĺňa a nenahrádza vnútroštátne financovanie) výskumu na hraniciach poznania, ktorý uskutočňujú jednotlivé výskumné tímy národného alebo nadnárodného charakteru. Prispeje k posilneniu dynamiky a príťažlivosti Európy pre najlepších výskumných pracovníkov z Európy a tretích krajín, ako aj pre priemyselné investície.

Činnosti

Táto akcia je určená pre najsľubnejšie a najproduktívnejšie oblasti výskumu a najlepšie možnosti vedeckého a technického pokroku v rámci jednotlivých či viacerých disciplín vrátane strojárstva a spoločenských a humanitných vied. Uvedená akcia sa vykoná bez ohľadu na tematické zameranie ostatných častí siedmeho rámcového programu a zameria sa na výskumných pracovníkov novej generácie a nové skupiny, ako aj na už fungujúce výskumné tímy.

Činnosti Spoločenstva v rámci výskumu na hraniciach poznania bude vykonávať Európska rada pre výskum (ERC), ktorá pozostáva z nezávislej vedeckej rady a podporuje ju neveľká a hospodárna osobitná vykonávacia štruktúra. Riadenie ERC budú vykonávať zamestnanci prijatí na tento účel vrátane úradníkov z inštitúcií EÚ a bude sa vzťahovať výlučne na skutočné administratívne potreby v záujme zabezpečenia stability a súvislého chodu účinnej administratívy.

Vedeckú radu tvoria najvyšší predstavitelia európskej vedeckej obce pri zabezpečení rôznorodosti výskumných špecializácií konajúci samostatne a nezávisle od politických alebo iných záujmov. Jej členov vymenúva Komisia na základe nezávislého určovacieho postupu. Členovia Vedeckej rady budú vymenovaní na obdobie štyroch rokov, s možnosťou jednorazového opätovného vymenovania, na základe rotačného systému, ktorý zabezpečí kontinuitu práce Vedeckej rady.

Vedecká rada okrem iného ustanoví celkovú vedeckú stratégiu, bude plne zodpovedná za rozhodnutia o druhu výskumu, ktorý sa má financovať, a zároveň z vedeckého hľadiska ručí za kvalitu činnosti. Medzi jej úlohy patrí predovšetkým vypracovanie ročného pracovného programu, stanovenie postupu partnerského preskúmania, ako aj vedecké monitorovanie a kontrola kvality vykonávania programu. Ustanoví kódex správania, ktorý okrem iného zaručí, aby nedošlo ku konfliktu záujmov.

Osobitná vykonávacia štruktúra bude zodpovedať za všetky aspekty vykonávania a realizácie programu uvedené v ročnom pracovnom programe. Uskutoční najmä partnerské preskúmanie a výberové konanie podľa zásad stanovených Vedeckou radou a zabezpečí finančné a vedecké riadenie grantov.

Náklady ERC na administratívu a nábor zamestnancov týkajúce sa Vedeckej rady a osobitnej vykonávacej štruktúry budú v súlade s nenákladným a hospodárnym riadením; administratívne výdavky budú čo najnižšie v súlade so zabezpečením zdrojov potrebných pre vysokokvalitné vykonávanie.

Komisia bude pôsobiť ako garant úplnej autonómie a bezúhonnosti ERC. Komisia zabezpečí, aby ERC konala v súlade so zásadami vedeckej excelentnosti, autonómie, efektívnosti a transparentnosti a aby postupovala presne podľa stratégie a metodiky vykonávania ustanovených Vedeckou radou. Komisia v spolupráci s Vedeckou radou vypracuje výročnú správu o fungovaní ERC a plnení jej cieľov a predloží ju Európskemu parlamentu a Rade.

ERC bude môcť uskutočňovať vlastné strategické štúdie na prípravu a podporu svojich operačných činností. Môže najmä konzultovať európske, medzivládne a vnútroštátne iniciatívy, aby naplánovala svoje činnosti so zreteľom na iný výskum na európskej a vnútroštátnej úrovni.

S cieľom zhodnotiť dosiahnutý pokrok a prispôsobiť a skvalitniť postupy na základe získaných skúsenosti sa vykonávanie a riadenie uvedenej činnosti priebežne skúma a hodnotí. V kontexte priebežného hodnotenia uvedeného v článku 7 ods. 2 sa uskutoční aj nezávislé preskúmanie štruktúr a mechanizmov ERC na základe kritérií vedeckej excelentnosti, autonómie, efektívnosti a transparentnosti a za plnohodnotnej účasti Vedeckej rady. Preskúmanie sa výslovne zameria na výhody a nevýhody štruktúry založenej na výkonnej agentúre a štruktúry založenej na článku 171 zmluvy. Na základe tohto preskúmania by sa mali tieto štruktúry a mechanizmy podľa potreby upraviť. Komisia zabezpečí, aby sa čo najskôr vykonali všetky potrebné prípravné práce a aby sa predložili Európskemu parlamentu a Rade na účely prechodu na upravenú štruktúru, ktorá môže byť potrebná. V správe o pokroku uvedenej v článku 7 ods. 2, ktorá predcháza priebežnému hodnoteniu, sa uvedú počiatočné zistenia o fungovaní ERC.

III.   Ľudia

Cieľ

Kvantitatívne a kvalitatívne posilňovať ľudský potenciál v oblasti výskumu a technológií v Európe podnecovaním záujmu u ľudí o povolanie výskumného pracovníka, podporovaním európskych výskumných pracovníkov v rozhodnutí zostať v Európe, zvyšovaním záujmu výskumných pracovníkov z celého sveta o Európu, zatraktívnením Európy pre najlepších výskumných pracovníkov. Na základe skúseností z akcií „Marie Curie“ v rámci predchádzajúcich rámcových programov sa to dosiahne uceleným súborom akcií „Marie Curie“, a to najmä so zreteľom na európsku pridanú hodnotu z hľadiska ich dosahu na Európsky výskumný priestor. Tieto akcie oslovia výskumných pracovníkov vo všetkých fázach ich kariéry, od úvodnej odbornej prípravy v oblasti výskumu osobitne zameranej na mladých ľudí až po celoživotné vzdelávanie a kariérny rast vo verejnom a súkromnom sektore. Zároveň sa vyvinie úsilie, aby sa zvýšila účasť výskumných pracovníčok presadzovaním rovnakých príležitostí vo všetkých akciách „Marie Curie“, prípravou akcií, ktorých cieľom bude zabezpečiť, aby výskumní pracovníci mohli vhodne zosúladiť pracovný a súkromný život, a uľahčením nadviazania na predchádzajúcu kariéru vo výskume po jej prerušení.

Odôvodnenie

Základným predpokladom pokroku v oblasti vedy a inovácií, ako aj dôležitým faktorom na získanie a udržanie si investícií verejných aj súkromných subjektov do oblasti výskumu, je dostatočný počet vysoko kvalifikovaných výskumných pracovníkov. Vzhľadom na narastajúcu konkurenciu na svetovej úrovni je na podporu prínosnej cirkulácie výskumných pracovníkov a ich znalostí v rámci Európy, ako aj vo svete, kľúčový rozvoj otvoreného európskeho pracovného trhu pre výskumných pracovníkov bez akejkoľvek formy diskriminácie a diverzifikácia schopností a profesijných smerov výskumných pracovníkov. Prijmú sa zvláštne opatrenia na podporu začínajúcich výskumných pracovníkov a na podporu počiatočných fáz vedeckej kariéry, ako aj opatrenia na obmedzenie odlivu mozgov, ako napríklad granty na opätovnú integráciu.

Základnou súčasťou Európskeho výskumného priestoru potrebnou na zvýšenie európskych kapacít a výkonnosti vo výskume je nadnárodná mobilita a mobilita medzi odvetviami vrátane podpory priemyselnej účasti a vytvárania pracovných miest vo výskume a akademických pozícií v európskom rozsahu. Medzinárodná konkurencia medzi výskumnými pracovníkmi zostane i naďalej kľúčom k zabezpečeniu najvyššej kvality výskumu v rámci tejto činnosti. Zvýšenie mobility výskumných pracovníkov a posilnenie zdrojov tých inštitúcií, ktoré priťahujú výskumných pracovníkov z celého sveta, podporí centrá excelentnosti v celej Európskej únii. Na zabezpečenie odbornej prípravy a mobility v nových oblastiach výskumu a techniky sa zaistí primeraná koordinácia s ostatnými časťami siedmeho rámcového programu a cieľom bude dosiahnuť súčinnosť s inými politikami Spoločenstva, napríklad v oblasti vzdelávania, súdržnosti a zamestnanosti. Akcie na prepojenie vedeckého vzdelávania a kariéry a výskumné a koordinačné akcie zamerané na nové metódy vedeckého vzdelávania sú zaradené do časti „Veda v spoločnosti“ programu „Kapacity“.

Činnosti

| — | Úvodná odborná príprava výskumných pracovníkov s cieľom zlepšiť ich kariérne vyhliadky vo verejnom, ako aj súkromnom sektore, okrem iného rozširovaním ich vedeckých a všeobecných schopností vrátane schopností v oblasti prenosu technológií a podnikania a pritiahnutím väčšieho počtu mladých ľudí k profesii vedca. Uskutoční sa to prostredníctvom sietí „Marie Curie“, pričom hlavným cieľom je prekonať roztrieštenosť a na európskej úrovni posilniť úvodnú odbornú prípravu a kariérny rast výskumných pracovníkov. Predpokladá sa podpora pre najlepších začínajúcich výskumných pracovníkov, aby sa pripojili k uznávaným výskumným tímom. Členovia nadnárodných sietí musia využívať svoje navzájom sa doplňujúce schopnosti v rámci integrovaných programov odbornej prípravy. Podpora bude zahŕňať nábor začínajúcich vedeckých pracovníkov, organizáciu vzdelávacích podujatí, ktoré budú prístupné aj pre vedeckých pracovníkov mimo siete a akademikov s dlhoročnými skúsenosťami a/alebo pracovníkov v priemysle, ktorí sa zaoberajú prenosom znalostí a dohľadom. |
| --- | --- |

—

Úvodná odborná príprava výskumných pracovníkov s cieľom zlepšiť ich kariérne vyhliadky vo verejnom, ako aj súkromnom sektore, okrem iného rozširovaním ich vedeckých a všeobecných schopností vrátane schopností v oblasti prenosu technológií a podnikania a pritiahnutím väčšieho počtu mladých ľudí k profesii vedca. Uskutoční sa to prostredníctvom sietí „Marie Curie“, pričom hlavným cieľom je prekonať roztrieštenosť a na európskej úrovni posilniť úvodnú odbornú prípravu a kariérny rast výskumných pracovníkov. Predpokladá sa podpora pre najlepších začínajúcich výskumných pracovníkov, aby sa pripojili k uznávaným výskumným tímom. Členovia nadnárodných sietí musia využívať svoje navzájom sa doplňujúce schopnosti v rámci integrovaných programov odbornej prípravy. Podpora bude zahŕňať nábor začínajúcich vedeckých pracovníkov, organizáciu vzdelávacích podujatí, ktoré budú prístupné aj pre vedeckých pracovníkov mimo siete a akademikov s dlhoročnými skúsenosťami a/alebo pracovníkov v priemysle, ktorí sa zaoberajú prenosom znalostí a dohľadom.

| — | Celoživotné vzdelávanie a kariérny rast na podporu kariérneho rastu skúsených výskumných pracovníkov. Na účely rozširovania a nadobúdania nových zručností a schopností alebo s cieľom zlepšovať medziodborové a viacodborové uplatnenie a/alebo mobilitu medzi jednotlivými odvetviami sa predpokladá podpora výskumných pracovníkov, ktorí si potrebujú osobitne rozšíriť a doplniť zručnosti a schopnosti, výskumných pracovníkov, ktorí sa vracajú k pôsobeniu vo výskume po prestávke a pre výskumných pracovníkov, ktorí sa po nadnárodnom/medzinárodnom pôsobení (re)integrujú s perspektívou dlhodobejšieho pôsobenia vo výskumnej pozícii v Európe vrátane krajiny svojho pôvodu. Táto akčná línia sa vykoná vo forme individuálneho štipendia udeleného priamo na úrovni Spoločenstva, ako aj prostredníctvom spolufinancovania v rámci regionálnych, národných alebo medzinárodných programov, ak spĺňa kritériá európskej pridanej hodnoty, transparentnosti a otvorenosti. |
| --- | --- |

—

Celoživotné vzdelávanie a kariérny rast na podporu kariérneho rastu skúsených výskumných pracovníkov. Na účely rozširovania a nadobúdania nových zručností a schopností alebo s cieľom zlepšovať medziodborové a viacodborové uplatnenie a/alebo mobilitu medzi jednotlivými odvetviami sa predpokladá podpora výskumných pracovníkov, ktorí si potrebujú osobitne rozšíriť a doplniť zručnosti a schopnosti, výskumných pracovníkov, ktorí sa vracajú k pôsobeniu vo výskume po prestávke a pre výskumných pracovníkov, ktorí sa po nadnárodnom/medzinárodnom pôsobení (re)integrujú s perspektívou dlhodobejšieho pôsobenia vo výskumnej pozícii v Európe vrátane krajiny svojho pôvodu. Táto akčná línia sa vykoná vo forme individuálneho štipendia udeleného priamo na úrovni Spoločenstva, ako aj prostredníctvom spolufinancovania v rámci regionálnych, národných alebo medzinárodných programov, ak spĺňa kritériá európskej pridanej hodnoty, transparentnosti a otvorenosti.

Na začiatku bude spolufinancovanie prebiehať v kontrolovanom rozsahu, čo umožní, aby sa získali potrebné skúsenosti.

| — | Prepojenia a partnerstvá medzi priemyslom a akademickou obcou: cieľom podpory dlhodobejších programov spolupráce medzi organizáciami z akademického a priemyselného prostredia, najmä MSP, a tradičného výrobného priemyslu bude podpora medziodvetvovej mobility a rozširovanie znalostí prostredníctvom spoločných výskumných partnerstiev, podporovaných náborom skúsených výskumných pracovníkov do partnerstiev, výmenou zamestnancov medzi oboma odvetviami a organizáciou podujatí. |
| --- | --- |

—

Prepojenia a partnerstvá medzi priemyslom a akademickou obcou: cieľom podpory dlhodobejších programov spolupráce medzi organizáciami z akademického a priemyselného prostredia, najmä MSP, a tradičného výrobného priemyslu bude podpora medziodvetvovej mobility a rozširovanie znalostí prostredníctvom spoločných výskumných partnerstiev, podporovaných náborom skúsených výskumných pracovníkov do partnerstiev, výmenou zamestnancov medzi oboma odvetviami a organizáciou podujatí.

| — | Medzinárodný rozmer: zlepšenie kvality európskeho výskumu zvyšovaním záujmu talentovaných výskumných pracovníkov z mimoeurópskych krajín a upevňovanie vzájomne prospešnej výskumnej spolupráce s výskumnými pracovníkmi z mimoeurópskych krajín. Táto úloha sa splní prostredníctvom medzinárodných pobytových štipendií (s integrovaným povinným pôsobením v materskom prostredí po návrate); medzinárodných hostiteľských štipendií; partnerstiev na podporu výmenných pobytov výskumných pracovníkov. Podporovať sa budú aj spoločné iniciatívy medzi európskymi organizáciami a organizáciami z krajín susediacich s EÚ a krajín, s ktorými Spoločenstvo uzavrelo dohodu o vedecko-technickej spolupráci. Táto činnosť bude zahŕňať opatrenia proti hrozbe úniku mozgov z rozvojových krajín a z krajín s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, ako aj opatrenia na vytváranie sietí európskych výskumných pracovníkov pôsobiacich v zahraničí. Tieto akcie sa vykonajú v súlade s medzinárodnými činnosťami v rámci programov „Spolupráca“ a „Kapacity“. |
| --- | --- |

—

Medzinárodný rozmer: zlepšenie kvality európskeho výskumu zvyšovaním záujmu talentovaných výskumných pracovníkov z mimoeurópskych krajín a upevňovanie vzájomne prospešnej výskumnej spolupráce s výskumnými pracovníkmi z mimoeurópskych krajín. Táto úloha sa splní prostredníctvom medzinárodných pobytových štipendií (s integrovaným povinným pôsobením v materskom prostredí po návrate); medzinárodných hostiteľských štipendií; partnerstiev na podporu výmenných pobytov výskumných pracovníkov. Podporovať sa budú aj spoločné iniciatívy medzi európskymi organizáciami a organizáciami z krajín susediacich s EÚ a krajín, s ktorými Spoločenstvo uzavrelo dohodu o vedecko-technickej spolupráci. Táto činnosť bude zahŕňať opatrenia proti hrozbe úniku mozgov z rozvojových krajín a z krajín s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom, ako aj opatrenia na vytváranie sietí európskych výskumných pracovníkov pôsobiacich v zahraničí. Tieto akcie sa vykonajú v súlade s medzinárodnými činnosťami v rámci programov „Spolupráca“ a „Kapacity“.

| — | Osobitné akcie na podporu vytvárania skutočného európskeho pracovného trhu pre výskumných pracovníkov prostredníctvom odstraňovania prekážok mobility a zlepšovania kariérnych vyhliadok výskumných pracovníkov v Európe. Podporia sa aj motivačné opatrenia pre verejné inštitúcie, ktoré podporujú mobilitu, kvalitu a profil svojich výskumných pracovníkov. Okrem toho sa budú udeľovať ocenenia s cieľom zvýšiť verejné povedomie o akciách „Marie Curie“ a ich cieľoch. |
| --- | --- |

—

Osobitné akcie na podporu vytvárania skutočného európskeho pracovného trhu pre výskumných pracovníkov prostredníctvom odstraňovania prekážok mobility a zlepšovania kariérnych vyhliadok výskumných pracovníkov v Európe. Podporia sa aj motivačné opatrenia pre verejné inštitúcie, ktoré podporujú mobilitu, kvalitu a profil svojich výskumných pracovníkov. Okrem toho sa budú udeľovať ocenenia s cieľom zvýšiť verejné povedomie o akciách „Marie Curie“ a ich cieľoch.

IV.   Kapacity

Úlohou tejto časti siedmeho rámcového programu je zvýšiť kapacity na výskum a inovácie v celej Európe a zabezpečiť ich optimálne využitie. Tento cieľ sa dosiahne:

| — | optimalizáciou využívania a vývoja výskumných infraštruktúr, |
| --- | --- |

—

optimalizáciou využívania a vývoja výskumných infraštruktúr,

| — | posilnením inovačných kapacít MSP, ako aj ich schopnosti využívať prínosy výskumu, |
| --- | --- |

—

posilnením inovačných kapacít MSP, ako aj ich schopnosti využívať prínosy výskumu,

| — | podporou rozvoja regionálnych zoskupení zameraných na výskum, |
| --- | --- |

—

podporou rozvoja regionálnych zoskupení zameraných na výskum,

| — | využívaním výskumného potenciálu v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ, |
| --- | --- |

—

využívaním výskumného potenciálu v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ,

| — | približovaním vedy k spoločnosti s cieľom vyvážene integrovať vedu a techniku do európskej spoločnosti, |
| --- | --- |

—

približovaním vedy k spoločnosti s cieľom vyvážene integrovať vedu a techniku do európskej spoločnosti,

| — | podporou koherentného vývoja výskumných politík, |
| --- | --- |

—

podporou koherentného vývoja výskumných politík,

| — | horizontálnymi akciami a opatreniami na podporu medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

—

horizontálnymi akciami a opatreniami na podporu medzinárodnej spolupráce.

VÝSKUMNÉ INFRAŠTRUKTÚRY

Cieľ

Optimalizovať využívanie a rozvoj najlepších výskumných infraštruktúr v Európe a pomáhať pri vytváraní nových výskumných infraštruktúr celoeurópskeho záujmu vo všetkých oblastiach vedy a techniky, ktoré európska vedecká obec potrebuje na to, aby mohla naďalej zohrávať poprednú úlohu pri pokroku vo výskume, a vďaka ktorým dochádza k rozširovaniu znalostnej základne a technologického know-how priemyslu.

Odôvodnenie

Výskumné infraštruktúry zohrávajú čoraz významnejšiu úlohu pri rozširovaní znalostí a rozvoji techniky a ich využívaní. Tieto infraštruktúry sú už významnou súčasťou oblastí, ako napríklad energia, vesmír a jadrová fyzika, a ich význam v ostatných oblastiach rastie. Hlavnými oblasťami výskumu sú napríklad zdroje žiarenia, genotypové a spoločenskovedné databanky, observatóriá pre vedy v oblasti životného prostredia a vesmíru, zobrazovacie systémy alebo čisté priestory na štúdium a vývoj nových materiálov alebo nanoelektroniky. Sú finančne náročné a na svoj rozvoj potrebujú široké odborné znalosti, a v celoeurópskom kontexte by ich mala využívať široká vedecká obec a zákaznícky orientovaná priemyselná obec.

Vývoj európskej koncepcie týkajúcej sa výskumných infraštruktúr vrátane počítačových a komunikačných elektronických a virtuálnych infraštruktúr, ako aj realizácia činností v tejto oblasti na úrovni Únie, môže byť významným prínosom k rozšíreniu potenciálu európskeho výskumu a jeho využitia, ako aj k rozvoju Európskeho výskumného priestoru.

Zatiaľ čo členské štáty budú naďalej zohrávať kľúčovú úlohu v rozvoji a financovaní infraštruktúr, Spoločenstvo môže a aj by malo fungovať ako katalyzátor a páka napomáhaním zabezpečovania širšieho a účinnejšieho prístupu k infraštruktúram existujúcim v rôznych členských štátoch a ich využívania, a to koordinovaným stimulovaním rozvoja týchto infraštruktúr a ich spájanie do sietí, ako aj podporovaním rozvoja nových a vznikajúcich výskumných infraštruktúr celoeurópskeho záujmu v strednodobom až dlhodobom horizonte. V tejto súvislosti zohráva kľúčovú úlohu pri určovaní potrieb a vývojových plánov európskych výskumných infraštruktúr Európske strategické fórum o výskumných infraštruktúrach (ESFRI).

Činnosti

V tejto oblasti sa činnosti uskutočnia v celej vedecko-technickej sfére. S cieľom zabezpečiť, aby všetky akcie uskutočňované na európskej úrovni v rámci Spoločenstva zodpovedali potrebám výskumných infraštruktúr v konkrétnych oblastiach vrátane medzinárodnej spolupráce, sa uvedené činnosti budú vykonávať v úzkej spolupráci s činnosťami uskutočňovanými v daných tematických oblastiach.

Ide o tieto činnosti:

| — | Podpora existujúcich výskumných infraštruktúr






  — | Integračné činnosti na vytváranie kvalitnejšej štruktúry fungovania výskumných infraštruktúr v konkrétnej oblasti a podporu ich koherentného využívania a rozvoja v európskom kontexte, a to najmä prostredníctvom nadnárodného prístupu, aby mali európski výskumní pracovníci vrátane výskumných pracovníkov z priemyslu a MSP prístup k vysokovýkonným výskumným infraštruktúram, aby mohli uskutočňovať svoj výskum, a to bez ohľadu na to, kde sa táto infraštruktúra nachádza. |
| --- | --- | --- |

—

Podpora existujúcich výskumných infraštruktúr

—

Integračné činnosti na vytváranie kvalitnejšej štruktúry fungovania výskumných infraštruktúr v konkrétnej oblasti a podporu ich koherentného využívania a rozvoja v európskom kontexte, a to najmä prostredníctvom nadnárodného prístupu, aby mali európski výskumní pracovníci vrátane výskumných pracovníkov z priemyslu a MSP prístup k vysokovýkonným výskumným infraštruktúram, aby mohli uskutočňovať svoj výskum, a to bez ohľadu na to, kde sa táto infraštruktúra nachádza.

| — | Posilňovanie elektronickej výskumnej infraštruktúry prostredníctvom podpory ďalšieho rozvoja, vývoja a globálnej prepojenosti veľkokapacitných a vysokovýkonných komunikačných infraštruktúr a infraštruktúr typu grid a posilňovania európskeho potenciálu v oblasti počítačových systémov, ako aj podpory prípadného osvojovania si týchto infraštruktúr užívateľskou obcou, zvyšovania ich globálneho významu a úrovne dôvery užívateľov v nadväznosti na úspechy dosiahnuté v súvislosti s infraštruktúrami GEANT a Grid a na základe otvorených noriem súčinnosti. |
| --- | --- |

—

Posilňovanie elektronickej výskumnej infraštruktúry prostredníctvom podpory ďalšieho rozvoja, vývoja a globálnej prepojenosti veľkokapacitných a vysokovýkonných komunikačných infraštruktúr a infraštruktúr typu grid a posilňovania európskeho potenciálu v oblasti počítačových systémov, ako aj podpory prípadného osvojovania si týchto infraštruktúr užívateľskou obcou, zvyšovania ich globálneho významu a úrovne dôvery užívateľov v nadväznosti na úspechy dosiahnuté v súvislosti s infraštruktúrami GEANT a Grid a na základe otvorených noriem súčinnosti.

| — | Podpora nových výskumných infraštruktúr






  — | Budovanie nových infraštruktúr a veľké modernizácie súčasných infraštruktúr, sústreďujúc sa najmä na prípravné štádiá, s cieľom podporovať vznik nových výskumných zariadení v súlade so zásadou „variabilnej geometrie“ a najmä na základe práce ESFRI (15). |
| --- | --- | --- |

—

Podpora nových výskumných infraštruktúr

—

Budovanie nových infraštruktúr a veľké modernizácie súčasných infraštruktúr, sústreďujúc sa najmä na prípravné štádiá, s cieľom podporovať vznik nových výskumných zariadení v súlade so zásadou „variabilnej geometrie“ a najmä na základe práce ESFRI (15).

| — | Dizajnové štúdie využívajúce prístup „zdola nahor“ pri výzvach na predkladanie návrhov s cieľom podpory vytvárania nových výskumných infraštruktúr formou financovania výskumných ocenení a štúdií uskutočniteľnosti pre nové infraštruktúry. |
| --- | --- |

—

Dizajnové štúdie využívajúce prístup „zdola nahor“ pri výzvach na predkladanie návrhov s cieľom podpory vytvárania nových výskumných infraštruktúr formou financovania výskumných ocenení a štúdií uskutočniteľnosti pre nové infraštruktúry.

Projekty rozvoja infraštruktúry na získanie financovania vyššie uvedených činností sa určia na základe súboru kritérií, do ktorého patrí najmä:

| — | neschopnosť existujúcich mechanizmov dosiahnuť stanovený cieľ, |
| --- | --- |

—

neschopnosť existujúcich mechanizmov dosiahnuť stanovený cieľ,

| — | pridaná hodnota finančnej podpory Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

pridaná hodnota finančnej podpory Spoločenstva,

| — | schopnosť poskytovať službu na základe potrieb užívateľov z vedeckej (akademickej a priemyselnej) obce na európskej úrovni vrátane pridanej hodnoty pre Európsky výskumný priestor, |
| --- | --- |

—

schopnosť poskytovať službu na základe potrieb užívateľov z vedeckej (akademickej a priemyselnej) obce na európskej úrovni vrátane pridanej hodnoty pre Európsky výskumný priestor,

| — | vedecká excelentnosť, |
| --- | --- |

—

vedecká excelentnosť,

| — | význam na medzinárodnej úrovni, |
| --- | --- |

—

význam na medzinárodnej úrovni,

| — | príspevok k schopnosti technického rozvoja, |
| --- | --- |

—

príspevok k schopnosti technického rozvoja,

| — | príspevok k rozvoju „zoskupení excelentnosti zameraných na výskum“, |
| --- | --- |

—

príspevok k rozvoju „zoskupení excelentnosti zameraných na výskum“,

| — | technická a organizačná uskutočniteľnosť, |
| --- | --- |

—

technická a organizačná uskutočniteľnosť,

| — | možnosti európskeho partnerstva a silná finančná a iná angažovanosť členských štátov a ostatných hlavných zainteresovaných strán, ako aj možné využitie pôžičiek z EIB a zo štrukturálnych fondov, |
| --- | --- |

—

možnosti európskeho partnerstva a silná finančná a iná angažovanosť členských štátov a ostatných hlavných zainteresovaných strán, ako aj možné využitie pôžičiek z EIB a zo štrukturálnych fondov,

| — | hodnotenie nákladov spojených s výstavbou a prevádzkou. |
| --- | --- |

—

hodnotenie nákladov spojených s výstavbou a prevádzkou.

Pokiaľ ide o výstavbu nových infraštruktúr, mal by sa vo vhodných prípadoch zohľadniť potenciál vedeckej excelentnosti v konvergenčných, ako aj v najvzdialenejších regiónoch. Zabezpečí sa účinná koordinácia finančných nástrojov Spoločenstva, najmä siedmeho rámcového programu a štrukturálnych fondov.

VÝSKUM V PROSPECH MSP

Ciele

Podporovať inovačné kapacity európskych MSP, ako aj ich prínos k rozvoju výrobkov a trhov založených na nových technológiách, prostredníctvom pomoci pri využívaní externých služieb v oblasti výskumu, zvyšovaní ich výskumného úsilia, rozširovaní ich sietí, lepšom využívaní výsledkov výskumu a získavaní technologického know-how, preklenúť rozdiel medzi výskumom a inováciami.

Odôvodnenie

MSP sú ťažiskom európskeho priemyslu. Mali by byť základnou súčasťou inovačného systému a v reťazci transformácie znalostí do nových výrobkov, postupov a služieb. Európske MSP čelia narastajúcej konkurencii nielen v rámci vnútorného, ale aj celosvetového trhu a potrebujú preto zlepšiť svoje znalosti a zintenzívniť výskum, rozšíriť využívanie výskumu, rozšíriť svoje obchodné aktivity na väčšie trhy a dať svojim znalostným sieťam medzinárodný rozmer. Väčšina akcií členských štátov súvisiacich s MSP nie je zameraná na podporu nadnárodnej spolupráce v oblasti výskumu a prenosu technológií. Akcie na úrovni EÚ sú potrebné na doplnenie a zvýšenie vplyvu akcií uskutočňovaných na vnútroštátnej a regionálnej úrovni. Okrem nižšie uvedených akcií sa v siedmom rámcovom programe poskytne podpora a pomoc pre účasť MSP a prihliadne sa na ich potreby.

Činnosti

Osobitné akcie na podporu MSP sú navrhované na podporu MSP alebo združení MSP, ktoré potrebujú využívať externé služby v oblasti výskumu, predovšetkým v prípade nízko až priemerne technicky vybavených MSP s malými alebo žiadnymi výskumnými kapacitami. Zúčastniť sa však môžu aj MSP s intenzívnym výskumom, ktoré na doplnenie svojho hlavného výskumu poskytujú výskumné služby alebo externý výskum. Akcie sa uskutočnia v celom spektre vedy a techniky prostredníctvom prístupu zdola nahor. Akcie zahrnú podporu demonštračných a iných činností na uľahčenie využívania výsledkov výskumu a zabezpečia komplementárnosť s rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inovácie. Finančné prostriedky sa budú prideľovať na základe dvoch systémov:

| — | výskum pre MSP: na podporu malých skupín inovačných MSP pri riešení spoločných alebo doplnkových technických problémov, |
| --- | --- |

—

výskum pre MSP: na podporu malých skupín inovačných MSP pri riešení spoločných alebo doplnkových technických problémov,

| — | výskum pre združenia MSP: na podporu združení a zoskupení MSP pri vyvíjaní technických riešení problémov spoločných pre mnoho MSP v konkrétnych priemyselných odvetviach alebo segmentoch daného hodnotového reťazca. |
| --- | --- |

—

výskum pre združenia MSP: na podporu združení a zoskupení MSP pri vyvíjaní technických riešení problémov spoločných pre mnoho MSP v konkrétnych priemyselných odvetviach alebo segmentoch daného hodnotového reťazca.

Jednoznačným zameraním bude podpora výskumných projektov. Podpora sa bude navyše poskytovať vnútroštátnym systémom, ktoré zabezpečujú finančné prostriedky pre MSP, alebo združeniam MSP na účely prípravy návrhov akcií v rámci „Výskumu v prospech MSP“. Počas vykonávania siedmeho rámcového programu sa zabezpečí komplementárnosť a súčinnosť s akciami rámcového programu pre konkurencieschopnosť a inovácie.

Rámcový program pre konkurencieschopnosť a inovácie bude podporovať a uľahčovať účasť MSP na siedmom rámcovom programe prostredníctvom svojich horizontálnych služieb na podporu podnikania a inovácií. Zabezpečí sa komplementárnosť a súčinnosť s inými programami Spoločenstva.

REGIÓNY ZNALOSTÍ

Ciele

Posilňovať výskumný potenciál európskych regiónov, predovšetkým motivovaním a podporovaním vytvárania regionálnych zoskupení zameraných na výskum a združujúcich univerzity, výskumné centrá, podniky a regionálne úrady v celej Európe.

Odôvodnenie

Úloha regiónov ako dôležitého faktora vo výskume a vývoji v EÚ neustále rastie. Výskumná politika a činnosti na regionálnej úrovni sa často spoliehajú na vývoj zoskupení, ktoré združujú subjekty z verejnej a súkromnej oblasti. Pilotná akcia „Regióny znalostí“ poukázala na dynamiku tohto vývoja a potrebu podporovať tvorbu takýchto štruktúr.

Akcie uskutočňované v tejto oblasti umožnia európskym regiónom posilniť svoju kapacitu na investovanie do výskumu a technického rozvoja, uskutočňovať výskumné činnosti a zároveň čo najviac zvýšiť svoj potenciál pre úspešné zapojenie ich jednotlivých subjektov do európskych výskumných projektov a uľahčiť vznik zoskupení, čím sa podporí regionálny rozvoj v Európe. Akcie uľahčia vytvorenie regionálnych zoskupení, ktoré prispievajú k rozvoju Európskeho výskumného priestoru.

Činnosti

Nová iniciatíva „Regióny znalostí“ zapojí a priblíži regionálne subjekty zapojené do výskumu, ako napríklad univerzity, výskumné centrá, priemysel, verejné orgány (regionálne rady alebo regionálne rozvojové agentúry). Projekty budú zahŕňať spoločnú analýzu výskumných plánov regionálnych zoskupení (v koordinácii s inými činnosťami súvisiacimi so širšou otázkou regionálnych inovačných zoskupení) a vytvorenie súboru nástrojov na ich riešenie prostredníctvom osobitných výskumných činností vrátane „mentorstva“, ktoré budú regióny s rozvinutým výskumom poskytovať regiónom s menej rozvinutým výskumným profilom, a podpory rýchlo sa rozvíjajúcich „Regiónov znalostí“.

Patria sem opatrenia, ktorých cieľom je zlepšiť sieťové prepojenie výskumu a prístup k zdrojom financovania výskumu, ako aj lepšia integrácia výskumných subjektov a inštitúcií do regionálnych ekonomík a ich vzájomné prepojenie. Tieto činnosti sa budú vykonávať v úzkom vzťahu s regionálnou politikou Spoločenstva (štrukturálne fondy), rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inovácie a programami pre vzdelávanie a odbornú prípravu.

V kontexte osobitnej činnosti nazvanej „Regióny znalostí“ sa bude vyvíjať úsilie o súčinnosť s regionálnou politikou Spoločenstva, ako aj s príslušnými národnými a regionálnymi programami, najmä s ohľadom na konvergenčné a najvzdialenejšie regióny.

VÝSKUMNÝ POTENCIÁL

Cieľ

Podporovať využívanie celého výskumného potenciálu rozšírenej Únie využívaním a rozvíjaním existujúcej alebo rodiacej sa excelentnosti v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch Európskej únie (16) a pomáhať pri posilňovaní kapacít ich výskumných pracovníkov úspešne sa podieľať na výskumných činnostiach na úrovni Spoločenstva.

Odôvodnenie

Európa nevyužíva svoj výskumný potenciál naplno, a to predovšetkým v menej rozvinutých regiónoch, ktoré sú vzdialené od centra európskeho výskumu a priemyselného rozvoja. S cieľom pomôcť výskumným pracovníkom a inštitúciám z verejného i súkromného sektora týchto regiónov prispievať k všeobecnému európskemu výskumnému úsiliu a využívať pritom znalosti a skúsenosti ostatných regiónov Európy sa táto akcia zameriava na vytvorenie podmienok, ktoré im umožnia využívať svoj potenciál a pomôžu naplno vytvoriť Európsky výskumný priestor v rozšírenej Únii. Tieto akcie budú nadväzovať na minulé a súčasné opatrenia, ako sú napríklad európske centrá excelentnosti podľa piateho rámcového programu vo vtedajších pristupujúcich a kandidátskych krajinách a štipendiá „Marie Curie“ pre prenos znalostí.

Činnosti

Akcia v tejto oblasti bude zahŕňať podporu:

| — | nadnárodných obojsmerných výmien výskumných pracovníkov medzi vybranými organizáciami v konvergenčných regiónoch a jednou alebo viacerými partnerskými organizáciami; podporu vybraných centier existujúcej alebo rodiacej sa excelentnosti pri nábore skúsených výskumných pracovníkov z iných krajín, |
| --- | --- |

—

nadnárodných obojsmerných výmien výskumných pracovníkov medzi vybranými organizáciami v konvergenčných regiónoch a jednou alebo viacerými partnerskými organizáciami; podporu vybraných centier existujúcej alebo rodiacej sa excelentnosti pri nábore skúsených výskumných pracovníkov z iných krajín,

| — | nadobúdania a rozvoja výskumného zariadenia a rozvoja materiálového prostredia, ktoré umožňuje plné využívanie intelektuálneho potenciálu vo vybraných centrách existujúcej alebo rodiacej sa excelentnosti v konvergenčných regiónoch, |
| --- | --- |

—

nadobúdania a rozvoja výskumného zariadenia a rozvoja materiálového prostredia, ktoré umožňuje plné využívanie intelektuálneho potenciálu vo vybraných centrách existujúcej alebo rodiacej sa excelentnosti v konvergenčných regiónoch,

| — | organizovania seminárov a konferencií s cieľom umožniť prenos znalostí; propagačných činností, ako aj iniciatív, ktorých cieľom je šírenie a prenos výsledkov výskumu do iných krajín a na medzinárodné trhy, |
| --- | --- |

—

organizovania seminárov a konferencií s cieľom umožniť prenos znalostí; propagačných činností, ako aj iniciatív, ktorých cieľom je šírenie a prenos výsledkov výskumu do iných krajín a na medzinárodné trhy,

| — | „hodnotiacich nástrojov“, prostredníctvom ktorých môže ktorékoľvek výskumné centrum v konvergenčných regiónoch získať nezávislé medzinárodné znalecké hodnotenie úrovne celkovej kvality svojho výskumu a výskumnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

—

„hodnotiacich nástrojov“, prostredníctvom ktorých môže ktorékoľvek výskumné centrum v konvergenčných regiónoch získať nezávislé medzinárodné znalecké hodnotenie úrovne celkovej kvality svojho výskumu a výskumnej infraštruktúry.

Vyvinie sa úsilie o úzku súčinnosť s regionálnou politikou Spoločenstva. Akcie podporované v rámci tejto kapitoly určia potreby a možnosti posilnenia výskumných kapacít novovznikajúcich a existujúcich centier excelentnosti v konvergenčných regiónoch, ktoré sa môžu pokryť zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu.

Cieľom bude aj dosiahnutie súčinnosti s rámcovým programom pre konkurencieschopnosť a inovácie s cieľom podporiť regionálnu komercializáciu výskumu a technického rozvoja v spolupráci s priemyslom.

VEDA V SPOLOČNOSTI

Cieľ

Podporovať, v záujme budovania otvorenej, efektívnej a demokratickej európskej znalostnej spoločnosti, vyvážené začlenenie vedeckého a technického úsilia a príslušných výskumných politík do európskej sociálnej siete prostredníctvom podpory celoeurópskej reflexie a diskusie o vede a technike a ich vzťahu k celému spektru spoločnosti a kultúry.

Odôvodnenie

Vplyv vedy a techniky na náš každodenný život neustále rastie. Veda a technika sú výsledkami spoločenskej činnosti a tvarujú ich sociálne a kultúrne faktory, stále však nespadajú do zvyčajných oblastí každodenného záujmu veľkej časti verejnosti, či subjektov, ktoré prijímajú politické rozhodnutia, a zostávajú tak naďalej predmetom nepochopenia. Spoločnosť by však na sporné otázky súvisiace s novými technológiami mala reagovať formou fundovanej diskusie vedúcej k rozvážnym voľbám a rozhodnutiam.

Činnosti

Významná a ucelená iniciatíva uskutočňovaná v uvedenej oblasti zahŕňa podporu:

| — | posilňovania a skvalitňovania európskeho systému vedy a zamerania sa na tieto otázky: zlepšovanie využívania a monitorovania vplyvu vedeckých odporúčaní a odborných znalostí pri tvorbe politík (vrátane riadenia rizík); budúcnosť vedeckých publikácií; opatrenia na sprístupnenie vedeckých publikácií verejnosti so záujmom o ich preštudovanie; záruky pre vedecké oblasti, v ktorých môže dôjsť k zneužitiu a otázky podvodu; dôvery a „samoregulácie“; |
| --- | --- |

—

posilňovania a skvalitňovania európskeho systému vedy a zamerania sa na tieto otázky: zlepšovanie využívania a monitorovania vplyvu vedeckých odporúčaní a odborných znalostí pri tvorbe politík (vrátane riadenia rizík); budúcnosť vedeckých publikácií; opatrenia na sprístupnenie vedeckých publikácií verejnosti so záujmom o ich preštudovanie; záruky pre vedecké oblasti, v ktorých môže dôjsť k zneužitiu a otázky podvodu; dôvery a „samoregulácie“;

| — | výraznejšej angažovanosti výskumných pracovníkov a širokej verejnosti vrátane organizovanej občianskej spoločnosti v otázkach spojených s vedou s cieľom predvídať a objasňovať politické a spoločenské otázky vrátane otázok etiky; |
| --- | --- |

—

výraznejšej angažovanosti výskumných pracovníkov a širokej verejnosti vrátane organizovanej občianskej spoločnosti v otázkach spojených s vedou s cieľom predvídať a objasňovať politické a spoločenské otázky vrátane otázok etiky;

| — | reflexie a diskusie o vede a technike a ich mieste v spoločnosti v nadväznosti na disciplíny, ako je história, sociológia a filozofia vedy a techniky; |
| --- | --- |

—

reflexie a diskusie o vede a technike a ich mieste v spoločnosti v nadväznosti na disciplíny, ako je história, sociológia a filozofia vedy a techniky;

| — | rodového výskumu vrátane začlenenia rodového rozmeru do všetkých oblastí výskumu a podporu úlohy žien vo výskume a v rozhodovacích vedeckých orgánoch; |
| --- | --- |

—

rodového výskumu vrátane začlenenia rodového rozmeru do všetkých oblastí výskumu a podporu úlohy žien vo výskume a v rozhodovacích vedeckých orgánoch;

| — | vytvárania otvoreného prostredia podnecujúceho záujem mladých ľudí o vedu, a to formou upevňovania vzdelávania v oblasti vedy na všetkých úrovniach vrátane škôl a podnecovaním záujmu mladých ľudí z rôznych prostredí o vedu a plné pôsobenie v nej; |
| --- | --- |

—

vytvárania otvoreného prostredia podnecujúceho záujem mladých ľudí o vedu, a to formou upevňovania vzdelávania v oblasti vedy na všetkých úrovniach vrátane škôl a podnecovaním záujmu mladých ľudí z rôznych prostredí o vedu a plné pôsobenie v nej;

| — | posilňovania úlohy výskumu uskutočňovaného na univerzitách a v iných inštitúciách vyššieho vzdelávania a zapojenia takých univerzít a inštitúcií do riešenia problémov globalizácie; |
| --- | --- |

—

posilňovania úlohy výskumu uskutočňovaného na univerzitách a v iných inštitúciách vyššieho vzdelávania a zapojenia takých univerzít a inštitúcií do riešenia problémov globalizácie;

| — | lepšej vzájomnej komunikácie a vzájomného porozumenia medzi vedeckým svetom a širším publikom pozostávajúcim z tvorcov politík, mediálnej sféry a širokej verejnosti prostredníctvom pomoci vedcom pri lepšom oboznamovaní verejnosti so svojou prácou a jej prezentovaní a podpory šírenia, publikovania a medializovania vedeckých informácií. |
| --- | --- |

—

lepšej vzájomnej komunikácie a vzájomného porozumenia medzi vedeckým svetom a širším publikom pozostávajúcim z tvorcov politík, mediálnej sféry a širokej verejnosti prostredníctvom pomoci vedcom pri lepšom oboznamovaní verejnosti so svojou prácou a jej prezentovaní a podpory šírenia, publikovania a medializovania vedeckých informácií.

Tieto činnosti budú mať najmä podobu výskumných projektov, štúdií, vytvárania sietí, výmenných pobytov, verejných podujatí a iniciatív, ocenení, prieskumov a zhromažďovania údajov. V mnohých prípadoch bude v tejto súvislosti potrebné vytvoriť medzinárodné partnerstvá s organizáciami z tretích krajín.

PODPORA KOHERENTNÉHO VÝVOJA VÝSKUMNÝCH POLITÍK

Ciele

Zvyšovanie účinnosti a koherentnosti vnútroštátnych výskumných politík a výskumných politík Spoločenstva a ich prepojenia s inými politikami, zlepšovanie vplyvu verejného výskumu a jeho prepojenia s priemyslom a posilňovanie verejnej podpory a jej účinku na investície súkromných subjektov.

Odôvodnenie

Zvýšenie investícií do výskumu a vývoja až na stanovenú úroveň 3 % a zlepšenie ich účinnosti je najvyššou prioritou lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Vývoj účinných politík na stimulovanie verejných a súkromných investícií do výskumu je teda hlavným záujmom verejných orgánov vzhľadom na potrebu urýchlenia prechodu na konkurencieschopnú znalostnú ekonomiku. Vyžaduje si to prispôsobivosť výskumných politík, mobilizáciu širšieho spektra nástrojov, nadnárodnú koordináciu úsilia a mobilizáciu ostatných politík s cieľom vytvoriť lepšie rámcové podmienky na výskum.

Činnosti

Činnosti vykonávané v rámci tejto kapitoly budú dopĺňať koordinačné činnosti v rámci programu „Spolupráca“ a budú zamerané na zlepšenie koherentnosti a vplyvu politík a iniciatív regiónov, členských štátov a Spoločenstva (napríklad programy financovania, právne predpisy, odporúčania a usmernenia). Ide o tieto činnosti:

| — | monitorovanie a analýza verejných politík a priemyselných stratégií súvisiacich s výskumom vrátane ich vplyvu a vývoj ukazovateľov, ktoré poskytnú informácie a dôkazy na podporu navrhovania, vykonávania, hodnotenia a nadnárodnej koordinácie politík, |
| --- | --- |

—

monitorovanie a analýza verejných politík a priemyselných stratégií súvisiacich s výskumom vrátane ich vplyvu a vývoj ukazovateľov, ktoré poskytnú informácie a dôkazy na podporu navrhovania, vykonávania, hodnotenia a nadnárodnej koordinácie politík,

| — | dobrovoľné posilňovanie koordinácie výskumných politík prostredníctvom podpory vykonávania otvorenej metódy koordinácie a nadnárodných iniciatív v oblasti spolupráce založených na princípe zdola nahor a vykonávaných na celoštátnej alebo regionálnej úrovni v oblastiach spoločného záujmu. |
| --- | --- |

—

dobrovoľné posilňovanie koordinácie výskumných politík prostredníctvom podpory vykonávania otvorenej metódy koordinácie a nadnárodných iniciatív v oblasti spolupráce založených na princípe zdola nahor a vykonávaných na celoštátnej alebo regionálnej úrovni v oblastiach spoločného záujmu.

ČINNOSTI V RÁMCI MEDZINÁRODNEJ SPOLUPRÁCE

Európske spoločenstvo potrebuje silnú a koherentnú medzinárodnú vedecko-technickú politiku, aby sa stalo konkurencieschopným a zohrávalo vedúcu úlohu na svetovej úrovni. Medzinárodné akcie uskutočňované v rámci rozličných programov siedmeho rámcového programu sa budú vykonávať v kontexte celkovej stratégie medzinárodnej spolupráce.

Táto medzinárodná politika sleduje tri navzájom prepojené ciele:

| — | podporovať európsku konkurencieschopnosť prostredníctvom strategických partnerstiev s tretími krajinami vo vybraných oblastiach vedy a zapájaním najlepších výskumných pracovníkov z tretích krajín do práce pre Európu a spolupráce s ňou; |
| --- | --- |

—

podporovať európsku konkurencieschopnosť prostredníctvom strategických partnerstiev s tretími krajinami vo vybraných oblastiach vedy a zapájaním najlepších výskumných pracovníkov z tretích krajín do práce pre Európu a spolupráce s ňou;

| — | uľahčiť kontakt s partnermi v tretích krajinách, čím sa uľahčí prístup k výskumu uskutočňovanému v iných častiach sveta; |
| --- | --- |

—

uľahčiť kontakt s partnermi v tretích krajinách, čím sa uľahčí prístup k výskumu uskutočňovanému v iných častiach sveta;

| — | riešiť osobitné problémy, ktorým čelia tretie krajiny, alebo problémy globálneho charakteru s prihliadnutím na spoločné záujmy a vzájomný prospech. |
| --- | --- |

—

riešiť osobitné problémy, ktorým čelia tretie krajiny, alebo problémy globálneho charakteru s prihliadnutím na spoločné záujmy a vzájomný prospech.

Spolupráca s tretími krajinami v siedmom rámcovom programe sa bude zameriavať najmä na tieto skupiny krajín:

| — | kandidátske krajiny, |
| --- | --- |

—

kandidátske krajiny,

| — | krajiny susediace s EÚ, stredozemské partnerské krajiny, krajiny západného Balkánu(WBC) (17) a krajiny východnej Európy a Strednej Ázie (EECA) (18), |
| --- | --- |

—

krajiny susediace s EÚ, stredozemské partnerské krajiny, krajiny západného Balkánu(WBC) (17) a krajiny východnej Európy a Strednej Ázie (EECA) (18),

| — | rozvojové krajiny so zameraním na osobitné potreby každej dotknutej krajiny alebo regiónu (19), |
| --- | --- |

—

rozvojové krajiny so zameraním na osobitné potreby každej dotknutej krajiny alebo regiónu (19),

| — | krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom. |
| --- | --- |

—

krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom.

Tematicky orientované akcie v rámci medzinárodnej spolupráce sa uskutočnia v rámci programu „Spolupráca“. Medzinárodné akcie v oblasti ľudského potenciálu sa uskutočnia v rámci programu „Ľudia“.

V rámci programu „Kapacity“ sa budú vykonávať horizontálne podporné akcie a opatrenia zamerané na iné ako osobitné tematické a medziodborové oblasti, na ktoré sa vzťahuje program „Spolupráca“, a v obmedzenom počte prípadov by ich mohli dopĺňať osobitné akcie spolupráce a obojstranného záujmu. Vyvinie sa úsilie o zlepšenie koherentnosti vnútroštátnych činností prostredníctvom podpory koordinácie národných programov medzinárodnej vedeckej spolupráce. So zreteľom na skúsenosti so štruktúrou INTAS a na základe jej výsledkov v rámci spolupráce s krajinami východnej Európy a Strednej Ázie sa v tomto programe a programoch „Spolupráca“ a „Ľudia“ podniknú činnosti zabezpečujúce kontinuitu.

Zabezpečí sa celková koordinácia akcií medzinárodnej spolupráce v rámci jednotlivých programov siedmeho rámcového programu, ako aj koordinácia s ostatnými nástrojmi Spoločenstva.

NEJADROVÉ AKCIE SPOLOČNÉHO VÝSKUMNÉHO CENTRA

Cieľ

Poskytovať vedeckú a technickú podporu procesu vytvárania politík Spoločenstva na základe požiadaviek zákazníkov a zároveň zabezpečiť podporu vykonávania a monitorovania existujúcich politík a reagovať na nové politické požiadavky.

Odôvodnenie

Nezávislosť Spoločného výskumného centra od osobitných súkromných alebo národných záujmov spolu s jeho technickými odbornými znalosťami mu umožňuje, najmä na úrovni Spoločenstva, jednoduchšie komunikovať a dosahovať dohody so zúčastnenými stranami (priemyselnými združeniami, environmentálnymi akčnými skupinami, príslušnými orgánmi členských štátov, inými výskumnými centrami atď.) a tvorcami politík. Spoločné výskumné centrum prostredníctvom vedeckej a technickej podpory pomáha zvyšovať efektívnosť, transparentnosť a vedecký charakter postupu vytvárania politiky Spoločenstva. Ak to bude vhodné, výskum Spoločného výskumného centra by sa mal koordinovať s výskumom uskutočňovaným v rámci tém programu „Spolupráca“, aby sa zabránilo prekrývaniu a duplicite.

Užitočnosť a dôveryhodnosť podpory Spoločného výskumného centra politikám Spoločenstva je úzko spätá s kvalitou jeho vedeckých odborných znalostí a jeho integráciou do medzinárodnej vedeckej obce. Z tohto dôvodu bude Spoločné výskumné centrum naďalej investovať do výskumu a vytvárania sietí s inými centrami excelentnosti v príslušných oblastiach. Všade tam, kde môže vďaka svojim odborným znalostiam priniesť pridanú hodnotu, sa bude podieľať na nepriamych akciách vo všetkých oblastiach s dôrazom na spoločné vedecké referenčné systémy, vytváranie sietí, odbornú prípravu a mobilitu, výskumnú infraštruktúru a účasť na technologických platformách a koordinačných nástrojoch.

Spoločné výskumné centrum sa bude aktívne usilovať o zapojenie nových členských štátov a kandidátskych krajín do svojej činnosti na úrovni, ktorú momentálne dosahujú štáty EÚ-15.

Činnosti

Priority Spoločného výskumného centra sa budú zameriavať na oblasti strategického významu pre Úniu a na oblasti, kde jeho prínos znamená vysokú pridanú hodnotu. Vedecko-technická podpora politík Spoločenstva sa bude naďalej poskytovať v kľúčových oblastiach, ako je napríklad trvalo udržateľný rozvoj, zmena klímy, potraviny, energetika, doprava, chemikálie, alternatívne metódy k pokusom na zvieratách, výskumná politika, informačné technológie, referenčné metódy a materiály, biotechnológia, riziká, nebezpečenstvá a socio-ekonomické vplyvy. Rast nastane v oblastiach kľúčového záujmu Spoločenstva.

| — | Prosperita v rámci znalostnej spoločnosti






  — | uskutočňovať a vyvíjať pokrokové ekonometrické modelovacie a analytické techniky v kontexte vymedzenia a monitorovania politiky, napríklad pokračovanie v lisabonskej stratégii, vnútornom trhu a politikách Spoločenstva v oblasti výskumu a vzdelávania; |
| --- | --- | --- |

—

Prosperita v rámci znalostnej spoločnosti

—

uskutočňovať a vyvíjať pokrokové ekonometrické modelovacie a analytické techniky v kontexte vymedzenia a monitorovania politiky, napríklad pokračovanie v lisabonskej stratégii, vnútornom trhu a politikách Spoločenstva v oblasti výskumu a vzdelávania;

| — | zodpovedným spôsobom vyvinúť modely na podporu novej rovnováhy medzi cieľmi trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosťou; |
| --- | --- |

—

zodpovedným spôsobom vyvinúť modely na podporu novej rovnováhy medzi cieľmi trvalej udržateľnosti a konkurencieschopnosťou;

| — | poskytnúť svoju vedeckú/technickú podporu pri vývoji postupov hodnotenia rizika a riadenia rizika ako nástroja európskeho procesu rozhodovania. |
| --- | --- |

—

poskytnúť svoju vedeckú/technickú podporu pri vývoji postupov hodnotenia rizika a riadenia rizika ako nástroja európskeho procesu rozhodovania.

| — | Solidarita a zodpovedné riadenie zdrojov






  — | stať sa uznávaným referenčným vedecko-technickým centrom pre trvalo udržateľné poľnohospodárstvo so zameraním na kvalitu potravín, vysledovateľnosť a bezpečnosť (vrátane geneticky modifikovaných potravín a krmív), priestorové riadenie a krížové plnenie a podporovať vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky, |
| --- | --- | --- |

—

Solidarita a zodpovedné riadenie zdrojov

—

stať sa uznávaným referenčným vedecko-technickým centrom pre trvalo udržateľné poľnohospodárstvo so zameraním na kvalitu potravín, vysledovateľnosť a bezpečnosť (vrátane geneticky modifikovaných potravín a krmív), priestorové riadenie a krížové plnenie a podporovať vykonávanie spoločnej poľnohospodárskej politiky,

| — | zabezpečiť vedecko-technickú podporu spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť vedecko-technickú podporu spoločnej politiky v oblasti rybného hospodárstva,

| — | zlepšiť poskytovanie zosúladených európskych georeferenčných údajov a systémov priestorových informácií (podpora INSPIRE) a pokračovať vo vývoji nových prístupov globálneho monitorovania životného prostredia a zdrojov (podpora GMES), |
| --- | --- |

—

zlepšiť poskytovanie zosúladených európskych georeferenčných údajov a systémov priestorových informácií (podpora INSPIRE) a pokračovať vo vývoji nových prístupov globálneho monitorovania životného prostredia a zdrojov (podpora GMES),

| — | poskytovať odborné znalosti a zohrávať úlohu vo výskumných činnostiach v rámci GMES-u a vo vývoji nových aplikácií v tejto oblasti, |
| --- | --- |

—

poskytovať odborné znalosti a zohrávať úlohu vo výskumných činnostiach v rámci GMES-u a vo vývoji nových aplikácií v tejto oblasti,

| — | podporovať vykonávanie akčného plánu EÚ pre životné prostredie a zdravie vrátane poskytovania podpory prebiehajúcim činnostiam zameraným na zavedenie integrovaného informačného systému Spoločenstva pre životné prostredie a zdravie, |
| --- | --- |

—

podporovať vykonávanie akčného plánu EÚ pre životné prostredie a zdravie vrátane poskytovania podpory prebiehajúcim činnostiam zameraným na zavedenie integrovaného informačného systému Spoločenstva pre životné prostredie a zdravie,

| — | podporovať a zdokonaľovať rozvoj a overovanie alternatívnych stratégií, a to najmä metód nepoužívajúcich na testovanie zvieratá, vo všetkých príslušných oblastiach výskumu (bezpečnosť, hodnotenie, testovanie očkovacích látok, zdravie a biomedicínsky výskum atď.). |
| --- | --- |

—

podporovať a zdokonaľovať rozvoj a overovanie alternatívnych stratégií, a to najmä metód nepoužívajúcich na testovanie zvieratá, vo všetkých príslušných oblastiach výskumu (bezpečnosť, hodnotenie, testovanie očkovacích látok, zdravie a biomedicínsky výskum atď.).

| — | Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť






  — | v spolupráci s príslušnými orgánmi rozvíjať činnosti, ktoré prispievajú k vytváraniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, najmä v oblastiach súvisiacich s ochranou proti terorizmu, organizovanému zločinu a podvodom, bezpečnosťou hraníc a prevenciou hlavných rizík, |
| --- | --- | --- |

—

Sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť

—

v spolupráci s príslušnými orgánmi rozvíjať činnosti, ktoré prispievajú k vytváraniu priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, najmä v oblastiach súvisiacich s ochranou proti terorizmu, organizovanému zločinu a podvodom, bezpečnosťou hraníc a prevenciou hlavných rizík,

| — | podporovať reakciu Spoločenstva na prírodné a technické katastrofy. |
| --- | --- |

—

podporovať reakciu Spoločenstva na prírodné a technické katastrofy.

| — | Európa ako svetový partner






  — | posilniť podporu vonkajších politík Spoločenstva v osobitných oblastiach, ako sú napríklad vonkajšie aspekty vnútornej bezpečnosti, rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc. |
| --- | --- | --- |

—

Európa ako svetový partner

—

posilniť podporu vonkajších politík Spoločenstva v osobitných oblastiach, ako sú napríklad vonkajšie aspekty vnútornej bezpečnosti, rozvojová spolupráca a humanitárna pomoc.

---

(1)  V rámci siedmeho rámcového programu „MSP“ zahŕňajú mikropodniky.

(2)  Najmä pri činnostiach, ktoré sa vykonávajú prostredníctvom medzivládnej štruktúry EUREKA. Okrem toho by pre spoločné technologické iniciatívy mohli byť tiež relevantné skúsenosti získané zoskupeniami EUREKA v príbuzných oblastiach.

(3)  Bude to zahŕňať finančnú podporu pre administratívne a koordinačné činnosti COST.

(4)  Pojem „bioekonomika“ zahŕňa všetky priemyselné a hospodárske odvetvia, ktoré vyrábajú, riadia a inak využívajú biologické zdroje a s nimi súvisiace služby, dodávateľské alebo spotrebiteľské odvetvia, ako napríklad poľnohospodárstvo, potravinárstvo, rybné hospodárstvo, lesné hospodárstvo atď.

(5)  „Vedy o živej prírode a biotechnológia – stratégia pre Európu“ – KOM(2002)0027.

(6)  Komplementárny výskum súvisiaci s trvalo udržateľným riadením a zachovaním prírodných zdrojov sa rieši v rámci témy „Životné prostredie (vrátane zmeny klímy)“.

(7)  KOM(2000)0769.

(8)  KOM(2005)0265.

(9)  KOM(2006)0105.

(10)  Komplementárny výskum súvisiaci s výrobou a využívaním biologických zdrojov sa rieši v rámci témy Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia.

(11)  V rámci rôznych činností sa prihliadne na výskumný plán príslušných európskych technologických platforiem.

(12)  KOM(2001)0370.

(13)  Európsky aeronautický priemysel investuje 14 % svojho obratu do výskumu, európsky automobilový priemysel takmer 5 % svojho obratu a lodiarenský priemysel EÚ sa na získanie konkurenčnej výhody využíva výlučne výskum a technický rozvoj.

(14)  ACARE: Poradný výbor pre výskum aeronautiky v Európe. Začal svoju činnosť v roku 2001 a je to prvý príklad funkčnej technologickej platformy; ERRAC: Európsky poradný výbor pre výskum v oblasti železničnej dopravy; ERTRAC: Európsky poradný výbor pre výskum v oblasti cestnej dopravy; technologická platforma WATERBORNE.

(15)  ESFRI začalo fungovať v apríli 2002. ESFRI združuje zástupcov z 25 členských štátov EÚ vymenovaných ministrami zodpovednými za oblasť výskumu. Jeho členom je aj zástupca Európskej komisie. Krajinám, ktoré pristúpili k rámcovému programu pre výskum, bola v roku 2004 ponúknutá možnosť stať sa členmi tohto fóra.

(16)  Konvergenčné regióny sú regióny uvedené v článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006 z 11. júla 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia o Európskom fonde regionálneho rozvoja, Európskom sociálnom fonde a Kohéznom fonde a ktorým sa zrušuje nariadenie (ES) č. 1260/1999 (Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 25). Patria sem regióny, ktoré patria pod cieľ „konvergencia“, regióny oprávnené čerpať prostriedky z Kohézneho fondu a najvzdialenejšie regióny.

(17)  Iné ako pridružené kandidátske krajiny.

(18)  Predtým nazývané Nové nezávislé štáty: Arménsko, Azerbajdžan, Bielorusko, Gruzínsko, Kazachstan, Kirgizská republika, Moldavsko, Rusko, Tadžikistan, Turkménsko, Ukrajina a Uzbekistan.

(19)  Latinská Amerika zahŕňa súčasne rozvojové krajiny aj krajiny s rýchlo sa rozvíjajúcim hospodárstvom.

---

PRÍLOHA II

ORIENTAČNÉ ROZDELENIE MEDZI PROGRAMY

Orientačné rozdelenie medzi programy (v miliónoch EUR) je takéto:

| Spolupráca (1), (2) | 32 365 |
| --- | --- |
| Zdravie | 6 050 |
| Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia | 1 935 |
| Informačné a komunikačné technológie | 9 110 |
| Nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie | 3 500 |
| Energetika | 2 300 |
| Životné prostredie (vrátane zmeny klímy) | 1 900 |
| Doprava (vrátane aeronautiky) | 4 180 |
| Socio-ekonomické a humanitné vedy | 610 |
| Vesmír | 1 430 |
| Bezpečnosť | 1 350 |
| Myšlienky | 7 460 |
| Ľudia | 4 728 |
| Kapacity | 4 217 |
| Výskumné infraštruktúry | 1 850 |
| Výskum v prospech MSP | 1 336 |
| Regióny znalostí | 126 |
| Výskumný potenciál | 370 |
| Veda v spoločnosti | 280 |
| Koherentný vývoj výskumných politík | 70 |
| Činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce | 185 |
| Nejadrové akcie Spoločného výskumného centra | 1 751 |
| SPOLU | 50 521 |

Spolupráca (1), (2)

32 365

Zdravie

6 050

Potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia

1 935

Informačné a komunikačné technológie

9 110

Nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie

3 500

Energetika

2 300

Životné prostredie (vrátane zmeny klímy)

1 900

Doprava (vrátane aeronautiky)

4 180

Socio-ekonomické a humanitné vedy

610

Vesmír

1 430

Bezpečnosť

1 350

Myšlienky

7 460

Ľudia

4 728

Kapacity

4 217

Výskumné infraštruktúry

1 850

Výskum v prospech MSP

1 336

Regióny znalostí

126

Výskumný potenciál

370

Veda v spoločnosti

280

Koherentný vývoj výskumných politík

70

Činnosti v rámci medzinárodnej spolupráce

185

Nejadrové akcie Spoločného výskumného centra

1 751

SPOLU

50 521

Osobitné ustanovenia o finančnom nástroji s rozdelením rizika (RSFF)

Orientačné rozpočty pre programy „Spolupráca“ a „Kapacity“ zahŕňajú príspevky pre EIB na vytvorenie RSFF uvedeného v prílohe III. V rozhodnutiach Rady, ktorými sa prijmú prispievajúce osobitné programy, sa ustanoví okrem iného spôsob vykonávania, na základe ktorého Komisia rozhodne o prerozdelení príspevku Spoločenstva pre RSFF a nadobudnutého príjmu, ktoré EIB nevyužila, medzi iné činnosti podľa siedmeho rámcového programu.

Siedmy rámcový program prispeje na RSFF sumou v maximálnej výške 1 miliardy EUR, ktorú doplní rovnaká suma z EIB. Bude pochádzať z programu „Spolupráca“ (až do výšky 800 miliónov EUR, ktoré sa získajú pomerným príspevkom všetkých tematických priorít okrem socio-ekonomických a humanitných vied) a z programu „Kapacity“ (až do výšky 200 miliónov EUR z oblasti výskumnej infraštruktúry).

Táto suma sa bude pre EIB uvoľňovať postupne, pričom sa bude prihliadať na úroveň dopytu.

V záujme rýchleho začatia s kritickou kapacitou zdrojov sa bude suma 500 miliónov EUR postupne prideľovať v rozpočte na obdobie do priebežného hodnotenia siedmeho rámcového programu uvedeného v článku 7 ods. 2 tohto rozhodnutia. Pri prideľovaní tejto sumy na zvyšok trvania programu sa zohľadnia výsledky tohto priebežného hodnotenia.

---

(1)  Vrátane spoločných technologických iniciatív (vrátane finančného plánu atď.) a tej časti činností koordinácie a medzinárodnej spolupráce, ktorá sa má financovať v rámci tém.

(2)  Cieľom bude umožniť, aby aspoň 15% finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci programu „Spolupráca“, dostalo k MSP.

---

PRÍLOHA III

SYSTÉMY FINANCOVANIA

Nepriame akcie

Činnosti podporované v rámci siedmeho rámcového programu sa budú financovať prostredníctvom rôznych systémov financovania. Tieto systémy sa využijú samostatne alebo kombinovane na financovanie akcií vykonávaných v rámci siedmeho rámcového programu.

V rozhodnutiach týkajúcich sa osobitných programov, pracovných programov a výziev na predloženie návrhov sa podľa potreby uvádzajú:

| — | typ(y) systému(ov) financovania použitý(é) na financovanie rôznych akcií; |
| --- | --- |

—

typ(y) systému(ov) financovania použitý(é) na financovanie rôznych akcií;

| — | kategórie účastníkov, ktoré ho môžu využívať (napríklad výskumné organizácie, univerzity, priemysel, MSP, orgány verejnej správy); |
| --- | --- |

—

kategórie účastníkov, ktoré ho môžu využívať (napríklad výskumné organizácie, univerzity, priemysel, MSP, orgány verejnej správy);

| — | druhy činností, ktoré možno financovať prostredníctvom každého z nich (ako napríklad výskum a technický rozvoj, demonštračné činnosti, riadenie, odborná príprava, šírenie a iné súvisiace činnosti). |
| --- | --- |

—

druhy činností, ktoré možno financovať prostredníctvom každého z nich (ako napríklad výskum a technický rozvoj, demonštračné činnosti, riadenie, odborná príprava, šírenie a iné súvisiace činnosti).

V prípade, že je možné použiť viacero systémov financovania, sa v pracovnom programe môže uviesť konkrétny systém financovania, ktorý sa má použiť pri téme, pre ktorú sa majú predkladať návrhy.

Systémy financovania sú tieto:

| a) | Na podporu akcií, ktoré sa vykonávajú najmä na základe výzvy na predloženie návrhov:






  1. | Projekty spolupráce
  Podpora výskumných projektov, ktoré uskutočňujú konzorciá s účastníkmi z rôznych krajín s cieľom vyvíjať nové znalosti, nové technológie, výrobky, demonštračné činnosti alebo vytvárať spoločné zdroje pre výskum. Úroveň, rozsah a vnútorná organizácia projektov sa môže v rámci jednotlivých oblastí a tém líšiť. Projektmi môžu byť cielené výskumné akcie malého alebo stredného rozsahu až po rozsiahle integračné projekty na dosiahnutie stanoveného cieľa. Projekty môžu byť zamerané aj na osobitné skupiny, ako napríklad MSP. |
| --- | --- | --- |

a)

Na podporu akcií, ktoré sa vykonávajú najmä na základe výzvy na predloženie návrhov:

1.

Projekty spolupráce

Podpora výskumných projektov, ktoré uskutočňujú konzorciá s účastníkmi z rôznych krajín s cieľom vyvíjať nové znalosti, nové technológie, výrobky, demonštračné činnosti alebo vytvárať spoločné zdroje pre výskum. Úroveň, rozsah a vnútorná organizácia projektov sa môže v rámci jednotlivých oblastí a tém líšiť. Projektmi môžu byť cielené výskumné akcie malého alebo stredného rozsahu až po rozsiahle integračné projekty na dosiahnutie stanoveného cieľa. Projekty môžu byť zamerané aj na osobitné skupiny, ako napríklad MSP.

| 2. | Siete excelentnosti
  Podpora spoločného programu činností vykonávaných viacerými výskumnými organizáciami, ktoré v danej oblasti spájajú svoje činnosti, ktoré v rámci dlhodobejšej spolupráce uskutočňujú výskumné tímy. Na vykonávanie tohto spoločného programu činností bude potrebný formálny záväzok zo strany organizácií, ktoré spájajú časť svojich zdrojov a činností. |
| --- | --- |

2.

Siete excelentnosti

Podpora spoločného programu činností vykonávaných viacerými výskumnými organizáciami, ktoré v danej oblasti spájajú svoje činnosti, ktoré v rámci dlhodobejšej spolupráce uskutočňujú výskumné tímy. Na vykonávanie tohto spoločného programu činností bude potrebný formálny záväzok zo strany organizácií, ktoré spájajú časť svojich zdrojov a činností.

| 3. | Koordinačné a podporné akcie
  Podpora činností zameraných na koordináciu alebo podporu výskumných činností a politík (tvorba sietí, výmeny, nadnárodný prístup k výskumným infraštruktúram, štúdie, konferencie atď.). Tieto akcie možno vykonávať aj inými spôsobmi, ako sú výzvy na predloženie návrhov. |
| --- | --- |

3.

Koordinačné a podporné akcie

Podpora činností zameraných na koordináciu alebo podporu výskumných činností a politík (tvorba sietí, výmeny, nadnárodný prístup k výskumným infraštruktúram, štúdie, konferencie atď.). Tieto akcie možno vykonávať aj inými spôsobmi, ako sú výzvy na predloženie návrhov.

| 4. | Podpora výskumu na hraniciach poznania
  Podpora projektov realizovaných jednotlivými národnými alebo nadnárodnými výskumnými tímami. Tento systém sa bude využívať na podporu výskumných projektov na hraniciach poznania iniciovaných výskumnými pracovníkmi, ktoré sú financované v rámci ERC. |
| --- | --- |

4.

Podpora výskumu na hraniciach poznania

Podpora projektov realizovaných jednotlivými národnými alebo nadnárodnými výskumnými tímami. Tento systém sa bude využívať na podporu výskumných projektov na hraniciach poznania iniciovaných výskumnými pracovníkmi, ktoré sú financované v rámci ERC.

| 5. | Podpora odbornej prípravy a kariérneho rastu výskumných pracovníkov
  Podpora odbornej prípravy a kariérneho rastu výskumných pracovníkov využívaná najmä pri vykonávaní akcií „Marie Curie“. |
| --- | --- |

5.

Podpora odbornej prípravy a kariérneho rastu výskumných pracovníkov

Podpora odbornej prípravy a kariérneho rastu výskumných pracovníkov využívaná najmä pri vykonávaní akcií „Marie Curie“.

| 6. | Výskum v prospech osobitných skupín (predovšetkým MSP)
  Podpora výskumných projektov, v rámci ktorých hlavnú časť výskumu a technického rozvoja uskutočňujú univerzity, výskumné centrá alebo iné právne subjekty v prospech osobitných skupín, predovšetkým MSP alebo združení MSP. Vyvinie sa úsilie o mobilizáciu dodatočných finančných prostriedkov z EIB a iných finančných organizácií. |
| --- | --- |

6.

Výskum v prospech osobitných skupín (predovšetkým MSP)

Podpora výskumných projektov, v rámci ktorých hlavnú časť výskumu a technického rozvoja uskutočňujú univerzity, výskumné centrá alebo iné právne subjekty v prospech osobitných skupín, predovšetkým MSP alebo združení MSP. Vyvinie sa úsilie o mobilizáciu dodatočných finančných prostriedkov z EIB a iných finančných organizácií.

| b) | Na podporu akcií vykonávaných na základe rozhodnutí Rady a Európskeho parlamentu (alebo Rady po porade s Európskym parlamentom), ktoré vychádzajú z návrhu Komisie, poskytne Spoločenstvo finančnú podporu rozsiahlym iniciatívam financovaným z viacerých zdrojov.






  — | Finančný príspevok Spoločenstva na spoločné vykonávanie jasne vymedzených národných výskumných programov na základe článku 169 zmluvy. Na toto spoločné vykonávanie bude potrebné vytvorenie alebo existencia osobitnej vykonávacej štruktúry. Finančná podpora Spoločenstva sa poskytne na základe konkrétne stanoveného finančného plánu, ktorý vychádza z formálnych záväzkov príslušných vnútroštátnych orgánov. |
| --- | --- | --- |

b)

Na podporu akcií vykonávaných na základe rozhodnutí Rady a Európskeho parlamentu (alebo Rady po porade s Európskym parlamentom), ktoré vychádzajú z návrhu Komisie, poskytne Spoločenstvo finančnú podporu rozsiahlym iniciatívam financovaným z viacerých zdrojov.

—

Finančný príspevok Spoločenstva na spoločné vykonávanie jasne vymedzených národných výskumných programov na základe článku 169 zmluvy. Na toto spoločné vykonávanie bude potrebné vytvorenie alebo existencia osobitnej vykonávacej štruktúry. Finančná podpora Spoločenstva sa poskytne na základe konkrétne stanoveného finančného plánu, ktorý vychádza z formálnych záväzkov príslušných vnútroštátnych orgánov.

| — | Finančný príspevok Spoločenstva na vykonávanie spoločných technologických iniciatív na plnenie cieľov, ktoré nemožno dosiahnuť prostredníctvom systémov financovania uvedených pod písmenom a) vyššie. Pri spoločných technologických iniciatívach sa bude kombinovať financovanie rôzneho druhu a z rôznych zdrojov – súkromných a verejných, ako aj európskych a vnútroštátnych. Toto financovanie môže mať rôzne podoby a môže sa prideľovať alebo mobilizovať prostredníctvom rôznych mechanizmov: podpora zo siedmeho rámcového programu, pôžičky z EIB či podpora rizikového kapitálu. O spoločných technologických iniciatívach sa rozhoduje a vykonávajú sa na základe článku 171 zmluvy (môže sem patriť aj zriaďovanie spoločných podnikov) alebo prostredníctvom rozhodnutí ustanovujúcich osobitné programy. Na poskytovanie podpory Spoločenstva sa musí na základe formálnych záväzkov všetkých zúčastnených strán stanoviť celkový finančný plán. |
| --- | --- |

—

Finančný príspevok Spoločenstva na vykonávanie spoločných technologických iniciatív na plnenie cieľov, ktoré nemožno dosiahnuť prostredníctvom systémov financovania uvedených pod písmenom a) vyššie. Pri spoločných technologických iniciatívach sa bude kombinovať financovanie rôzneho druhu a z rôznych zdrojov – súkromných a verejných, ako aj európskych a vnútroštátnych. Toto financovanie môže mať rôzne podoby a môže sa prideľovať alebo mobilizovať prostredníctvom rôznych mechanizmov: podpora zo siedmeho rámcového programu, pôžičky z EIB či podpora rizikového kapitálu. O spoločných technologických iniciatívach sa rozhoduje a vykonávajú sa na základe článku 171 zmluvy (môže sem patriť aj zriaďovanie spoločných podnikov) alebo prostredníctvom rozhodnutí ustanovujúcich osobitné programy. Na poskytovanie podpory Spoločenstva sa musí na základe formálnych záväzkov všetkých zúčastnených strán stanoviť celkový finančný plán.

| — | Finančný príspevok Spoločenstva na rozvoj nových infraštruktúr európskeho záujmu. O tomto príspevku sa môže rozhodnúť na základe článku 171 zmluvy alebo prostredníctvom rozhodnutí o osobitných programoch. Pri rozvoji nových infraštruktúr sa bude kombinovať financovanie rôzneho druhu a z rôznych zdrojov: vnútroštátne financovanie, siedmy rámcový program, štrukturálne fondy, pôžičky z EIB a iné. Na poskytovanie podpory Spoločenstva sa musí na základe záväzku všetkých zúčastnených strán stanoviť celkový finančný plán. |
| --- | --- |

—

Finančný príspevok Spoločenstva na rozvoj nových infraštruktúr európskeho záujmu. O tomto príspevku sa môže rozhodnúť na základe článku 171 zmluvy alebo prostredníctvom rozhodnutí o osobitných programoch. Pri rozvoji nových infraštruktúr sa bude kombinovať financovanie rôzneho druhu a z rôznych zdrojov: vnútroštátne financovanie, siedmy rámcový program, štrukturálne fondy, pôžičky z EIB a iné. Na poskytovanie podpory Spoločenstva sa musí na základe záväzku všetkých zúčastnených strán stanoviť celkový finančný plán.

Spoločenstvo vykoná systémy financovania uvedené pod písmenom a) vyššie v súlade s ustanoveniami nariadenia, ktoré sa prijme podľa článku 167 zmluvy, v súlade s príslušnými nástrojmi štátnej pomoci, predovšetkým rámcom Spoločenstva pre štátnu pomoc pre výskum a vývoj, ako aj s medzinárodnými pravidlami v tejto oblasti. V súlade s týmto medzinárodným rámcom bude potrebná možnosť upraviť rozsah a formu finančnej účasti vzhľadom na konkrétne prípady, najmä ak je k dispozícii financovanie z iných zdrojov verejného sektora vrátane iných zdrojov financovania Spoločenstva, ako napríklad EIB.

Okrem poskytnutia priamej finančnej podpory účastníkom akcií výskumu a technického rozvoja im Spoločenstvo umožní lepší prístup k dlhovému financovaniu prostredníctvom RSFF poskytnutím príspevku pre EIB. EIB, ktorá bude partnerom nesúcim časť rizika, musí využiť príspevok Spoločenstva na pomoc pri zabezpečovaní a poskytovaní kapitálu na financovanie pôžičiek a záruk z vlastných zdrojov. V rozpočte Spoločenstva nevznikne žiaden ďalší finančný záväzok. Na základe a v súlade s postupmi, ktoré budú stanovené v nariadení prijatom podľa článku 167 zmluvy, a rozhodnutiami Rady, ktorými sa prijímajú osobitné programy, umožní tento mechanizmus EIB zvýšiť objem financovania akcií v oblasti európskeho výskumu a technického rozvoja (napríklad spoločné technologické iniciatívy, veľké projekty vrátane projektov Eureka a nové výskumné infraštruktúry a projekty MSP) s cieľom pomôcť pri prekonávaní nedostatkov trhu.

V prípade účastníkov nepriamej akcie uskutočňovanej v regiónoch, ktoré zaostávajú v rozvoji (konvergenčné a najvzdialenejšie regióny (1)) sa podľa možností poskytne dodatočné financovanie zo štrukturálnych fondov. V prípade účasti subjektov z kandidátskych krajín, sa môže za podobných podmienok udeliť aj dodatočný príspevok z predvstupových finančných nástrojov. Pokiaľ ide o akcie uvedené v časti „Výskumné infraštruktúry“ programu „Kapacity“ siedmeho rámcového programu, podrobné podmienky ich financovania sa stanovia tak, aby sa zabezpečila účinná komplementárnosť medzi financovaním výskumu Spoločenstvom a inými nástrojmi Spoločenstva a vnútroštátnymi nástrojmi, najmä štrukturálnymi fondmi.

Priame akcie

Spoločenstvo uskutoční činnosti, ktoré vykoná Spoločné výskumné centrum a ktoré sú označené ako priame akcie.

---

(1)  Konvergenčné regióny sú regióny uvedené v článku 5 nariadenia Rady (ES) č. 1083/2006. Patria sem regióny, ktoré patria pod cieľ „konvergencia“, regióny oprávnené čerpať prostriedky z Kohézneho fondu a najvzdialenejšie regióny.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia 15. apríla 2005 predložila Európskemu parlamentu a Rade svoj návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) a návrh rozhodnutia Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 – 2011) (1). |
| --- | --- |

1.

Komisia 15. apríla 2005 predložila Európskemu parlamentu a Rade svoj návrh rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) a návrh rozhodnutia Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a vzdelávania (2007 – 2011) (1).

| 2. | Tento návrh sa zakladá na článku 166 ods. 1 Zmluvy o ES. |
| --- | --- |

2.

Tento návrh sa zakladá na článku 166 ods. 1 Zmluvy o ES.

| 3. | Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 15. decembra 2005. (2) Výbor regiónov zaujal svoje stanovisko 17. novembra 2005. (3) |
| --- | --- |

3.

Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 15. decembra 2005. (2) Výbor regiónov zaujal svoje stanovisko 17. novembra 2005. (3)

| 4. | Európsky parlament zaujal k návrhu stanovisko 15. júna 2006. (4) |
| --- | --- |

4.

Európsky parlament zaujal k návrhu stanovisko 15. júna 2006. (4)

| 5. | Rada prijala svoju spoločnú pozíciu k siedmemu rámcovému programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) 25. septembra 2006 v súlade s článkom 251 zmluvy. (5) |
| --- | --- |

5.

Rada prijala svoju spoločnú pozíciu k siedmemu rámcovému programu Európskeho spoločenstva v oblasti výskumu, technického rozvoja a demonštračných činností (2007 – 2013) 25. septembra 2006 v súlade s článkom 251 zmluvy. (5)

II.   POZADIE A CIEĽ NÁVRHU

| a) | Podľa hlavy XVIII Zmluvy o ES (články 163 – 173) Spoločenstvo vykonáva činnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja. Konkrétne:






  — | podľa článku 163 ods. 1 Zmluvy o ES je cieľom Spoločenstva posilňovať vedeckú a technickú základňu priemyslu Spoločenstva, podporovať rozvoj jeho konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni, ako aj všetky výskumné činnosti, ktoré sa pokladajú za nevyhnutné v iných kapitolách tejto zmluvy; |
| --- | --- | --- |

a)

Podľa hlavy XVIII Zmluvy o ES (články 163 – 173) Spoločenstvo vykonáva činnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja. Konkrétne:

—

podľa článku 163 ods. 1 Zmluvy o ES je cieľom Spoločenstva posilňovať vedeckú a technickú základňu priemyslu Spoločenstva, podporovať rozvoj jeho konkurencieschopnosti na medzinárodnej úrovni, ako aj všetky výskumné činnosti, ktoré sa pokladajú za nevyhnutné v iných kapitolách tejto zmluvy;

| — | podľa článku 165 ods. 1 Zmluvy o ES Spoločenstvo a členské štáty koordinujú svoje činnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja s cieľom zabezpečiť vzájomný súlad vnútroštátnych politík a politiky Spoločenstva; |
| --- | --- |

—

podľa článku 165 ods. 1 Zmluvy o ES Spoločenstvo a členské štáty koordinujú svoje činnosti v oblasti výskumu a technického rozvoja s cieľom zabezpečiť vzájomný súlad vnútroštátnych politík a politiky Spoločenstva;

| — | podľa článku 166 ods. 1 Zmluvy o ES všetky činnosti Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja sa uvedú vo viacročnom rámcovom programe (súčasný, šiesty rámcový program stratí účinnosť koncom roku 2006). |
| --- | --- |

—

podľa článku 166 ods. 1 Zmluvy o ES všetky činnosti Spoločenstva v oblasti výskumu a technického rozvoja sa uvedú vo viacročnom rámcovom programe (súčasný, šiesty rámcový program stratí účinnosť koncom roku 2006).

| b) | Európska rada na svojich zasadnutiach v marci 2000 v Lisabone, v júni 2000 v Santa Maria de Feira a v marci 2001 v Štokholme prijala závery, ktoré žiadajú rýchle ustanovenie Európskeho výskumného a inovačného priestoru (ERA), aby sa EÚ do roku 2010 mohla stať najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete schopnou zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast a zvyšovať počet a kvalitu pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť. Obnovenie lisabonskej stratégie v roku 2005 a správa skupiny nezávislých expertov na vysokej úrovni, ktorej predsedal Esko Aho a ktorá dostala mandát od európskych hláv štátov alebo predsedov vlád na stretnutí v Hampton Courte, potvrdili opodstatnenosť stratégie pre vedecký výskum, technický rozvoj a inováciu.
  Na základe toho Komisia navrhla, že siedmy rámcový program s cieľom plniť ciele stanovené v zmluve a prispievať k lisabonskému procesu tým, že pomôže zrealizovať ERA a umožní otvorenú koordináciu v záujme vhodnej spolupráce pri činnostiach v oblasti vedecko-technického výskumu na vnútroštátnej a európskej úrovni, by sa mal vyznačovať novými charakteristikami:






  — | sústrediť sa na vybraný počet tematických priorít, v ktorých môže činnosť Spoločenstva prispieť najväčšou možnou hodnotou a kde sa v riadne odôvodnených prípadoch môže v rámci spoločných technologických iniciatív podporiť dlhodobý strategický výskumný plán; |
| --- | --- | --- |

b)

Európska rada na svojich zasadnutiach v marci 2000 v Lisabone, v júni 2000 v Santa Maria de Feira a v marci 2001 v Štokholme prijala závery, ktoré žiadajú rýchle ustanovenie Európskeho výskumného a inovačného priestoru (ERA), aby sa EÚ do roku 2010 mohla stať najkonkurencieschopnejšou a najdynamickejšou znalostnou ekonomikou na svete schopnou zabezpečiť trvalo udržateľný hospodársky rast a zvyšovať počet a kvalitu pracovných miest, ako aj sociálnu súdržnosť. Obnovenie lisabonskej stratégie v roku 2005 a správa skupiny nezávislých expertov na vysokej úrovni, ktorej predsedal Esko Aho a ktorá dostala mandát od európskych hláv štátov alebo predsedov vlád na stretnutí v Hampton Courte, potvrdili opodstatnenosť stratégie pre vedecký výskum, technický rozvoj a inováciu.

Na základe toho Komisia navrhla, že siedmy rámcový program s cieľom plniť ciele stanovené v zmluve a prispievať k lisabonskému procesu tým, že pomôže zrealizovať ERA a umožní otvorenú koordináciu v záujme vhodnej spolupráce pri činnostiach v oblasti vedecko-technického výskumu na vnútroštátnej a európskej úrovni, by sa mal vyznačovať novými charakteristikami:

—

sústrediť sa na vybraný počet tematických priorít, v ktorých môže činnosť Spoločenstva prispieť najväčšou možnou hodnotou a kde sa v riadne odôvodnených prípadoch môže v rámci spoločných technologických iniciatív podporiť dlhodobý strategický výskumný plán;

| — | podporiť výskum na hraniciach poznania prostredníctvom základného výskumu iniciovaného výskumnými pracovníkmi, ktorému sa venujú najlepšie výskumné tímy v Európe, zriadením nezávislej Európskej výskumnej rady; |
| --- | --- |

—

podporiť výskum na hraniciach poznania prostredníctvom základného výskumu iniciovaného výskumnými pracovníkmi, ktorému sa venujú najlepšie výskumné tímy v Európe, zriadením nezávislej Európskej výskumnej rady;

| — | prispieť k lepšiemu vzdelávaniu a odbornej príprave vo výskume, lepšiemu prístupu k výskumným príležitostiam, ako aj k uznaniu príspevku výskumných pracovníkov k plneniu cieľov spoločnosti posilnením politiky v oblasti ľudských zdrojov v rámcovom programe využitím pozitívnych skúseností s akciami „Marie Curie“ z predchádzajúcich rámcových programov; |
| --- | --- |

—

prispieť k lepšiemu vzdelávaniu a odbornej príprave vo výskume, lepšiemu prístupu k výskumným príležitostiam, ako aj k uznaniu príspevku výskumných pracovníkov k plneniu cieľov spoločnosti posilnením politiky v oblasti ľudských zdrojov v rámcovom programe využitím pozitívnych skúseností s akciami „Marie Curie“ z predchádzajúcich rámcových programov;

| — | optimalizovať využívanie a rozvoj európskych výskumných infraštruktúr; posilniť inovačné kapacity MSP a ich schopnosť využívať prínosy výskumu; podporiť rozvoj zoskupení zameraných na výskum; využiť potenciál v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ; priblížiť vedu k spoločnosti a podporil ucelenú tvorbu výskumných politík na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

—

optimalizovať využívanie a rozvoj európskych výskumných infraštruktúr; posilniť inovačné kapacity MSP a ich schopnosť využívať prínosy výskumu; podporiť rozvoj zoskupení zameraných na výskum; využiť potenciál v konvergenčných a najvzdialenejších regiónoch EÚ; priblížiť vedu k spoločnosti a podporil ucelenú tvorbu výskumných politík na úrovni Spoločenstva a na vnútroštátnej úrovni;

| — | posilniť významnú úlohu Spoločného výskumného centra pri poskytovaní vedeckej a technickej podpory orientovanej na zákazníka pri koncipovaní, tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politík Spoločenstva a v jeho funkcii nezávislého referenčného centra vedy a techniky v EÚ v oblastiach jeho osobitnej právomoci; |
| --- | --- |

—

posilniť významnú úlohu Spoločného výskumného centra pri poskytovaní vedeckej a technickej podpory orientovanej na zákazníka pri koncipovaní, tvorbe, vykonávaní a monitorovaní politík Spoločenstva a v jeho funkcii nezávislého referenčného centra vedy a techniky v EÚ v oblastiach jeho osobitnej právomoci;

| — | zjednodušiť a upraviť spôsoby vykonávania na základe zlepšených riadiacich postupov. |
| --- | --- |

—

zjednodušiť a upraviť spôsoby vykonávania na základe zlepšených riadiacich postupov.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

A.   Všeobecné poznámky

Spoločná pozícia Rady do veľkej miery odráža návrh Komisie a stanovisko Európskeho parlamentu, pokiaľ ide o štruktúru, vedecko-technický obsah, prostriedky vykonávania rámcového programu, ako aj finančnú sumu a jej orientačné rozdelenie.

Počas skúmania návrhu Komisie sa Rada usilovala zohľadniť čo najviac pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu, aby sa dokázal výrazný konsenzus týchto dvoch zákonodarných orgánov, no zároveň sa snažila rešpektovať všeobecný cieľ návrhu Komisie. S týmto cieľom sa Rada držala niekoľkých usmerňujúcich zásad:

| (1) | uznanie úlohy rámcového programu ako nástroja pre dosiahnutie hlavných cieľov Spoločenstva so zreteľom na to, že hlavnú časť úsilia v európskom výskume a technickom rozvoji financujú členské štáty na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

(1)

uznanie úlohy rámcového programu ako nástroja pre dosiahnutie hlavných cieľov Spoločenstva so zreteľom na to, že hlavnú časť úsilia v európskom výskume a technickom rozvoji financujú členské štáty na vnútroštátnej úrovni;

| (2) | potreba cieleného úsilia Spoločenstva v oblasti výskumu, ktoré prináša významné odborné poznatky a prispieva európskou pridanou hodnotou, a zároveň zaručenie dostatočne podrobného pokrytia relevantných otázok v rámci tém vybraných pre výskum Spoločenstva; |
| --- | --- |

(2)

potreba cieleného úsilia Spoločenstva v oblasti výskumu, ktoré prináša významné odborné poznatky a prispieva európskou pridanou hodnotou, a zároveň zaručenie dostatočne podrobného pokrytia relevantných otázok v rámci tém vybraných pre výskum Spoločenstva;

| (3) | potreba doplniť toto cielené úsilie v kľúčových tematických oblastiach výskumu flexibilnou podporou politík Spoločenstva a umožnením reakcie na vznikajúce vedecko-technické potreby v rýchlo sa vyvíjajúcom prostredí výskumu a zároveň stanovenie vhodných parametrov tejto flexibility, aby sa zaručila právna jasnosť; |
| --- | --- |

(3)

potreba doplniť toto cielené úsilie v kľúčových tematických oblastiach výskumu flexibilnou podporou politík Spoločenstva a umožnením reakcie na vznikajúce vedecko-technické potreby v rýchlo sa vyvíjajúcom prostredí výskumu a zároveň stanovenie vhodných parametrov tejto flexibility, aby sa zaručila právna jasnosť;

| (4) | potreba vykonávania rámcového programu za pomoci nástrojov, ktorými sa pri výskumných činnostiach dajú dosiahnuť významné odborné poznatky a európska pridaná hodnota, a zároveň zaručenie hladkého prechodu od šiesteho rámcového programu a zachovanie možnosti všetkých zainteresovaných strán/subjektov zúčastniť sa na výskume Spoločenstva, ak sa spĺňa kritérium vedeckej excelentnosti; |
| --- | --- |

(4)

potreba vykonávania rámcového programu za pomoci nástrojov, ktorými sa pri výskumných činnostiach dajú dosiahnuť významné odborné poznatky a európska pridaná hodnota, a zároveň zaručenie hladkého prechodu od šiesteho rámcového programu a zachovanie možnosti všetkých zainteresovaných strán/subjektov zúčastniť sa na výskume Spoločenstva, ak sa spĺňa kritérium vedeckej excelentnosti;

| (5) | potreba klásť väčší dôraz na verejno-súkromné partnerstvá na všetkých úrovniach vrátane výrazne posilnenej podpory výskumu a technického rozvoja MSP, ako aj dlhodobých strategických výskumných plánov celých priemyselných odvetví, ako napr. tých, ktoré vymedzili – európske technologické platformy a – v niekoľkých starostlivo vybraných prípadoch – vytvorenie spoločných technologických iniciatív; |
| --- | --- |

(5)

potreba klásť väčší dôraz na verejno-súkromné partnerstvá na všetkých úrovniach vrátane výrazne posilnenej podpory výskumu a technického rozvoja MSP, ako aj dlhodobých strategických výskumných plánov celých priemyselných odvetví, ako napr. tých, ktoré vymedzili – európske technologické platformy a – v niekoľkých starostlivo vybraných prípadoch – vytvorenie spoločných technologických iniciatív;

| (6) | potreba zrozumiteľnosti predovšetkým vďaka dostatočnej podrobnosti, pokiaľ ide o vedecko-technický obsah a financovanie, so zreteľom na to, že rámcový program sa musí vykonávať prostredníctvom osobitných programov, ktoré prirodzene ustanovia podrobnejšie spôsoby vykonávania. |
| --- | --- |

(6)

potreba zrozumiteľnosti predovšetkým vďaka dostatočnej podrobnosti, pokiaľ ide o vedecko-technický obsah a financovanie, so zreteľom na to, že rámcový program sa musí vykonávať prostredníctvom osobitných programov, ktoré prirodzene ustanovia podrobnejšie spôsoby vykonávania.

B.   Osobitné pripomienky

1.   Hlavné zmeny a doplnenia k návrhu Komisie

a)   Etické otázky

V súvislosti s etickými otázkami Rada súhlasila s formuláciou navrhnutou v stanovisku Európskeho parlamentu v prvom čítaní: Pravidlá, ktoré sa vzťahujú na etické otázky siedmeho rámcového programu pre výskum, a najmä tie, ktoré sa týkajú výskumu embryonálnych kmeňových buniek, sa v súčasnosti jasne stanovujú v znení článku 6 rozhodnutia o rámcovom programe. Komisia okrem toho zaujala jednoznačné stanovisko, že zachová prax prijatú v rámci šiesteho rámcového programu a činnosti, pri ktorých sa ničia ľudské embryá vrátane činností zameraných na získavanie kmeňových buniek, vylúči spomedzi tých, ktoré dostávajú finančnú podporu Spoločenstva z rámcového programu v oblasti výskumu a technického rozvoja.

b)   Vedecký a technologický obsah

i)   Spolupráca

Rada sa vo všeobecnosti pridržiavala návrhu Komisie, pokiaľ ide o vedecký a technologický obsah tematických priorít, avšak zároveň s prihliadnutím na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu niektoré z priorít konkretizovala a rozšírila ich rozsah:

| — | počet priorít sa zvýšil z deväť na desať, pričom sa oddelil výskum v oblasti bezpečnosti od výskumu vesmíru, |
| --- | --- |

—

počet priorít sa zvýšil z deväť na desať, pričom sa oddelil výskum v oblasti bezpečnosti od výskumu vesmíru,

| — | osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu účinnej koordinácie medzi tematickými oblasťami a prioritnými vedeckými oblasťami, ktoré zasahujú do viacerých tém, ako je napríklad lesohospodársky výskum, kultúrne dedičstvo, oceánológia a oceánotechnika, |
| --- | --- |

—

osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu účinnej koordinácie medzi tematickými oblasťami a prioritnými vedeckými oblasťami, ktoré zasahujú do viacerých tém, ako je napríklad lesohospodársky výskum, kultúrne dedičstvo, oceánológia a oceánotechnika,

| — | podporu výskumu zameranému na identifikáciu alebo ďalšie preskúmanie nových vedeckých a technologických príležitostí v danej oblasti, ako aj ich kombinácii v ďalších príslušných oblastiach a disciplínach zabezpečí otvorený a pružný prístup k budúcim a vznikajúcim technológiám a reagovanie na nepredpokladané politické potreby prostredníctvom osobitnej podpory spontánnych návrhov na výskum vrátane spoločných výziev na predloženie ponúk, čo podnieti nové myšlienky a prevratné spôsoby využívania a skúmanie nových možností výskumných programov, najmä tých, ktoré majú potenciál priniesť významný prelom, |
| --- | --- |

—

podporu výskumu zameranému na identifikáciu alebo ďalšie preskúmanie nových vedeckých a technologických príležitostí v danej oblasti, ako aj ich kombinácii v ďalších príslušných oblastiach a disciplínach zabezpečí otvorený a pružný prístup k budúcim a vznikajúcim technológiám a reagovanie na nepredpokladané politické potreby prostredníctvom osobitnej podpory spontánnych návrhov na výskum vrátane spoločných výziev na predloženie ponúk, čo podnieti nové myšlienky a prevratné spôsoby využívania a skúmanie nových možností výskumných programov, najmä tých, ktoré majú potenciál priniesť významný prelom,

| — | prioritné postavenie získajú šírenie a prenos znalostí, aby sa uľahčilo využívanie výsledkov priemyselnými odvetviami, tvorcami politík a spoločnosťou, pričom v rámci témy bezpečnosť sa budú kvôli dôvernému charakteru činností uplatňovať primerané obmedzenia, |
| --- | --- |

—

prioritné postavenie získajú šírenie a prenos znalostí, aby sa uľahčilo využívanie výsledkov priemyselnými odvetviami, tvorcami politík a spoločnosťou, pričom v rámci témy bezpečnosť sa budú kvôli dôvernému charakteru činností uplatňovať primerané obmedzenia,

| — | osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu primeranej účasti MSP. Na tento účel bude cieľom umožniť, aby aspoň 15 % finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci časti programu „Spolupráca“, dostali MSP, čo je v plnom súlade so stanoviskom Európskeho parlamentu. Rada tiež uznala úlohu európskych technologických platforiem, pričom však nenavrhuje ich priame financovanie, pretože sa domnieva, že na dosiahnutie tohto cieľa je vhodnejší prístup založený na projektoch; |
| --- | --- |

—

osobitná pozornosť sa bude venovať zabezpečeniu primeranej účasti MSP. Na tento účel bude cieľom umožniť, aby aspoň 15 % finančných prostriedkov, ktoré sú k dispozícii v rámci časti programu „Spolupráca“, dostali MSP, čo je v plnom súlade so stanoviskom Európskeho parlamentu. Rada tiež uznala úlohu európskych technologických platforiem, pričom však nenavrhuje ich priame financovanie, pretože sa domnieva, že na dosiahnutie tohto cieľa je vhodnejší prístup založený na projektoch;

| — | Rada prijala pozmeňujúci a doplňujúci návrh Európskeho parlamentu týkajúci sa spoločných technologických iniciatív, ktorý dopĺňa ďalšie kritériá pre ich vytvorenie. Z tohto dôvodu je nutné jednoznačne vymedziť povahu spoločných technologických iniciatív, najmä pokiaľ ide o finančné záväzky, trvanie záväzku účastníkov, pravidlá vstupovania do zmluvných vzťahov a odstupovania od nich a práva duševného vlastníctva. Okrem toho sa vyvinie značné úsilie na zabezpečenie ich transparentného fungovania a toho, aby sa všetky finančné prostriedky Spoločenstva v rámci spoločných technologických iniciatív prideľovali na základe zásad excelentnosti a konkurencie, |
| --- | --- |

—

Rada prijala pozmeňujúci a doplňujúci návrh Európskeho parlamentu týkajúci sa spoločných technologických iniciatív, ktorý dopĺňa ďalšie kritériá pre ich vytvorenie. Z tohto dôvodu je nutné jednoznačne vymedziť povahu spoločných technologických iniciatív, najmä pokiaľ ide o finančné záväzky, trvanie záväzku účastníkov, pravidlá vstupovania do zmluvných vzťahov a odstupovania od nich a práva duševného vlastníctva. Okrem toho sa vyvinie značné úsilie na zabezpečenie ich transparentného fungovania a toho, aby sa všetky finančné prostriedky Spoločenstva v rámci spoločných technologických iniciatív prideľovali na základe zásad excelentnosti a konkurencie,

| — | v rámci prvej priority (zdravie) sa v reakcii na obavy Európskeho parlamentu prijal širší záber výskumu, konkrétne sa zahrnul post-genómový výskum, nové preventívne nástroje regeneratívnej medicíny, nové prístupy k pôrodu, modelovanie komplexných systémov, choroby súvisiace s vekom vrátane demencie, hepatitída typu C a novovznikajúce potenciálne epidémie, ako napr. SARS, reumatické choroby a muskuloskeletálne choroby, aspekty paliatívnej medicíny, bezpečnosť pacienta a lepšie využívanie liekov vrátane aspektov farmakologickej ostražitosti a vedecky testovaných doplnkových a alternatívnych liekov, výskum v oblasti systémov zdravotnej starostlivosti vrátane stratégií domácej starostlivosti a posúdenia nákladov, efektívnosti a prínosov rozličných typov zákrokov, výskum životného štýlu a environmentálnych faktorov a ich interakcie s podávanými liekmi, |
| --- | --- |

—

v rámci prvej priority (zdravie) sa v reakcii na obavy Európskeho parlamentu prijal širší záber výskumu, konkrétne sa zahrnul post-genómový výskum, nové preventívne nástroje regeneratívnej medicíny, nové prístupy k pôrodu, modelovanie komplexných systémov, choroby súvisiace s vekom vrátane demencie, hepatitída typu C a novovznikajúce potenciálne epidémie, ako napr. SARS, reumatické choroby a muskuloskeletálne choroby, aspekty paliatívnej medicíny, bezpečnosť pacienta a lepšie využívanie liekov vrátane aspektov farmakologickej ostražitosti a vedecky testovaných doplnkových a alternatívnych liekov, výskum v oblasti systémov zdravotnej starostlivosti vrátane stratégií domácej starostlivosti a posúdenia nákladov, efektívnosti a prínosov rozličných typov zákrokov, výskum životného štýlu a environmentálnych faktorov a ich interakcie s podávanými liekmi,

| — | v rámci druhej priority (potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia) sa cieľ rozšíril o environmentálne výzvy, akvakultúru, situáciu v pobrežných oblastiach a reakciu na konkrétne výživové potreby spotrebiteľov. Činnosti sa rozšírili o bioinformatiku, trvalo udržateľné využívanie biodiverzity, pôdne biologické zdroje vrátane úrodnosti pôdy, zdravie rastlín, epidemiologické štúdie, choroby súvisiace s krmivami a iné hrozby trvalej udržateľnosti a bezpečnosti výroby potravín vrátane klimatickej zmeny, v odpovedi na stanovisko Parlamentu sa zdôraznila úloha rybného hospodárstva, |
| --- | --- |

—

v rámci druhej priority (potraviny, poľnohospodárstvo a biotechnológia) sa cieľ rozšíril o environmentálne výzvy, akvakultúru, situáciu v pobrežných oblastiach a reakciu na konkrétne výživové potreby spotrebiteľov. Činnosti sa rozšírili o bioinformatiku, trvalo udržateľné využívanie biodiverzity, pôdne biologické zdroje vrátane úrodnosti pôdy, zdravie rastlín, epidemiologické štúdie, choroby súvisiace s krmivami a iné hrozby trvalej udržateľnosti a bezpečnosti výroby potravín vrátane klimatickej zmeny, v odpovedi na stanovisko Parlamentu sa zdôraznila úloha rybného hospodárstva,

| — | tretia priorita (informačné a komunikačné technológie) sa na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu posilnila o inovácie a tvorivosť v oblasti produktov, služieb a postupov, zmenšovanie digitálnej priepasti a sociálneho vylúčenia, požiadavky ľudí so zvláštnymi potrebami vrátane starnúceho obyvateľstva, podporu prístupnosti a transparentnosti správy a rozvojových procesov, riadenie a komunikáciu v oblasti výskumu a technického rozvoja, inovačné, vysokohodnotné produkty a služby založené na IKT, výskumnú činnosť v oblasti IKT založenú na rozvojovom modeli „otvoreného zdroja“, rôzne spôsoby využitia a obchodné modely, ako výsledok výskumu v oblasti IKT, fotoniku, voľný a otvorený softvér (FLOSS), otázky trvalej udržateľnosti v oblasti elektroniky, využitie kvantových efektov, uskladňovanie, matematiku, prirodzenú spoluprácu, zlepšenie ustanovení v oblasti zdravotnej starostlivosti, priestor pre informácie o zdraví na riadenie znalostí, ekologické aspekty mobility, prístup k interaktívnemu digitálnemu obsahu, |
| --- | --- |

—

tretia priorita (informačné a komunikačné technológie) sa na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu posilnila o inovácie a tvorivosť v oblasti produktov, služieb a postupov, zmenšovanie digitálnej priepasti a sociálneho vylúčenia, požiadavky ľudí so zvláštnymi potrebami vrátane starnúceho obyvateľstva, podporu prístupnosti a transparentnosti správy a rozvojových procesov, riadenie a komunikáciu v oblasti výskumu a technického rozvoja, inovačné, vysokohodnotné produkty a služby založené na IKT, výskumnú činnosť v oblasti IKT založenú na rozvojovom modeli „otvoreného zdroja“, rôzne spôsoby využitia a obchodné modely, ako výsledok výskumu v oblasti IKT, fotoniku, voľný a otvorený softvér (FLOSS), otázky trvalej udržateľnosti v oblasti elektroniky, využitie kvantových efektov, uskladňovanie, matematiku, prirodzenú spoluprácu, zlepšenie ustanovení v oblasti zdravotnej starostlivosti, priestor pre informácie o zdraví na riadenie znalostí, ekologické aspekty mobility, prístup k interaktívnemu digitálnemu obsahu,

| — | prístupnosť a dlhodobé využívanie vedeckých zdrojov a kapacít v mnohokultúrnom prostredí; posilnenie malých a stredných organizácií a komunít; tradičné priemyselné odvetvia a optimalizácia. Okrem toho sa v rozpore s pôvodným návrhom Komisie výskum technológií budúcnosti a nových technológií stal neoddeliteľnou súčasťou všetkých činností tejto priority, nie iba jedinou činnosťou v rámci nej, |
| --- | --- |

—

prístupnosť a dlhodobé využívanie vedeckých zdrojov a kapacít v mnohokultúrnom prostredí; posilnenie malých a stredných organizácií a komunít; tradičné priemyselné odvetvia a optimalizácia. Okrem toho sa v rozpore s pôvodným návrhom Komisie výskum technológií budúcnosti a nových technológií stal neoddeliteľnou súčasťou všetkých činností tejto priority, nie iba jedinou činnosťou v rámci nej,

| — | v rámci štvrtej priority (nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie) sa odôvodnenie opodstatnenosti rozšírilo, aby sa zahrnula výroba energie, energetika, keramický priemysel a nanomedicína. Rozšíril sa aj zoznam činností, aby sa začlenila výroba základných materiálov a komponentov; presných komponentov na nanometer; monitorovanie a snímanie; nanokompozity; geotechnológie a optické technológie; obuvnícky a oceliarsky priemysel, |
| --- | --- |

—

v rámci štvrtej priority (nanoveda, nanotechnológie, materiály a nové výrobné technológie) sa odôvodnenie opodstatnenosti rozšírilo, aby sa zahrnula výroba energie, energetika, keramický priemysel a nanomedicína. Rozšíril sa aj zoznam činností, aby sa začlenila výroba základných materiálov a komponentov; presných komponentov na nanometer; monitorovanie a snímanie; nanokompozity; geotechnológie a optické technológie; obuvnícky a oceliarsky priemysel,

| — | v rámci piatej priority (energetika) sa odôvodnenie opodstatnenosti a činnosti posilnili s cieľom zahrnúť primerané a včasné riešenia pre energetické systémy vzhľadom na obmedzenosť konvenčných zásob ropy a zemného plynu; cenovú dostupnosť energie pre občanov a priemysel; odkaz na zelené knihy z roku 2005 a 2006 (6); svetové prvenstvo Európy v mnohých technológiách v oblasti výroby energie a energetickej účinnosti; výrobu elektrickej energie z odpadu; výrobu palív z biomasy a odpadu; uskladňovanie, distribúciu a využívanie palív s neutrálnym obsahom uhlíka, najmä biopalív na výrobu elektrickej energie; vysoko účinné a nákladovo efektívne elektrárne a/alebo teplárne s takmer nulovými emisiami na základe najmä podzemného uskladňovania; vývoj a demonštráciu technológií premeny iných tuhých palív, ktoré produkujú aj druhotné nosiče energie a kvapalné a plynné palivá; vývoj možností uskladňovania energie; ďalšie úspory v konečnej a primárnej spotrebe energie v prípade budov a dopravy; využívanie technológií na výrobu novej a obnoviteľnej energie a opatrenia a nástroje na riadenie dopytu po energii; a vedeckú podporu rozvoja politík. Okrem toho sa vzhľadom na obmedzenosť zdrojov v tejto etape považovalo za primerané zaradiť polygeneráciu do činnosti „energetická účinnosť a úspora“, a nie ako osobitnú činnosť podľa návrhu Európskeho parlamentu, |
| --- | --- |

—

v rámci piatej priority (energetika) sa odôvodnenie opodstatnenosti a činnosti posilnili s cieľom zahrnúť primerané a včasné riešenia pre energetické systémy vzhľadom na obmedzenosť konvenčných zásob ropy a zemného plynu; cenovú dostupnosť energie pre občanov a priemysel; odkaz na zelené knihy z roku 2005 a 2006 (6); svetové prvenstvo Európy v mnohých technológiách v oblasti výroby energie a energetickej účinnosti; výrobu elektrickej energie z odpadu; výrobu palív z biomasy a odpadu; uskladňovanie, distribúciu a využívanie palív s neutrálnym obsahom uhlíka, najmä biopalív na výrobu elektrickej energie; vysoko účinné a nákladovo efektívne elektrárne a/alebo teplárne s takmer nulovými emisiami na základe najmä podzemného uskladňovania; vývoj a demonštráciu technológií premeny iných tuhých palív, ktoré produkujú aj druhotné nosiče energie a kvapalné a plynné palivá; vývoj možností uskladňovania energie; ďalšie úspory v konečnej a primárnej spotrebe energie v prípade budov a dopravy; využívanie technológií na výrobu novej a obnoviteľnej energie a opatrenia a nástroje na riadenie dopytu po energii; a vedeckú podporu rozvoja politík. Okrem toho sa vzhľadom na obmedzenosť zdrojov v tejto etape považovalo za primerané zaradiť polygeneráciu do činnosti „energetická účinnosť a úspora“, a nie ako osobitnú činnosť podľa návrhu Európskeho parlamentu,

| — | v rámci šiestej priority (životné prostredie vrátane zmeny klímy) sa Rada stotožnila s postupom Európskeho parlamentu a rozšírila cieľ na klímu a prispôsobovanie environmentálnych tlakov a odôvodnenie opodstatnenosti na výstavbu a rybné hospodárstvo, odkazy na Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCC), Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii a Štokholmský dohovor o perzistentných organických znečisťujúcich látkach; ako aj o príspevok environmentálnych technológií k trvalo udržateľnej spotrebe a výrobe; prírodné dedičstvo a väčšiu konkurencieschopnosť pri súčasnom zabezpečovaní udržateľnejšej budúcnosti pre ďalšie generácie. Objasnil sa aj rozsah činností, aby sa jednoznačnejšie zahrnuli polárne oblasti; globálne a regionálne interakcie; atmosféra, vplyv zvýšenia hladiny morí na pobrežné oblasti a vplyv na mimoriadne citlivé oblasti; zlepšenie predpovedania; suchá, lesné požiare, zosuvy pôdy, lavíny a iné mimoriadne udalosti v rámci prírodných katastrof; vplyv katastrof spôsobených geologickým nebezpečenstvom a klímou; zlepšenie stratégií riadenia okrem iného v rámci prístupu zohľadňujúceho viaceré riziká; kontrola invazívnych cudzokrajných druhov, lagún; ochrana krajiny; trvalo udržateľné výrobky; ochrana, zachovanie a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva vrátane ľudského habitatu; alternatívne stratégie testovania používajúce najmä metódy testovania priemyselných chemikálií bez využitia zvierat; hodnotiace nástroje tretích strán; posudzovanie, využívanie a riadenie prírodných zdrojov a rôzne úrovne pozorovania, |
| --- | --- |

—

v rámci šiestej priority (životné prostredie vrátane zmeny klímy) sa Rada stotožnila s postupom Európskeho parlamentu a rozšírila cieľ na klímu a prispôsobovanie environmentálnych tlakov a odôvodnenie opodstatnenosti na výstavbu a rybné hospodárstvo, odkazy na Rámcový dohovor OSN o zmene klímy (UNFCC), Dohovor OSN o boji proti dezertifikácii a Štokholmský dohovor o perzistentných organických znečisťujúcich látkach; ako aj o príspevok environmentálnych technológií k trvalo udržateľnej spotrebe a výrobe; prírodné dedičstvo a väčšiu konkurencieschopnosť pri súčasnom zabezpečovaní udržateľnejšej budúcnosti pre ďalšie generácie. Objasnil sa aj rozsah činností, aby sa jednoznačnejšie zahrnuli polárne oblasti; globálne a regionálne interakcie; atmosféra, vplyv zvýšenia hladiny morí na pobrežné oblasti a vplyv na mimoriadne citlivé oblasti; zlepšenie predpovedania; suchá, lesné požiare, zosuvy pôdy, lavíny a iné mimoriadne udalosti v rámci prírodných katastrof; vplyv katastrof spôsobených geologickým nebezpečenstvom a klímou; zlepšenie stratégií riadenia okrem iného v rámci prístupu zohľadňujúceho viaceré riziká; kontrola invazívnych cudzokrajných druhov, lagún; ochrana krajiny; trvalo udržateľné výrobky; ochrana, zachovanie a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva vrátane ľudského habitatu; alternatívne stratégie testovania používajúce najmä metódy testovania priemyselných chemikálií bez využitia zvierat; hodnotiace nástroje tretích strán; posudzovanie, využívanie a riadenie prírodných zdrojov a rôzne úrovne pozorovania,

| — | siedma priorita (doprava vrátane aeronautiky) sa skvalitnila tak, aby zahŕňala prospech pre všetkých občanov; dôležitosť dopravy pre životné prostredie; súčinnosť a intermodalitu vodnej dopravy; menšie vozidlá na rôzne účely; inovačnú údržbu; opravu a prestavbu; dostupné kombinácie technológií; trvalo udržateľnú pozemnú dopravu; dopravné aplikácie, ako napríklad vodíkové a palivové články, s prihliadnutím na otázky nákladovej efektívnosti a energetickej účinnosti; logistiku; dopravné prostriedky s nižšou hladinou znečisťovania; údržbu infraštruktúry a EGNOS; |
| --- | --- |

—

siedma priorita (doprava vrátane aeronautiky) sa skvalitnila tak, aby zahŕňala prospech pre všetkých občanov; dôležitosť dopravy pre životné prostredie; súčinnosť a intermodalitu vodnej dopravy; menšie vozidlá na rôzne účely; inovačnú údržbu; opravu a prestavbu; dostupné kombinácie technológií; trvalo udržateľnú pozemnú dopravu; dopravné aplikácie, ako napríklad vodíkové a palivové články, s prihliadnutím na otázky nákladovej efektívnosti a energetickej účinnosti; logistiku; dopravné prostriedky s nižšou hladinou znečisťovania; údržbu infraštruktúry a EGNOS;

| — | ôsma priorita (socio-ekonomické a humanitné vedy) sa rozšírila o demografické zmeny; vymedzenie regulačných opatrení v oblasti kultúry, vedy a techniky, ako aj v oblasti rodovej rovnosti; nehmotné statky; regionálnu súdržnosť; socio-ekonomický vplyv európskych politík a právnych predpisov; zosúladenie pracovného a rodinného života; otázky zdravotného postihnutia; prejavy nerovnosti; etnickú príslušnosť a náboženský pluralizmus; rozvojové regióny; podporu mieru; budúci vývoj rozšírenej EÚ; úlohu občianskej spoločnosti a šírenie znalostí; |
| --- | --- |

—

ôsma priorita (socio-ekonomické a humanitné vedy) sa rozšírila o demografické zmeny; vymedzenie regulačných opatrení v oblasti kultúry, vedy a techniky, ako aj v oblasti rodovej rovnosti; nehmotné statky; regionálnu súdržnosť; socio-ekonomický vplyv európskych politík a právnych predpisov; zosúladenie pracovného a rodinného života; otázky zdravotného postihnutia; prejavy nerovnosti; etnickú príslušnosť a náboženský pluralizmus; rozvojové regióny; podporu mieru; budúci vývoj rozšírenej EÚ; úlohu občianskej spoločnosti a šírenie znalostí;

| — | v rámci deviatej priority (vesmír) sa odôvodnenie opodstatnenosti rozšírilo o lesné hospodárstvo; zdravie; vedľajšie vplyvy na technický pokrok a nenahraditeľnosť vesmírnych aplikácií vo svete najmodernejších technológií; efektívne využívanie vesmírnych kapacít v koordinácii s kapacitami in situ vrátane vzdušných kapacít a nákladovo-efektívne misie. K činnostiam sa pridali monitorovanie in situ; podpora integrácie a harmonizácie údajov Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) (satelitných a in situ vrátane komponentov umiestených na zemi, na mori a vo vzduchu); vývoj vesmírnych systémov na predchádzanie rizikám, riadenie rizík a pre všetky druhy núdzových situácií, čím sa posilní konvergencia so systémami, ktoré nie sú založené na vesmírnych technológiách; maximalizácia vedeckej pridanej hodnoty prostredníctvom súčinnosti s iniciatívami ESA alebo národných vesmírnych agentúr v oblasti prieskumu vesmíru; koordinácia úsilia pri vývoji vesmírnych teleskopov a detektorov a pri analýze údajov vo vede o vesmíre a biomedicína; |
| --- | --- |

—

v rámci deviatej priority (vesmír) sa odôvodnenie opodstatnenosti rozšírilo o lesné hospodárstvo; zdravie; vedľajšie vplyvy na technický pokrok a nenahraditeľnosť vesmírnych aplikácií vo svete najmodernejších technológií; efektívne využívanie vesmírnych kapacít v koordinácii s kapacitami in situ vrátane vzdušných kapacít a nákladovo-efektívne misie. K činnostiam sa pridali monitorovanie in situ; podpora integrácie a harmonizácie údajov Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) (satelitných a in situ vrátane komponentov umiestených na zemi, na mori a vo vzduchu); vývoj vesmírnych systémov na predchádzanie rizikám, riadenie rizík a pre všetky druhy núdzových situácií, čím sa posilní konvergencia so systémami, ktoré nie sú založené na vesmírnych technológiách; maximalizácia vedeckej pridanej hodnoty prostredníctvom súčinnosti s iniciatívami ESA alebo národných vesmírnych agentúr v oblasti prieskumu vesmíru; koordinácia úsilia pri vývoji vesmírnych teleskopov a detektorov a pri analýze údajov vo vede o vesmíre a biomedicína;

| — | v rámci desiatej priority (bezpečnosť) sa skvalitnil cieľ, ktorý teraz zahŕňa aj prírodné katastrofy a súkromie. Rozšírené odôvodnenie opodstatnenosti zahŕňa podporu politiky Spoločenstva v oblasti zdravia a dôraz na európsku spôsobilosť v bezpečnostnom výskume v oblasti dohľadu, šírenia informácií a znalostí o hrozbách a nehodách, ako aj na systémy lepšieho posudzovania a zvládania situácií prostredníctvom lepšieho využívania spoločných systémov IKT v oblasti rôznych operácií. Činnosti sa rozšírili o metódy rýchlej identifikácie; obnovovanie ochrany a bezpečnosti v krízových situáciách; zabezpečenie prehľadu o rôznych operáciách riadenia mimoriadnych situácií a ich podpory; vzájomné prepojenie bezpečnostných systémov; spravodajské služby, zhromažďovanie informácií a bezpečnosť občanov; výskum orientovaný na misie a týkajúci sa kultúrneho, spoločenského, politického a hospodárskeho rozmeru bezpečnosti, úlohy ľudských hodnôt a tvorby politík, psychológie a sociálneho prostredia terorizmu. |
| --- | --- |

—

v rámci desiatej priority (bezpečnosť) sa skvalitnil cieľ, ktorý teraz zahŕňa aj prírodné katastrofy a súkromie. Rozšírené odôvodnenie opodstatnenosti zahŕňa podporu politiky Spoločenstva v oblasti zdravia a dôraz na európsku spôsobilosť v bezpečnostnom výskume v oblasti dohľadu, šírenia informácií a znalostí o hrozbách a nehodách, ako aj na systémy lepšieho posudzovania a zvládania situácií prostredníctvom lepšieho využívania spoločných systémov IKT v oblasti rôznych operácií. Činnosti sa rozšírili o metódy rýchlej identifikácie; obnovovanie ochrany a bezpečnosti v krízových situáciách; zabezpečenie prehľadu o rôznych operáciách riadenia mimoriadnych situácií a ich podpory; vzájomné prepojenie bezpečnostných systémov; spravodajské služby, zhromažďovanie informácií a bezpečnosť občanov; výskum orientovaný na misie a týkajúci sa kultúrneho, spoločenského, politického a hospodárskeho rozmeru bezpečnosti, úlohy ľudských hodnôt a tvorby politík, psychológie a sociálneho prostredia terorizmu.

ii)   Myšlienky

Rada postupovala v súlade s Parlamentom, aby umožnila pohotovo vytvoriť Európsku radu pre výskum (ERC), ktorá pozostáva z nezávislej Vedeckej rady a osobitnej vykonávacej štruktúry. Na základe pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov EP Rada naviac rozšírila znenie tak, aby zahŕňalo, že riadenie ERC budú vykonávať zamestnanci prijatí na tento účel; že Vedecká rada bude zastupovať rôznorodosť výskumných oblastí a že predstavitelia budú vymenovaní na funkčné obdobie štyroch rokov s možnosťou jedného obnovenia na základe rotačného systému; že Vedecká rada ustanoví celkovú vedeckú stratégiu, bude plne zodpovedná za rozhodnutia o druhu výskumu, ktorý sa má financovať, a vypracuje aj kódex, ktorý bude okrem iného riešiť predchádzanie stretom záujmov; náklady ERC na správu a zamestnancov budú v súlade s nenákladným a hospodárnym riadením; Európska komisia zabezpečí, aby ERC konala v súlade so zásadami vedeckej excelentnosti, nezávislosti, efektívnosti a transparentnosti a vypracuje výročnú správu o prevádzke ERC a plnení cieľov a predloží ju Európskemu parlamentu a Rade; ERC bude môcť uskutočňovať vlastné strategické štúdie na prípravu a podporu svojich operačných činností.

Pokiaľ ide o štruktúru ERC, Rada však v porovnaní s Európskym parlamentom volila flexibilnejší prístup. Rozhodnutie o možnej úprave štruktúry ERC by sa malo prijať iba po priebežnom hodnotení rámcového programu, ktoré sa predpokladá najneskôr v roku 2010 a v kontexte ktorého sa uskutoční aj nezávislé preskúmanie štruktúr ERC, ktoré bude výslovne zamerané na výhody a nevýhody štruktúr, ako napr. výkonnej agentúry alebo článku 171 zmluvy, na základe kritérií vedeckej excelentnosti, nezávislosti, efektívnosti a transparentnosti.

iii)   Ľudia

Rada odsúhlasila veľkú väčšinu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu. Tento program teraz zahŕňa odkaz na využívanie skúseností získaných v rámci akcií „Marie Curie“ počas predchádzajúcich rámcových programov a ich vplyvu na Európsky výskumný priestor; odbornú prípravu osobitne zameranú na mladých ľudí; zvýšenie účasti žien na výskume; otvorený európsky pracovný trh pre výskumných pracovníkov bez akejkoľvek formy diskriminácie; osobitné opatrenia na podporu začínajúcich výskumných pracovníkov a počiatočných fáz vedeckej kariéry, ako aj opatrenia na obmedzenie odlivu mozgov; podporu centier excelentnosti v celej Európskej únii; synergický účinok v spojení s ostatnými politikami Spoločenstva; a rozširovanie vedeckých a všeobecných zručností vrátane tých, ktoré súvisia s transferom technológií a podnikaním.

iv)   Kapacity

Rada vo všeobecnosti zachovala návrh Komisie, rozhodla sa však začleniť do textu koherentný rozvoj politík ako samostatnú činnosť, ktorá sa bude vykonávať v tejto časti rámcového programu a neponechať ju ako horizontálnu súčasť iných činností v rámci programu Kapacity.

Rada vzhľadom na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu dôkladnejšie objasnila rozsah niektorých činností:

| — | cieľ činnosti „výskumné infraštruktúry“ sa teraz vzťahuje na rozvoj Európskeho výskumného priestoru. Rozsah činností týkajúcich sa existujúcich infraštruktúr sa objasnil tak, aby zahŕňal prístup k špičkovým výskumným infraštruktúram aj pre výskumných pracovníkov z priemyslu a MSP; rozvoj a vývoj globálnej prepojenosti; otvorené normy interoperability; Činnosti Spoločenstva týkajúce sa nových infraštruktúr by sa mali zameriavať najmä na prípravné fázy, keďže pri ich rozvoji a financovaní naďalej zohráva hlavnú úlohu členský štát. Pokiaľ ide o kritériá financovania, Rada zoznam rozšírila tak, aby zahŕňal príspevky k schopnosti technického rozvoja a príspevky k rozvoju „zoskupení excelentnosti zameraných na výskum“, ako aj možnosť využívať pôžičky z EIB a štrukturálnych fondov, |
| --- | --- |

—

cieľ činnosti „výskumné infraštruktúry“ sa teraz vzťahuje na rozvoj Európskeho výskumného priestoru. Rozsah činností týkajúcich sa existujúcich infraštruktúr sa objasnil tak, aby zahŕňal prístup k špičkovým výskumným infraštruktúram aj pre výskumných pracovníkov z priemyslu a MSP; rozvoj a vývoj globálnej prepojenosti; otvorené normy interoperability; Činnosti Spoločenstva týkajúce sa nových infraštruktúr by sa mali zameriavať najmä na prípravné fázy, keďže pri ich rozvoji a financovaní naďalej zohráva hlavnú úlohu členský štát. Pokiaľ ide o kritériá financovania, Rada zoznam rozšírila tak, aby zahŕňal príspevky k schopnosti technického rozvoja a príspevky k rozvoju „zoskupení excelentnosti zameraných na výskum“, ako aj možnosť využívať pôžičky z EIB a štrukturálnych fondov,

| — | pri činnosti „výskum v prospech MSP“ Rada postupovala v súlade s Európskym parlamentom a do textu začlenila: úsilie preklenúť rozdiel medzi výskumom a inováciou; zlepšenie využívania výskumu; poskytovateľov výskumných služieb; doplnkovosť s programom pre konkurencieschopnosť a inováciu, ako aj inými programami Spoločenstva; ako reakcia na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu sa pridala podpora „národných výskumných ocenení“, pričom sa obmedzil jej rozsah na prípravu návrhov činností v rámci „výskumu v prospech MSP“, pretože Rada sa domnievala, že jasné zameranie by malo byť v prospech výskumných projektov; |
| --- | --- |

—

pri činnosti „výskum v prospech MSP“ Rada postupovala v súlade s Európskym parlamentom a do textu začlenila: úsilie preklenúť rozdiel medzi výskumom a inováciou; zlepšenie využívania výskumu; poskytovateľov výskumných služieb; doplnkovosť s programom pre konkurencieschopnosť a inováciu, ako aj inými programami Spoločenstva; ako reakcia na pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu sa pridala podpora „národných výskumných ocenení“, pričom sa obmedzil jej rozsah na prípravu návrhov činností v rámci „výskumu v prospech MSP“, pretože Rada sa domnievala, že jasné zameranie by malo byť v prospech výskumných projektov;

| — | pri činnosti „regióny znalostí“ Rada rozšírila jej rozsah tak, aby zahŕňal: uľahčovanie vzniku a tvorby regionálnych zoskupení excelentnosti, ktoré prispievajú k rozvoju Európskeho výskumného priestoru; podporu vznikajúcich regiónov sústreďujúcich využívanie najnovších poznatkov; vzťahy so štrukturálnymi fondmi; dosahovanie synergického účinku s programami Spoločenstva a relevantnými vnútroštátnymi a regionálnymi programami, |
| --- | --- |

—

pri činnosti „regióny znalostí“ Rada rozšírila jej rozsah tak, aby zahŕňal: uľahčovanie vzniku a tvorby regionálnych zoskupení excelentnosti, ktoré prispievajú k rozvoju Európskeho výskumného priestoru; podporu vznikajúcich regiónov sústreďujúcich využívanie najnovších poznatkov; vzťahy so štrukturálnymi fondmi; dosahovanie synergického účinku s programami Spoločenstva a relevantnými vnútroštátnymi a regionálnymi programami,

| — | pri činnosti „výskumný potenciál“ sa činnosti objasnili tak, aby zahŕňali synergické účinky v spojení s programom pre konkurencieschopnosť a inováciu s cieľom podporiť regionálnu komercializáciu výskumu a vývoja v spolupráci s priemyslom, |
| --- | --- |

—

pri činnosti „výskumný potenciál“ sa činnosti objasnili tak, aby zahŕňali synergické účinky v spojení s programom pre konkurencieschopnosť a inováciu s cieľom podporiť regionálnu komercializáciu výskumu a vývoja v spolupráci s priemyslom,

| — | pri činnosti „veda a spoločnosť“ Rada rozšírila činnosti tak, aby zahŕňali: opatrenia na sprístupnenie vedeckých publikácií verejnosti so záujmom o ich preštudovanie; podporu úlohy žien vo výskume a v rozhodovacích vedeckých orgánoch; tvorbu otvoreného prostredia podnecujúceho záujem mladých ľudí o vedu; podporu plného pôsobenia mladých ľudí vo vede; lepšiu vzájomnú komunikáciu a vzájomné porozumenie medzi vedeckým svetom a širším publikom; lepšiu prezentáciu vedeckej práce; podporu vedeckých publikácií, |
| --- | --- |

—

pri činnosti „veda a spoločnosť“ Rada rozšírila činnosti tak, aby zahŕňali: opatrenia na sprístupnenie vedeckých publikácií verejnosti so záujmom o ich preštudovanie; podporu úlohy žien vo výskume a v rozhodovacích vedeckých orgánoch; tvorbu otvoreného prostredia podnecujúceho záujem mladých ľudí o vedu; podporu plného pôsobenia mladých ľudí vo vede; lepšiu vzájomnú komunikáciu a vzájomné porozumenie medzi vedeckým svetom a širším publikom; lepšiu prezentáciu vedeckej práce; podporu vedeckých publikácií,

| — | pri „činnostiach v rámci medzinárodnej spolupráce“ Rada ustanovila, že činnosti, ktoré v súčasnosti vykonáva INTAS a ktoré sa skončia do konca roku 2006, sa začlenia do tohto programu, ako aj do špecifických programov „Spolupráca“ a „Ľudia“. Takisto rozšírila cieľ tejto činnosti tak, aby zahŕňal uľahčovanie kontaktov s partnermi v tretích krajinách, čím sa im skvalitní prístup k výskumu uskutočňovanému v iných častiach sveta; činnosti zahrnú tiež osobitné akcie spolupráce obojstranného záujmu. |
| --- | --- |

—

pri „činnostiach v rámci medzinárodnej spolupráce“ Rada ustanovila, že činnosti, ktoré v súčasnosti vykonáva INTAS a ktoré sa skončia do konca roku 2006, sa začlenia do tohto programu, ako aj do špecifických programov „Spolupráca“ a „Ľudia“. Takisto rozšírila cieľ tejto činnosti tak, aby zahŕňal uľahčovanie kontaktov s partnermi v tretích krajinách, čím sa im skvalitní prístup k výskumu uskutočňovanému v iných častiach sveta; činnosti zahrnú tiež osobitné akcie spolupráce obojstranného záujmu.

v)   Nejadrové akcie Spoločného výskumného centra

Rada objasnila potrebu zahrnúť koordináciu akcií s výskumom uskutočňovaným v rámci tém osobitného programu „Spolupráca“ pod túto časť, aby sa zabránilo prekrývaniu a duplicite. Aktivity sa rozšírili o vedeckú/technickú podporu pri vývoji postupov posudzovania rizika a riadenia ako nástroja európskeho procesu rozhodovania; odborné znalosti a úlohu vo výskumných činnostiach v rámci Globálneho monitorovania pre životné prostredie a bezpečnosť (GMES) a vo vývoji nových aplikácií v tejto oblasti; a rozvoj a overovanie alternatívnych stratégií, a to najmä metód testovania bez využitia zvierat, vo všetkých dôležitých oblastiach výskumu.

c)   Celková suma a rozdelenie finančných prostriedkov

Po uzavretí medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (7) sa pôvodne navrhovaný rozpočet pre siedmy rámcový program vo výške 72 726 miliónov EUR, pri zachovaní vhodného zamerania a podstatného množstva prostriedkov, musel znížiť. Rada v súlade so stanoviskom Európskeho parlamentu podporovala zmenený a doplnený návrh Komisie o maximálnej celkovej sume 50 521 miliónov EUR. Rada však navrhla úpravy na rozdelenie tejto sumy takto:

| — | Rada sa v časti „Spolupráca“ stotožnila s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi Európskeho parlamentu na zvýšenie finančných prostriedkov pre témy tematických oblastí, ktoré majú veľký potenciál na zvýšenie európskej konkurencieschopnosti, najmä pokiaľ ide o prvú prioritu (zdravie), piatu prioritu (energetiku) a ôsmu prioritu (socio-ekonomické a humanitné vedy), ale nie v rovnakej miere. Po rozdelení témy „bezpečnosť a vesmír“ do dvoch oddelených priorít sa Rada rozhodla prideliť o 80 miliónov EUR menej pre bezpečnosť ako pre vesmír, pretože sa domnieva, že právomoc Spoločenstva v tejto oblasti ostáva obmedzená; |
| --- | --- |

—

Rada sa v časti „Spolupráca“ stotožnila s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi Európskeho parlamentu na zvýšenie finančných prostriedkov pre témy tematických oblastí, ktoré majú veľký potenciál na zvýšenie európskej konkurencieschopnosti, najmä pokiaľ ide o prvú prioritu (zdravie), piatu prioritu (energetiku) a ôsmu prioritu (socio-ekonomické a humanitné vedy), ale nie v rovnakej miere. Po rozdelení témy „bezpečnosť a vesmír“ do dvoch oddelených priorít sa Rada rozhodla prideliť o 80 miliónov EUR menej pre bezpečnosť ako pre vesmír, pretože sa domnieva, že právomoc Spoločenstva v tejto oblasti ostáva obmedzená;

| — | V časti „Kapacity“ sa Rada stotožnila s postupom Európskeho parlamentu na zníženie navrhovaných finančných prostriedkov pre „výskumné infraštruktúry“ náhradou za podstatné zvýšenie finančných prostriedkov pre „výskum v prospech MSP“. Rada sa však domnieva, že činnosti v časti „Kapacity“ predstavujú dôležitý prvok rámcového programu, keďže podporujú kľúčové aspekty európskeho výskumu a inovačných kapacít; preto sa ich dotklo značne menšie zníženie, ako to predpokladal Európsky parlament; |
| --- | --- |

—

V časti „Kapacity“ sa Rada stotožnila s postupom Európskeho parlamentu na zníženie navrhovaných finančných prostriedkov pre „výskumné infraštruktúry“ náhradou za podstatné zvýšenie finančných prostriedkov pre „výskum v prospech MSP“. Rada sa však domnieva, že činnosti v časti „Kapacity“ predstavujú dôležitý prvok rámcového programu, keďže podporujú kľúčové aspekty európskeho výskumu a inovačných kapacít; preto sa ich dotklo značne menšie zníženie, ako to predpokladal Európsky parlament;

| — | Pokiaľ ide o programy „Myšlienky“ a „Ľudia“, Rada ponechala finančné prostriedky tak, ako to navrhla Komisia, a teda nepostupovala v úplnom súlade s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi Európskeho parlamentu, ktorý zvýšil finančné prostriedky pre obe tieto časti rámcového programu na úkor programu „Kapacity“. |
| --- | --- |

—

Pokiaľ ide o programy „Myšlienky“ a „Ľudia“, Rada ponechala finančné prostriedky tak, ako to navrhla Komisia, a teda nepostupovala v úplnom súlade s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi Európskeho parlamentu, ktorý zvýšil finančné prostriedky pre obe tieto časti rámcového programu na úkor programu „Kapacity“.

2.   Stanovisko Rady k pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom Európskeho parlamentu

Spoločná pozícia Rady zahŕňa úplne, v zásade alebo sčasti veľký počet pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Európskeho parlamentu (232 z navrhovaných 326 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov), niekedy v upravenej forme alebo na inom mieste, a často vo forme, ako to navrhla Komisia vo svojom upravenom návrhu, ako sa uvádza vyššie.

| a) | Spoločná pozícia Rady zahŕňa úplne alebo v zásade tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:






  — | 1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324; |
| --- | --- | --- |

a)

Spoločná pozícia Rady zahŕňa úplne alebo v zásade tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:

—

1, 3, 4, 11, 12, 14, 15, 18, 24, 26, 32, 35, 39, 43, 44, 47, 52, 58, 59, 66, 76, 88, 93, 95, 97, 121, 126, 130, 132, 137, 142, 146, 148, 149, 153, 162, 173, 174, 180, 181, 182, 183, 189, 190, 192, 193, 198, 201, 209, 214, 215, 216, 221, 224, 225, 226, 227, 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 237, 243, 245, 246, 251, 256, 262, 264, 266, 273, 284, 288, 289, 294, 295, 296, 297, 302, 303, 304, 309, 324;

| b) | Rada zahrnula v zásade alebo sčasti tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:






  — | 2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362; |
| --- | --- | --- |

b)

Rada zahrnula v zásade alebo sčasti tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:

—

2, 5, 6, 16, 17, 19, 20, 25, 27, 30, 31, 33, 34, 40, 42, 45, 46, 50, 53, 60, 63, 67, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 89, 90, 94, 96, 98, 99, 101, 104, 106, 107, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 119, 120, 122, 123, 124, 125, 127, 128, 129, 131, 136, 138, 140, 141, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 163, 165, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 175, 177, 178, 179, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 199, 200, 202, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 210, 211, 213, 222, 223, 228, 238, 239, 240, 241, 242, 244, 248, 253, 255, 257, 268, 269, 272, 274, 275, 276, 278, 280, 286, 287, 291, 293, 298, 299, 300, 313, 315, 334, 350, 351, 359, 361, 362;

| c) | Rada v súlade s Komisiou nezahrnula tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:






  — | 7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360. |
| --- | --- | --- |

c)

Rada v súlade s Komisiou nezahrnula tieto pozmeňujúce a doplňujúce návrhy:

—

7, 8, 9, 10, 13, 21, 22, 23, 28, 29, 36, 37, 38, 41, 48, 49, 51, 54, 55, 56, 57, 61, 62, 64, 65, 74, 83, 91, 92, 100, 102, 103, 105, 108, 116, 117, 118, 133, 134, 135, 139, 143, 144, 145, 147, 150, 151, 152, 161, 164, 176, 191, 194, 212, 217, 218, 219, 220, 229, 247, 249, 250, 252, 254, 258, 259, 260, 261, 263, 265, 267, 270, 271, 277, 279, 281, 282, 283, 285, 290, 292, 301, 305, 306, 307, 308, 310, 311, 312, 314, 320, 347, 349, 360.

IV.   ZÁVER

Rada pri ustanovení svojej spoločnej pozície v plnej miere zohľadnila návrh Komisie a stanovisko Európskeho parlamentu v prvom čítaní. Značný počet pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov bol úplne alebo sčasti zahrnutý do spoločnej pozície s cieľom reagovať na obavy Európskeho parlamentu. Rada je presvedčená, že jej spoločná pozícia predstavuje vyvážené znenie, a očakáva konštruktívne rokovania s Európskym parlamentom s cieľom prijať siedmy rámcový program, ako aj vykonávacie opatrenia (napr. pravidlá účasti, osobitné programy) čo najskôr.

---

(1)  Dokument 8087/05 RECH 80 ATO 45 COMPET 68 CODEC 266 – KOM(2005) 119, konečné znenie.

(2)  Ú. v. EÚ C 65, 17.03.06, s. 9.

(3)  Ú. v. EÚ C 115, 16.5.2006, s. 20.

(4)  Dokument P6_TA-PROV(2006)0265.

(5)  Rada tiež dosiahla politickú dohodu k zneniu rozhodnutia Rady o siedmom rámcovom programe Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu (Euratom) v oblasti jadrového výskumu a odbornej prípravy (2007 – 2011). Ku konečnému prijatiu tohto rozhodnutia dôjde súčasne s konečným prijatím rozhodnutia o rámcovom programe ES. Návrh znenia sa zaslal Európskemu parlamentu pre informáciu.

(6)  Zelená kniha o energetickej účinnosti z roku 2005 (KOM (2005)265), Zelená kniha o európskej stratégii pre udržateľnú, konkurencieschopnú a bezpečnú energiu (KOM (2006) 105).

(7)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

---

| 12.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 301/51 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 301/51

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 28/2006

prijatá Radou 23. októbra 2006

na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2006 z ..., ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce

(2006/C 301 E/02)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 179 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (1),

keďže:

| (1) | Navrhuje sa nový rámec plánovania a poskytovania pomoci, aby sa zvýšila účinnosť vonkajšej pomoci Spoločenstva. Nariadením Rady (ES) č. 1085/2006 (2) sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA) Spoločenstva kandidátskym a potenciálnym kandidátskym krajinám. Nariadením (ES) č. [...] (3), ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce Nástroj európskeho susedstva a partnerstva (ENPI). Nariadením Rady (ES) č. [...] (4) sa ustanovuje finančný nástroj pre spoluprácu s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami. Nariadením (ES) č. [...] (5) sa ustanovuje nástroj stability. Nariadením (ES) č. [...] (6) sa ustanovuje nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti. Nariadením (ES) č. [...] (7) sa ustanovuje nástroj financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete. Nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 (8) sa týka humanitárnej pomoci. Týmto nariadením sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce, ktorý poskytuje priamu podporu politike Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce. |
| --- | --- |

(1)

Navrhuje sa nový rámec plánovania a poskytovania pomoci, aby sa zvýšila účinnosť vonkajšej pomoci Spoločenstva. Nariadením Rady (ES) č. 1085/2006 (2) sa ustanovuje nástroj predvstupovej pomoci (IPA) Spoločenstva kandidátskym a potenciálnym kandidátskym krajinám. Nariadením (ES) č. [...] (3), ktorým sa ustanovujú všeobecné ustanovenia zriaďujúce Nástroj európskeho susedstva a partnerstva (ENPI). Nariadením Rady (ES) č. [...] (4) sa ustanovuje finančný nástroj pre spoluprácu s industrializovanými krajinami a územiami a inými krajinami a územiami s vysokými príjmami. Nariadením (ES) č. [...] (5) sa ustanovuje nástroj stability. Nariadením (ES) č. [...] (6) sa ustanovuje nástroj spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti. Nariadením (ES) č. [...] (7) sa ustanovuje nástroj financovania na podporu demokracie a ľudských práv vo svete. Nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 (8) sa týka humanitárnej pomoci. Týmto nariadením sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce, ktorý poskytuje priamu podporu politike Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce.

| (2) | Spoločenstvo uskutočňuje politiku rozvojovej spolupráce zameranú na dosiahnutie cieľov v oblasti zmierňovania chudoby, dosiahnutia trvalo udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na plynulé a postupné začlenenie rozvojových krajín do svetového hospodárstva. |
| --- | --- |

(2)

Spoločenstvo uskutočňuje politiku rozvojovej spolupráce zameranú na dosiahnutie cieľov v oblasti zmierňovania chudoby, dosiahnutia trvalo udržateľného hospodárskeho a sociálneho rozvoja a na plynulé a postupné začlenenie rozvojových krajín do svetového hospodárstva.

| (3) | Spoločenstvo uskutočňuje politiku spolupráce, ktorá podporuje spoluprácu, partnerstvá a spoločné podniky medzi hospodárskymi aktérmi Spoločenstva a partnerských krajín a regiónov a ktorá podporuje dialóg medzi politickými, hospodárskymi a sociálnymi partnermi v príslušných odvetviach. |
| --- | --- |

(3)

Spoločenstvo uskutočňuje politiku spolupráce, ktorá podporuje spoluprácu, partnerstvá a spoločné podniky medzi hospodárskymi aktérmi Spoločenstva a partnerských krajín a regiónov a ktorá podporuje dialóg medzi politickými, hospodárskymi a sociálnymi partnermi v príslušných odvetviach.

| (4) | Politika Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce a jeho medzinárodná činnosť sú zamerané na dosiahnutie rozvojových cieľov milénia (RCM) ako napríklad odstránenie extrémnej chudoby a hladu, ktoré prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 8. septembra 2000, a na dosiahnutie hlavných rozvojových cieľov a zásad, ktoré Spoločenstvo a jeho členské štáty prijali v rámci Organizácie Spojených národov (OSN) a iných príslušných medzinárodných organizácií v oblasti rozvojovej spolupráce. |
| --- | --- |

(4)

Politika Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce a jeho medzinárodná činnosť sú zamerané na dosiahnutie rozvojových cieľov milénia (RCM) ako napríklad odstránenie extrémnej chudoby a hladu, ktoré prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 8. septembra 2000, a na dosiahnutie hlavných rozvojových cieľov a zásad, ktoré Spoločenstvo a jeho členské štáty prijali v rámci Organizácie Spojených národov (OSN) a iných príslušných medzinárodných organizácií v oblasti rozvojovej spolupráce.

| (5) | V záujme jednotnosti politiky v oblasti rozvoja je dôležité, aby iné ako rozvojové politiky Spoločenstva pomáhali rozvojovým krajinám v ich úsilí o dosiahnutie RCM v súlade s článkom 178 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva. |
| --- | --- |

(5)

V záujme jednotnosti politiky v oblasti rozvoja je dôležité, aby iné ako rozvojové politiky Spoločenstva pomáhali rozvojovým krajinám v ich úsilí o dosiahnutie RCM v súlade s článkom 178 Zmluvy o založení Európskeho spoločenstva.

| (6) | Politické prostredie zaručujúce mier a stabilitu, dodržiavanie ľudských práv, základné slobody, demokratické zásady, právny štát, dobrú správu vecí verejných a rodovú rovnosť je základom dlhodobého rozvoja. |
| --- | --- |

(6)

Politické prostredie zaručujúce mier a stabilitu, dodržiavanie ľudských práv, základné slobody, demokratické zásady, právny štát, dobrú správu vecí verejných a rodovú rovnosť je základom dlhodobého rozvoja.

| (7) | Silné a trvalo udržateľné hospodárske politiky sú základným predpokladom rozvoja. |
| --- | --- |

(7)

Silné a trvalo udržateľné hospodárske politiky sú základným predpokladom rozvoja.

| (8) | Členovia Svetovej obchodnej organizácie (WTO) sa na 4. ministerskej konferencii v Dohe zaviazali vyzdvihnúť obchod v rozvojových stratégiách a poskytnúť technickú pomoc a pomoc pri budovaní kapacít súvisiacu s obchodom, ako aj prijať potrebné opatrenia, aby sa uľahčil transfer technológií prostredníctvom obchodu a pre obchod, aby sa zlepšil vzťah medzi priamymi zahraničnými investíciami a obchodom a vzájomné prepojenie obchodu a životného prostredia a aby pomohli rozvojovým krajinám podieľať sa na nových obchodných rokovaniach a vykonávať ich výsledky. |
| --- | --- |

(8)

Členovia Svetovej obchodnej organizácie (WTO) sa na 4. ministerskej konferencii v Dohe zaviazali vyzdvihnúť obchod v rozvojových stratégiách a poskytnúť technickú pomoc a pomoc pri budovaní kapacít súvisiacu s obchodom, ako aj prijať potrebné opatrenia, aby sa uľahčil transfer technológií prostredníctvom obchodu a pre obchod, aby sa zlepšil vzťah medzi priamymi zahraničnými investíciami a obchodom a vzájomné prepojenie obchodu a životného prostredia a aby pomohli rozvojovým krajinám podieľať sa na nových obchodných rokovaniach a vykonávať ich výsledky.

| (9) | Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie 2005: „Európsky konsenzus“ (9) z 20. decembra 2005 a všetky jeho neskoršie úpravy predstavuje základný rámec akcie Spoločenstva v oblasti rozvoja. Toto vyhlásenie by malo usmerňovať plánovanie a vykonávanie rozvojovej pomoci a stratégií spolupráce. |
| --- | --- |

(9)

Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie 2005: „Európsky konsenzus“ (9) z 20. decembra 2005 a všetky jeho neskoršie úpravy predstavuje základný rámec akcie Spoločenstva v oblasti rozvoja. Toto vyhlásenie by malo usmerňovať plánovanie a vykonávanie rozvojovej pomoci a stratégií spolupráce.

| (10) | Rozvojová spolupráca by sa mala vykonávať prostredníctvom geografických a tematických programov. Geografické programy by mali podporovať rozvoj krajín a regiónov Latinskej Ameriky, Ázie, Strednej Ázie, Blízkeho východu a Južnej Afriky a posilňovať spoluprácu s nimi. |
| --- | --- |

(10)

Rozvojová spolupráca by sa mala vykonávať prostredníctvom geografických a tematických programov. Geografické programy by mali podporovať rozvoj krajín a regiónov Latinskej Ameriky, Ázie, Strednej Ázie, Blízkeho východu a Južnej Afriky a posilňovať spoluprácu s nimi.

| (11) | Spoločenstvo a jeho členské štáty uzavreli s niektorými z týchto partnerských krajín a regiónov dohody o partnerstve a spolupráci s cieľom výrazným spôsobom prispieť k dlhodobému rozvoju partnerských krajín a k blahobytu ich obyvateľov. Základnými prvkami týchto dohôd o partnerstve a spolupráci sú spoločné a všeobecné hodnoty, konkrétne dodržiavanie a podpora ľudských práv a základných slobôd, demokratických zásad a právneho štátu. V tejto súvislosti by sa mala venovať pozornosť aj právu na slušnú prácu a právam osôb so zdravotným postihnutím. Udržiavanie a prehlbovanie dvojstranných vzťahov medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami a konsolidácia viacstranných inštitúcií sú dôležité faktory, ktoré výrazne prispievajú k vytvoreniu rovnováhy vo svetovej ekonomike a k jej rozvoju, ako aj dôležité faktory na posilnenie úlohy a miesta Spoločenstva a partnerských krajín a regiónov vo svete. |
| --- | --- |

(11)

Spoločenstvo a jeho členské štáty uzavreli s niektorými z týchto partnerských krajín a regiónov dohody o partnerstve a spolupráci s cieľom výrazným spôsobom prispieť k dlhodobému rozvoju partnerských krajín a k blahobytu ich obyvateľov. Základnými prvkami týchto dohôd o partnerstve a spolupráci sú spoločné a všeobecné hodnoty, konkrétne dodržiavanie a podpora ľudských práv a základných slobôd, demokratických zásad a právneho štátu. V tejto súvislosti by sa mala venovať pozornosť aj právu na slušnú prácu a právam osôb so zdravotným postihnutím. Udržiavanie a prehlbovanie dvojstranných vzťahov medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami a konsolidácia viacstranných inštitúcií sú dôležité faktory, ktoré výrazne prispievajú k vytvoreniu rovnováhy vo svetovej ekonomike a k jej rozvoju, ako aj dôležité faktory na posilnenie úlohy a miesta Spoločenstva a partnerských krajín a regiónov vo svete.

| (12) | Hoci tematické programy by mali pomáhať najmä rozvojovým krajinám, dve oprávnené krajiny rovnako ako zámorské krajiny a územia, ktorých charakteristiky nespĺňajú požiadavky vymedzené pre príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) z Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/DAC) a na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 4 druhý pododsek prvá zarážka by mali byť oprávnené zúčastniť sa ich za podmienok uvedených v tomto nariadení. Spoločenstvo by malo financovať tematické programy v krajinách, regiónoch a na územiach oprávnených na pomoc v rámci geografického programu ustanoveného v tomto nariadení, na pomoc podľa nariadenia (ES) č. [...], alebo na geografickú spoluprácu v súlade s Európskym rozvojovým fondom (ERF). Rozhodnutie Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu („rozhodnutie o pridružení zámoria“) (10), uplatniteľné do 31. decembra 2011, ustanovuje podmienky oprávnenosti zámorských krajín a území na tematické činnosti rozvojovej pomoci financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktoré týmto nariadením nie sú dotknuté. |
| --- | --- |

(12)

Hoci tematické programy by mali pomáhať najmä rozvojovým krajinám, dve oprávnené krajiny rovnako ako zámorské krajiny a územia, ktorých charakteristiky nespĺňajú požiadavky vymedzené pre príjemcov oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA) z Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/DAC) a na ktoré sa vzťahuje článok 2 ods. 4 druhý pododsek prvá zarážka by mali byť oprávnené zúčastniť sa ich za podmienok uvedených v tomto nariadení. Spoločenstvo by malo financovať tematické programy v krajinách, regiónoch a na územiach oprávnených na pomoc v rámci geografického programu ustanoveného v tomto nariadení, na pomoc podľa nariadenia (ES) č. [...], alebo na geografickú spoluprácu v súlade s Európskym rozvojovým fondom (ERF). Rozhodnutie Rady 2001/822/ES z 27. novembra 2001o pridružení zámorských krajín a území k Európskemu spoločenstvu („rozhodnutie o pridružení zámoria“) (10), uplatniteľné do 31. decembra 2011, ustanovuje podmienky oprávnenosti zámorských krajín a území na tematické činnosti rozvojovej pomoci financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie, ktoré týmto nariadením nie sú dotknuté.

| (13) | Tematické programy by mali poskytovať jasnú pridanú hodnotu a dopĺňať programy geografickej povahy, ktoré tvoria hlavný rámec spolupráce Spoločenstva s tretími krajinami. Rozvojová pomoc poskytovaná prostredníctvom tematických programov by mala dopĺňať geografické programy uvedené v tomto nariadení a v nariadení (ES) č. [...] a spoluprácu v rámci ERF. Tematické programy zahŕňajú konkrétnu oblasť činnosti významnú pre skupinu partnerských krajín bez konkrétneho geografického vymedzenia alebo činnosti spolupráce zamerané na rôzne regióny alebo skupiny partnerských krajín, alebo medzinárodnú operáciu, ktorá nie je geograficky vymedzená. Taktiež zohrávajú dôležitú úlohu pri rozvoji vonkajšieho rozmeru politík Spoločenstva a pri zabezpečovaní odvetvovej ucelenosti a viditeľnosti. |
| --- | --- |

(13)

Tematické programy by mali poskytovať jasnú pridanú hodnotu a dopĺňať programy geografickej povahy, ktoré tvoria hlavný rámec spolupráce Spoločenstva s tretími krajinami. Rozvojová pomoc poskytovaná prostredníctvom tematických programov by mala dopĺňať geografické programy uvedené v tomto nariadení a v nariadení (ES) č. [...] a spoluprácu v rámci ERF. Tematické programy zahŕňajú konkrétnu oblasť činnosti významnú pre skupinu partnerských krajín bez konkrétneho geografického vymedzenia alebo činnosti spolupráce zamerané na rôzne regióny alebo skupiny partnerských krajín, alebo medzinárodnú operáciu, ktorá nie je geograficky vymedzená. Taktiež zohrávajú dôležitú úlohu pri rozvoji vonkajšieho rozmeru politík Spoločenstva a pri zabezpečovaní odvetvovej ucelenosti a viditeľnosti.

| (14) | Tematické programy by mali podporovať akcie v oblasti ľudského a sociálneho rozvoja, životného prostredia a trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi, a to aj v súvislosti s energetikou, neštátnymi subjektmi a miestnymi orgánmi, potravinovou bezpečnosťou, migráciou a azylom. Obsah tematických programov bol pripravený na základe zodpovedajúcich oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade. |
| --- | --- |

(14)

Tematické programy by mali podporovať akcie v oblasti ľudského a sociálneho rozvoja, životného prostredia a trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi, a to aj v súvislosti s energetikou, neštátnymi subjektmi a miestnymi orgánmi, potravinovou bezpečnosťou, migráciou a azylom. Obsah tematických programov bol pripravený na základe zodpovedajúcich oznámení Komisie Európskemu parlamentu a Rade.

| (15) | Tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie so zdrojmi vrátane energie by mal okrem iného podporovať medzinárodné environmentálne riadenie a environmentálnu politiku Spoločenstva a politiku energetiky v zahraničí. |
| --- | --- |

(15)

Tematický program pre životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie so zdrojmi vrátane energie by mal okrem iného podporovať medzinárodné environmentálne riadenie a environmentálnu politiku Spoločenstva a politiku energetiky v zahraničí.

| (16) | Tematický program v oblasti migrácie a azylu by mal prispieť k dosiahnutiu cieľa uvedeného v záveroch zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli z 15. a 16. decembra 2005, a ktorým je zintenzívniť finančnú pomoc Spoločenstva v oblastiach súvisiacich s migráciou vo vzťahoch Spoločenstva s tretími krajinami. |
| --- | --- |

(16)

Tematický program v oblasti migrácie a azylu by mal prispieť k dosiahnutiu cieľa uvedeného v záveroch zo zasadnutia Európskej rady v Bruseli z 15. a 16. decembra 2005, a ktorým je zintenzívniť finančnú pomoc Spoločenstva v oblastiach súvisiacich s migráciou vo vzťahoch Spoločenstva s tretími krajinami.

| (17) | Politika Spoločenstva v oblasti potravinovej bezpečnosti sa vyvinula smerom k podpore rozsiahlych stratégií potravinovej bezpečnosti na vnútroštátnej, regionálnej a celosvetovej úrovni, čím sa využívanie potravinovej pomoci obmedzuje na humanitárne a potravinové krízy a zabraňuje sa narúšaniu miestnej výroby a trhov. Táto politika však musí zohľadňovať špecifickú situáciu krajín, ktoré sú štrukturálne slabé a vo veľkej miere závislé od podpory pre potravinovú bezpečnosť, aby sa zabránilo prudkému zníženiu objemu pomoci Spoločenstva týmto krajinám. |
| --- | --- |

(17)

Politika Spoločenstva v oblasti potravinovej bezpečnosti sa vyvinula smerom k podpore rozsiahlych stratégií potravinovej bezpečnosti na vnútroštátnej, regionálnej a celosvetovej úrovni, čím sa využívanie potravinovej pomoci obmedzuje na humanitárne a potravinové krízy a zabraňuje sa narúšaniu miestnej výroby a trhov. Táto politika však musí zohľadňovať špecifickú situáciu krajín, ktoré sú štrukturálne slabé a vo veľkej miere závislé od podpory pre potravinovú bezpečnosť, aby sa zabránilo prudkému zníženiu objemu pomoci Spoločenstva týmto krajinám.

| (18) | V súlade so závermi Rady z 24. mája 2005 by sa mali podporovať akcie na zlepšenie reprodukčného a sexuálneho zdravia v rozvojových krajinách a na zabezpečenie dodržiavania súvisiacich práv; mala by sa poskytnúť finančná pomoc a potrebné odborné znalosti s cieľom podporiť holistický prístup k reprodukčnému a sexuálnemu zdraviu a uznanie s ním súvisiacich práv vymedzených v akčnom programe medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji (ICPD) vrátane bezpečného materstva a všeobecného prístupu ku komplexnej ponuke bezpečnej a spoľahlivej starostlivosti a službám v oblasti reprodukčného a sexuálneho zdravia. Pri prijímaní opatrení v oblasti spolupráce sa musia nekompromisne dodržať rozhodnutia prijaté na ICPD, ak sú relevantné. |
| --- | --- |

(18)

V súlade so závermi Rady z 24. mája 2005 by sa mali podporovať akcie na zlepšenie reprodukčného a sexuálneho zdravia v rozvojových krajinách a na zabezpečenie dodržiavania súvisiacich práv; mala by sa poskytnúť finančná pomoc a potrebné odborné znalosti s cieľom podporiť holistický prístup k reprodukčnému a sexuálnemu zdraviu a uznanie s ním súvisiacich práv vymedzených v akčnom programe medzinárodnej konferencie o populácii a rozvoji (ICPD) vrátane bezpečného materstva a všeobecného prístupu ku komplexnej ponuke bezpečnej a spoľahlivej starostlivosti a službám v oblasti reprodukčného a sexuálneho zdravia. Pri prijímaní opatrení v oblasti spolupráce sa musia nekompromisne dodržať rozhodnutia prijaté na ICPD, ak sú relevantné.

| (19) | V nadväznosti na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 266/2006 z 15. februára 2006, ktorým sa ustanovujú sprievodné opatrenia pre krajiny protokolu o cukre, nepriaznivo ovplyvnené reformou režimu EÚ v sektore cukru (11), by sa mala poskytnúť pomoc aj krajinám AKT, ktoré sú krajinami protokolu o cukre, nepriaznivo ovplyvneným reformou spoločného trhu s cukrom a cieľom tejto pomoci by mala byť podpora procesu prispôsobenia sa týchto krajín reforme. |
| --- | --- |

(19)

V nadväznosti na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 266/2006 z 15. februára 2006, ktorým sa ustanovujú sprievodné opatrenia pre krajiny protokolu o cukre, nepriaznivo ovplyvnené reformou režimu EÚ v sektore cukru (11), by sa mala poskytnúť pomoc aj krajinám AKT, ktoré sú krajinami protokolu o cukre, nepriaznivo ovplyvneným reformou spoločného trhu s cukrom a cieľom tejto pomoci by mala byť podpora procesu prispôsobenia sa týchto krajín reforme.

| (20) | Podľa vyhlásenia o účinnosti pomoci prijatého na Fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa konalo 2. marca 2005 v Paríži, je pri vykonávaní rozvojovej politiky Spoločenstva na zabezpečenie ucelenosti a relevantnosti pomoci a súčasné zníženie nákladov partnerských krajín nutná vyššia účinnosť pomoci, lepšia komplementárnosť, harmonizácia, zosúladenosť a koordinácia postupov medzi Spoločenstvom a jeho členskými štátmi, ako aj vo vzťahu k iným darcom a aktérom v oblasti rozvoja. |
| --- | --- |

(20)

Podľa vyhlásenia o účinnosti pomoci prijatého na Fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa konalo 2. marca 2005 v Paríži, je pri vykonávaní rozvojovej politiky Spoločenstva na zabezpečenie ucelenosti a relevantnosti pomoci a súčasné zníženie nákladov partnerských krajín nutná vyššia účinnosť pomoci, lepšia komplementárnosť, harmonizácia, zosúladenosť a koordinácia postupov medzi Spoločenstvom a jeho členskými štátmi, ako aj vo vzťahu k iným darcom a aktérom v oblasti rozvoja.

| (21) | V záujme dosiahnutia cieľov tohto nariadenia je potrebné uplatňovať diferencovaný prístup, ktorý závisí od okolností a potrieb rozvoja a poskytuje partnerským krajinám alebo regiónom osobitné, prispôsobené programy vychádzajúce z ich potrieb, stratégií, priorít a zdrojov. |
| --- | --- |

(21)

V záujme dosiahnutia cieľov tohto nariadenia je potrebné uplatňovať diferencovaný prístup, ktorý závisí od okolností a potrieb rozvoja a poskytuje partnerským krajinám alebo regiónom osobitné, prispôsobené programy vychádzajúce z ich potrieb, stratégií, priorít a zdrojov.

| (22) | Kľúčom k úspechu rozvojových politík je prevzatie iniciatívy partnerských krajín v oblasti rozvojových stratégií, a preto by sa mala podporovať čo najväčšia angažovanosť všetkých sfér spoločnosti, vrátane osôb so zdravotným postihnutím a iných zraniteľných skupín. S cieľom zabezpečiť účinnosť a transparentnosť a povzbudiť krajiny k prevzatiu iniciatívy by mali byť stratégie spolupráce a vykonávacie postupy darcov v čo najväčšej miere zosúladené so stratégiami a postupmi partnerských krajín. |
| --- | --- |

(22)

Kľúčom k úspechu rozvojových politík je prevzatie iniciatívy partnerských krajín v oblasti rozvojových stratégií, a preto by sa mala podporovať čo najväčšia angažovanosť všetkých sfér spoločnosti, vrátane osôb so zdravotným postihnutím a iných zraniteľných skupín. S cieľom zabezpečiť účinnosť a transparentnosť a povzbudiť krajiny k prevzatiu iniciatívy by mali byť stratégie spolupráce a vykonávacie postupy darcov v čo najväčšej miere zosúladené so stratégiami a postupmi partnerských krajín.

| (23) | Vzhľadom na potrebu zabezpečiť účinné prepojenie humanitárnej pomoci a dlhodobej rozvojovej pomoci by sa podľa tohto nariadenia v zásade nemali financovať opatrenia, ktoré sú oprávnené podľa nariadenia (ES) [...], s výnimkou prípadov, keď je potrebné zabezpečiť kontinuitu spolupráce z krízových na stabilné podmienky rozvoja. |
| --- | --- |

(23)

Vzhľadom na potrebu zabezpečiť účinné prepojenie humanitárnej pomoci a dlhodobej rozvojovej pomoci by sa podľa tohto nariadenia v zásade nemali financovať opatrenia, ktoré sú oprávnené podľa nariadenia (ES) [...], s výnimkou prípadov, keď je potrebné zabezpečiť kontinuitu spolupráce z krízových na stabilné podmienky rozvoja.

| (24) | Uvoľňovanie podmienok poskytovania pomoci v súlade s najlepšími postupmi OECD/DAC je kľúčovým faktorom zvýšenia hodnoty pomoci a posilnenia budovania miestnych kapacít. Pravidlá účasti na verejných súťažiach a pravidlá udeľovania grantov, ako aj pravidlá pôvodu dodávok by sa mali stanoviť v súlade s najnovším vývojom v oblasti uvoľňovania podmienok poskytovania pomoci. |
| --- | --- |

(24)

Uvoľňovanie podmienok poskytovania pomoci v súlade s najlepšími postupmi OECD/DAC je kľúčovým faktorom zvýšenia hodnoty pomoci a posilnenia budovania miestnych kapacít. Pravidlá účasti na verejných súťažiach a pravidlá udeľovania grantov, ako aj pravidlá pôvodu dodávok by sa mali stanoviť v súlade s najnovším vývojom v oblasti uvoľňovania podmienok poskytovania pomoci.

| (25) | Pomoc by sa mala spravovať v súlade s pravidlami vonkajšej pomoci uvedenými v nariadení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (12) s náležitými ustanoveniami na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Spoločenstva. Malo by sa pokračovať v úsilí o lepšie vykonávanie rozvojovej spolupráce, aby sa dosiahla vhodná rovnováha medzi pridelenými finančnými prostriedkami a absorpčnou kapacitou a aby sa znížil počet nesplnených záväzkov. |
| --- | --- |

(25)

Pomoc by sa mala spravovať v súlade s pravidlami vonkajšej pomoci uvedenými v nariadení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (12) s náležitými ustanoveniami na zabezpečenie ochrany finančných záujmov Spoločenstva. Malo by sa pokračovať v úsilí o lepšie vykonávanie rozvojovej spolupráce, aby sa dosiahla vhodná rovnováha medzi pridelenými finančnými prostriedkami a absorpčnou kapacitou a aby sa znížil počet nesplnených záväzkov.

| (26) | Týmto nariadením sa ustanovuje na obdobie rokov 2007 – 2013 finančné krytie, ktoré predstavuje základný odkaz v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 uzavretej medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (13). |
| --- | --- |

(26)

Týmto nariadením sa ustanovuje na obdobie rokov 2007 – 2013 finančné krytie, ktoré predstavuje základný odkaz v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 uzavretej medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (13).

| (27) | Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (14). Programové dokumenty a niektoré vykonávacie opatrenia by sa mali prijať riadiacim postupom. |
| --- | --- |

(27)

Opatrenia potrebné na vykonanie tohto nariadenia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (14). Programové dokumenty a niektoré vykonávacie opatrenia by sa mali prijať riadiacim postupom.

| (28) | Keďže Ciele tohto nariadenia, a to spolupráca s rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi, ktoré nie sú členskými štátmi Spoločenstva a nie sú oprávnené na pomoc Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006 (IPA), alebo podľa nariadenia (ES) č. [...], nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov ale z dôvodu rozsahu akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov. |
| --- | --- |

(28)

Keďže Ciele tohto nariadenia, a to spolupráca s rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi, ktoré nie sú členskými štátmi Spoločenstva a nie sú oprávnené na pomoc Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006 (IPA), alebo podľa nariadenia (ES) č. [...], nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov ale z dôvodu rozsahu akcie ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov.

| (29) | V dôsledku tohto nariadenia je potrebné zrušiť súčasný súbor nariadení na účely reštrukturalizácie nástrojov vonkajšej akcie, najmä v oblasti rozvojovej spolupráce, |
| --- | --- |

(29)

V dôsledku tohto nariadenia je potrebné zrušiť súčasný súbor nariadení na účely reštrukturalizácie nástrojov vonkajšej akcie, najmä v oblasti rozvojovej spolupráce,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Celkový účel a rozsah pôsobnosti

1.   Spoločenstvo financuje opatrenia zamerané na podporu spolupráce s rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi, ktoré sú uvedené na zozname príjemcov pomoci Výboru pre rozvojovú pomoc Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj (OECD/DAC) a ktoré sú uvedené v prílohe I (ďalej len „partnerské krajiny a regióny“). Komisia prílohu I mení a dopĺňa v súlade s pravidelnými revíziami zoznamu príjemcov pomoci vykonanými OECD/DAC a informuje o tom Európsky parlament a Radu.

2.   Spoločenstvo financuje tematické programy v krajinách, územiach a regiónoch oprávnených na pomoc podľa geografického programu tohto nariadenia uvedeného v článkoch 5 až 10, na pomoc podľa nariadenia (ES) č. [...], alebo na geografickú spoluprácu v rámci Európskeho rozvojového fondu (ERF).

3.   Na účely tohto nariadenia je pojem región vymedzený ako geografický celok, ktorý zahŕňa viac ako jednu rozvojovú krajinu.

HLAVA I

CIELE A VŠEOBECNÉ ZÁSADY

Článok 2

Ciele

1.   Základným a všeobecným cieľom spolupráce podľa tohto nariadenia je odstránenie chudoby v partnerských krajinách a regiónoch v kontexte trvalo udržateľného rozvoja, ako aj plnenie rozvojových cieľov milénia (RCM), podpora demokracie, dobrej správy vecí verejných a dodržiavania ľudských práv a právneho štátu. V súlade s týmto cieľom spolupráca s partnerskými krajinami a regiónmi:

| — | upevňuje a podporuje demokraciu, právny štát, ľudské práva a základné slobody, dobrú správu vecí verejných, rodovú rovnosť a súvisiace nástroje medzinárodného práva, |
| --- | --- |

—

upevňuje a podporuje demokraciu, právny štát, ľudské práva a základné slobody, dobrú správu vecí verejných, rodovú rovnosť a súvisiace nástroje medzinárodného práva,

| — | posilňuje trvalo udržateľný politický, hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj partnerských krajín a regiónov, a to najmä tých, ktoré sú najviac znevýhodnené, |
| --- | --- |

—

posilňuje trvalo udržateľný politický, hospodársky, sociálny a environmentálny rozvoj partnerských krajín a regiónov, a to najmä tých, ktoré sú najviac znevýhodnené,

| — | podporuje ich plynulé a postupné začlenenie do svetového hospodárstva, |
| --- | --- |

—

podporuje ich plynulé a postupné začlenenie do svetového hospodárstva,

| — | prispieva k vypracovaniu medzinárodných opatrení na ochranu a zlepšovanie kvality životného prostredia a trvalo udržateľné hospodárenie s celosvetovými prírodnými zdrojmi, aby sa zabezpečil trvalo udržateľný rozvoj, vrátane riešenia otázky zmeny klímy a straty biodiverzity, a |
| --- | --- |

—

prispieva k vypracovaniu medzinárodných opatrení na ochranu a zlepšovanie kvality životného prostredia a trvalo udržateľné hospodárenie s celosvetovými prírodnými zdrojmi, aby sa zabezpečil trvalo udržateľný rozvoj, vrátane riešenia otázky zmeny klímy a straty biodiverzity, a

| — | posilňuje vzťah medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami a regiónmi. |
| --- | --- |

—

posilňuje vzťah medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami a regiónmi.

2.   Spolupráca Spoločenstva podľa tohto nariadenia dodržuje záväzky a ciele v oblasti rozvojovej spolupráce, ktoré Spoločenstvo prijalo v rámci Organizácie Spojených národov (OSN) a ďalších príslušných medzinárodných organizácií v oblasti rozvojovej spolupráce.

3.   Rozvojová politika Spoločenstva podľa hlavy XX zmluvy je právnym rámcom spolupráce s partnerskými krajinami a regiónmi. Spoločné vyhlásenie Rady a zástupcov vlád členských štátov na zasadnutí Rady, Európskeho parlamentu a Komisie o rozvojovej politike Európskej únie: „Európsky konsenzus“ z 20. decembra 2005 a všetky jeho neskoršie úpravy poskytuje všeobecný rámec, usmernenia a ciele pre usmerňovanie vykonávania spolupráce Spoločenstva s partnerskými krajinami a regiónmi podľa tohto nariadenia.

4.   Opatrenia uvedené v článku 1 ods. 1 sa navrhnú tak, aby spĺňali kritériá pre oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA), ktoré ustanovil OECD/DAC.

Programy uvedené v článku 1 ods. 2 sa navrhnú tak, aby spĺňali kritériá pre ODA, ktoré ustanovil Výbor pre rozvojovú pomoc OECD/DAC, s výnimkou prípadov, keď:

| — | charakteristika príjímateľa vyžaduje iný postup, alebo |
| --- | --- |

—

charakteristika príjímateľa vyžaduje iný postup, alebo

| — | program vykonáva globálnu iniciatívu, prioritu politiky Spoločenstva alebo medzinárodnú povinnosť alebo záväzok Spoločenstva podľa článku 11 ods. 2 a opatrenie by vzhľadom na svoju povahu tieto kritéria nesplnilo. |
| --- | --- |

—

program vykonáva globálnu iniciatívu, prioritu politiky Spoločenstva alebo medzinárodnú povinnosť alebo záväzok Spoločenstva podľa článku 11 ods. 2 a opatrenie by vzhľadom na svoju povahu tieto kritéria nesplnilo.

Minimálne 90 % výdavkov, s ktorými sa počíta v rámci tematických programov, sa navrhne tak, aby spĺňali kritériá pre ODA, ktoré ustanovil OECD/DAC, bez toho, aby bol dotknutý článok 2 ods. 4 druhý pododsek prvá zarážka.

5.   Pomoc Spoločenstva podľa tohto nariadenia sa nepoužíva na financovanie obstarávania zbraní alebo streliva ani na operácie vojenského alebo obranného charakteru.

6.   Opatrenia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. [...], a najmä jeho článok 4, a ktoré sú oprávnené na financovanie podľa uvedeného nariadenia, sa v zásade nefinancujú podľa tohto nariadenia s výnimkou prípadov, keď je potrebné zabezpečiť kontinuitu spolupráce pri prechode od krízových na stabilné podmienky rozvoja.

Bez toho, aby bola dotknutá potreba zaručiť kontinuitu spolupráce pri prechode od krízových k stabilným podmienkam rozvoja, opatrenia, na ktoré sa vzťahuje nariadenie Rady (ES) č. 1257/96 z 20. júna 1996 o humanitárnej pomoci (15) a ktoré sú oprávnené na financovanie podľa uvedeného nariadenia, sa nefinancujú podľa tohto nariadenia.

Článok 3

Všeobecné zásady

1.   Spoločenstvo je založené na hodnotách demokracie, právneho štátu, dodržiavania ľudských práv a základných slobôd a prostredníctvom dialógu a spolupráce sa usiluje rozvíjať a posilňovať oddanosť voči týmto hodnotám v partnerských krajinách a regiónoch.

2.   Pri vykonávaní tohto nariadenia sa uplatňuje diferencovaný prístup, ktorý závisí od okolností a potrieb rozvoja, aby sa partnerským krajinám alebo regiónom poskytla osobitná, prispôsobená forma spolupráce vychádzajúca z ich potrieb, stratégií, priorít a zdrojov.

Najmenej rozvinuté krajiny a krajiny s nízkym príjmom dostanú prednosť z hľadiska rozdeľovania celkových zdrojov, aby sa dosiahli RCM. Náležitá pozornosť sa venuje podpore chudobných vrstiev v krajinách so stredným príjmom, najmä v krajinách s nižším stredným príjmom, z ktorých mnohé čelia podobným problémom ako krajiny s nízkym príjmom.

3.   Do všetkých programov by sa mali začleniť tieto multitematické otázky: podpora ľudských práv, rodová rovnosť, demokracia, dobrá správa vecí verejných, práva detí a domorodých obyvateľov, trvalá udržateľnosť životného prostredia a boj proti HIV/AIDS. Osobitná pozornosť by sa tiež mala venovať posilňovaniu právneho štátu, zlepšovaniu prístupu k spravodlivosti a podpore občianskej spoločnosti, ako aj presadzovaniu dialógu, participácie a zmierenia a budovaniu inštitúcií.

4.   Spoločenstvo vo všetkých politikách, ktoré by mohli ovplyvniť partnerské krajiny a regióny, zohľadní ciele ustanovené v hlave XX zmluvy a v článku 2 tohto nariadenia. Pri opatreniach financovaných podľa tohto nariadenia sa Spoločenstvo taktiež snaží zabezpečiť súlad s ostatnými oblasťami svojej vonkajšej akcie. Tento súlad sa zabezpečí pri formulovaní politík, strategickom plánovaní a pri plánovaní a vykonávaní opatrení.

5.   Spoločenstvo a členské štáty zlepšia koordináciu a komplementárnosť svojich politík v oblasti rozvojovej spolupráce reagovaním na priority partnerských krajín a regiónov na úrovni jednotlivých krajín a regiónov. Politika Spoločenstva v oblasti rozvojovej spolupráce by mala dopĺňať politiky členských štátov.

6.   Komisia a členské štáty sa usilujú o pravidelnú a častú výmenu informácií, a to aj s inými darcami, a o podporu lepšej koordinácie a komplementárnosti darcov vytváraním spoločných viacročných plánov založených na stratégiách na zmierňovanie chudoby partnerských krajín alebo podobných stratégiách a vlastných rozpočtových postupov partnerských krajín, vytváraním spoločných vykonávacích mechanizmov vrátane spoločnej analýzy, organizovaním spoločných darcovských misií a využívaním mechanizmov spolufinancovania.

7.   Spoločenstvo a členské štáty v rámci svojich právomocí podporujú viacstranný prístup k celosvetovým výzvam a posilňujú spoluprácu s viacstrannými a regionálnymi organizáciami a orgánmi, ako sú napríklad medzinárodné finančné inštitúcie, agentúry, fondy a programy OSN a iní dvojstranní darcovia.

8.   Spoločenstvo podporuje účinnú spoluprácu s partnerskými krajinami a regiónmi v súlade s najlepšími medzinárodnými postupmi. Podporuje:

| a) | rozvojový proces, ktorý vedie a iniciuje partnerská krajina. Spoločenstvo čoraz viac zosúlaďuje svoju podporu s vnútroštátnymi rozvojovými stratégiami, reformnými politikami a postupmi partnerov. Spoločenstvo prispieva k posilneniu procesu obojstrannej zodpovednosti medzi partnerskými vládami a darcami a podporuje miestne odborné znalosti a miestnu zamestnanosť; |
| --- | --- |

a)

rozvojový proces, ktorý vedie a iniciuje partnerská krajina. Spoločenstvo čoraz viac zosúlaďuje svoju podporu s vnútroštátnymi rozvojovými stratégiami, reformnými politikami a postupmi partnerov. Spoločenstvo prispieva k posilneniu procesu obojstrannej zodpovednosti medzi partnerskými vládami a darcami a podporuje miestne odborné znalosti a miestnu zamestnanosť;

| b) | začleňujúce a participatívne stratégie rozvoja a široké zapojenie všetkých častí spoločnosti do procesu rozvoja a do vnútroštátneho dialógu vrátane politického dialógu; |
| --- | --- |

b)

začleňujúce a participatívne stratégie rozvoja a široké zapojenie všetkých častí spoločnosti do procesu rozvoja a do vnútroštátneho dialógu vrátane politického dialógu;

| c) | metódy a nástroje účinnej spolupráce ustanovené v článku 25 v súlade s najlepšími postupmi OECD/DAC, prispôsobené osobitným okolnostiam každej partnerskej krajiny alebo regiónu, so zameraním na programové prístupy, na predvídateľné financovanie pomoci, rozvoj a využívanie systémov jednotlivých krajín a na výsledkovo orientované stratégie rozvoja v prípade potreby vrátane cieľov a ukazovateľov RCM; |
| --- | --- |

c)

metódy a nástroje účinnej spolupráce ustanovené v článku 25 v súlade s najlepšími postupmi OECD/DAC, prispôsobené osobitným okolnostiam každej partnerskej krajiny alebo regiónu, so zameraním na programové prístupy, na predvídateľné financovanie pomoci, rozvoj a využívanie systémov jednotlivých krajín a na výsledkovo orientované stratégie rozvoja v prípade potreby vrátane cieľov a ukazovateľov RCM;

| d) | zlepšenie vplyvu politík a plánovania prostredníctvom koordinácie a zosúladenia darcov, aby sa obmedzilo prekrývanie a duplicita, zlepšila komplementárnosť a podporili sa darcovské iniciatívy. Koordinácia sa uskutočňuje v partnerských krajinách a regiónoch prostredníctvom dohodnutých usmernení a zásad najlepších postupov koordinácie a účinnosti pomoci; |
| --- | --- |

d)

zlepšenie vplyvu politík a plánovania prostredníctvom koordinácie a zosúladenia darcov, aby sa obmedzilo prekrývanie a duplicita, zlepšila komplementárnosť a podporili sa darcovské iniciatívy. Koordinácia sa uskutočňuje v partnerských krajinách a regiónoch prostredníctvom dohodnutých usmernení a zásad najlepších postupov koordinácie a účinnosti pomoci;

| e) | zohľadnenie RCM v strategických dokumentoch krajiny a v jej viacročnom plánovaní. |
| --- | --- |

e)

zohľadnenie RCM v strategických dokumentoch krajiny a v jej viacročnom plánovaní.

9.   Komisia informuje Európsky parlament a má s ním o pravidelnú výmenu názorov.

10.   Komisia sa snaží o pravidelnú výmenu informácií s občianskou spoločnosťou.

HLAVA II

GEOGRAFICKÉ A TEMATICKÉ PROGRAMY

Článok 4

Vykonávanie pomoci Spoločenstva

V súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia sa pomoc Spoločenstva vykonáva prostredníctvom geografických a tematických programov uvedených v článkoch 5 až 16 a programu uvedeného v článku 17.

Článok 5

Geografické programy

1.   Geografický program zahŕňa spoluprácu v príslušných oblastiach činnosti s partnerskými krajinami a regiónmi určenými na geografickom základe.

2.   V súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia pomoc Spoločenstva krajinám Latinskej Ameriky, Ázie, Strednej Ázie a Blízkeho východu stanoveným v prílohe I rovnako ako Južnej Afrike zahŕňa akcie v rámci týchto oblastí spolupráce:

| a) | podpora vykonávania politík zameraných na odstránenie chudoby a dosiahnutie RCM; |
| --- | --- |

a)

podpora vykonávania politík zameraných na odstránenie chudoby a dosiahnutie RCM;

Ľudský rozvoj

| b) | zabezpečovanie kľúčových potrieb obyvateľstva s hlavným dôrazom na základné vzdelávanie a zdravotníctvo najmä:
  Zdravotníctvo:






  (i) | rozšírením prístupu k zdravotníckym službám a ich poskytovania pre skupiny obyvateľstva s nižšími príjmami a marginalizované skupiny, vrátane žien a detí, osôb patriacich k skupinám, ktoré čelia etnickej, náboženskej alebo akejkoľvek inej diskriminácii a osôb so zdravotným postihnutím, s hlavným dôrazom na súvisiace RCM, a to najmä na znižovanie úmrtnosti detí, zlepšovanie zdravia matiek a detí a sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v zmysle káhirskej agendy medzinárodnej konferencie o obyvateľstve a rozvoji (ICPD), riešenie otázky chorôb súvisiacich s chudobou, najmä HIV/AIDS, tuberkulózy a malárie; |
| --- | --- | --- |

b)

zabezpečovanie kľúčových potrieb obyvateľstva s hlavným dôrazom na základné vzdelávanie a zdravotníctvo najmä:

Zdravotníctvo:

(i)

rozšírením prístupu k zdravotníckym službám a ich poskytovania pre skupiny obyvateľstva s nižšími príjmami a marginalizované skupiny, vrátane žien a detí, osôb patriacich k skupinám, ktoré čelia etnickej, náboženskej alebo akejkoľvek inej diskriminácii a osôb so zdravotným postihnutím, s hlavným dôrazom na súvisiace RCM, a to najmä na znižovanie úmrtnosti detí, zlepšovanie zdravia matiek a detí a sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv v zmysle káhirskej agendy medzinárodnej konferencie o obyvateľstve a rozvoji (ICPD), riešenie otázky chorôb súvisiacich s chudobou, najmä HIV/AIDS, tuberkulózy a malárie;

| (ii) | posilnením zdravotníckych systémov, aby sa v zdravotníckom sektore zabránilo krízam v oblasti ľudských zdrojov; |
| --- | --- |

(ii)

posilnením zdravotníckych systémov, aby sa v zdravotníckom sektore zabránilo krízam v oblasti ľudských zdrojov;

| (iii) | rozšírením kapacít najmä v oblastiach ako je oblasť verejného zdravia, výskumu a rozvoja; |
| --- | --- |

(iii)

rozšírením kapacít najmä v oblastiach ako je oblasť verejného zdravia, výskumu a rozvoja;

Vzdelávanie

| (iv) | dôrazom v základnom vzdelávaní na dosiahnutie kvalitného základného vzdelania a následnú odbornú prípravu a odstránením nerovnosti s ohľadom na prístup k vzdelaniu, podporou povinného a bezplatného vzdelávania až do veku 15 rokov bojovať proti všetkým formám detskej práce; |
| --- | --- |

(iv)

dôrazom v základnom vzdelávaní na dosiahnutie kvalitného základného vzdelania a následnú odbornú prípravu a odstránením nerovnosti s ohľadom na prístup k vzdelaniu, podporou povinného a bezplatného vzdelávania až do veku 15 rokov bojovať proti všetkým formám detskej práce;

| (v) | úsilím o dosiahnutie všeobecného základného vzdelávania do roku 2015 a o odstránenie rodovej nerovnosti v oblasti vzdelávania; |
| --- | --- |

(v)

úsilím o dosiahnutie všeobecného základného vzdelávania do roku 2015 a o odstránenie rodovej nerovnosti v oblasti vzdelávania;

| (vi) | podporou odbornej prípravy, vysokoškolského vzdelávania, kultúrnej, vedeckej a technickej spolupráce, akademických a kultúrnych výmen, ako aj zvyšovanie vzájomného porozumenia medzi partnerskými krajinami a regiónmi a Spoločenstvom; |
| --- | --- |

(vi)

podporou odbornej prípravy, vysokoškolského vzdelávania, kultúrnej, vedeckej a technickej spolupráce, akademických a kultúrnych výmen, ako aj zvyšovanie vzájomného porozumenia medzi partnerskými krajinami a regiónmi a Spoločenstvom;

Sociálna súdržnosť a zamestnanosť:

| c) | podpora sociálnej súdržnosti ako prioritnej politiky vo vzťahoch medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami s dôrazom na slušnú prácu a sociálne a fiškálne politiky, čím sa obmedzí chudoba, nerovnosť, nezamestnanosť a vylúčenie zraniteľných a marginalizovaných skupín; |
| --- | --- |

c)

podpora sociálnej súdržnosti ako prioritnej politiky vo vzťahoch medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami s dôrazom na slušnú prácu a sociálne a fiškálne politiky, čím sa obmedzí chudoba, nerovnosť, nezamestnanosť a vylúčenie zraniteľných a marginalizovaných skupín;

| d) | boj proti všetkým formám diskriminácie skupín spoločnosti a podpora a ochrana rodovej rovnosti, práv domorodého obyvateľstva a práv dieťaťa vrátane podpory vykonávania Dohovoru OSN o právach dieťaťa a opatrení na riešenie problémov detí žijúcich na ulici a detí, ktoré vykonávajú rôzne druhy práce, ktoré sú nebezpečné a/alebo bránia ich riadnemu vzdelávaniu; |
| --- | --- |

d)

boj proti všetkým formám diskriminácie skupín spoločnosti a podpora a ochrana rodovej rovnosti, práv domorodého obyvateľstva a práv dieťaťa vrátane podpory vykonávania Dohovoru OSN o právach dieťaťa a opatrení na riešenie problémov detí žijúcich na ulici a detí, ktoré vykonávajú rôzne druhy práce, ktoré sú nebezpečné a/alebo bránia ich riadnemu vzdelávaniu;

| e) | posilnenie inštitucionálneho rámca na podporu a uľahčenie zakladania malých a stredných podnikov s cieľom stimulovať tvorbu pracovných miest; |
| --- | --- |

e)

posilnenie inštitucionálneho rámca na podporu a uľahčenie zakladania malých a stredných podnikov s cieľom stimulovať tvorbu pracovných miest;

Dobrá správa vecí verejných, demokracia, ľudské práva a podpora inštitucionálnych reforiem:

| f) | podpora a ochrana základných slobôd a ľudských práv, posilňovanie demokracie, právneho štátu, prístup k spravodlivosti a dobrá správa vecí verejných vrátane opatrení proti korupcii, ktoré môžu zahrňovať, ale ktoré sa neobmedzujú len na budovanie kapacít a posilňovanie inštitucionálneho a legislatívneho rámca, a to najmä v oblastiach vnútroštátnej administratívy, tvorby a vykonávania politík a riadenia verejných financií a vnútroštátnych zdrojov transparentným spôsobom; |
| --- | --- |

f)

podpora a ochrana základných slobôd a ľudských práv, posilňovanie demokracie, právneho štátu, prístup k spravodlivosti a dobrá správa vecí verejných vrátane opatrení proti korupcii, ktoré môžu zahrňovať, ale ktoré sa neobmedzujú len na budovanie kapacít a posilňovanie inštitucionálneho a legislatívneho rámca, a to najmä v oblastiach vnútroštátnej administratívy, tvorby a vykonávania politík a riadenia verejných financií a vnútroštátnych zdrojov transparentným spôsobom;

| g) | podpora aktívnej občianskej spoločnosti vrátane organizácií občianskej spoločnosti, ktoré zastupujú ľudí žijúcich v chudobe, ako aj podpora občianskeho dialógu, participácie a zmierenia a budovania inštitúcií; |
| --- | --- |

g)

podpora aktívnej občianskej spoločnosti vrátane organizácií občianskej spoločnosti, ktoré zastupujú ľudí žijúcich v chudobe, ako aj podpora občianskeho dialógu, participácie a zmierenia a budovania inštitúcií;

| h) | posilňovanie spolupráce a politickej reformy v oblastiach bezpečnosti a spravodlivosti, najmä pokiaľ ide o azyl a migráciu, boj proti drogám a iným formám nedovoleného obchodovania vrátane obchodovania s ľuďmi, korupcii a praniu špinavých peňazí; |
| --- | --- |

h)

posilňovanie spolupráce a politickej reformy v oblastiach bezpečnosti a spravodlivosti, najmä pokiaľ ide o azyl a migráciu, boj proti drogám a iným formám nedovoleného obchodovania vrátane obchodovania s ľuďmi, korupcii a praniu špinavých peňazí;

| i) | posilňovanie spolupráce a politickej reformy v oblasti migrácie a azylu vo vzťahu k partnerským krajinám a podpora iniciatív budovania kapacít na zabezpečenie stanovenia a vykonania rozvojových migračných politík v záujme odstránenia základných príčin migrácie; |
| --- | --- |

i)

posilňovanie spolupráce a politickej reformy v oblasti migrácie a azylu vo vzťahu k partnerským krajinám a podpora iniciatív budovania kapacít na zabezpečenie stanovenia a vykonania rozvojových migračných politík v záujme odstránenia základných príčin migrácie;

| j) | podpora účinného multilateralizmu, najmä dodržiavaním a účinným vykonávaním medzinárodného práva a viacstranných dohôd významných pre oblasť rozvoja; |
| --- | --- |

j)

podpora účinného multilateralizmu, najmä dodržiavaním a účinným vykonávaním medzinárodného práva a viacstranných dohôd významných pre oblasť rozvoja;

Obchod a regionálna integrácia:

| k) | pomoc partnerským krajinám a regiónom v oblasti obchodu, investovania a regionálnej integrácie vrátane technickej pomoci a budovania kapacít s cieľom navrhnúť a vykonať silné obchodné politiky, podpora priaznivejšieho podnikateľského prostredia, silných hospodárskych a finančných politík a rozvoja súkromného sektora, aby partnerské krajiny a regióny získali zo svojho začlenenia do svetového hospodárstva a aby sa podporila sociálna spravodlivosť a rast zameraný na chudobné vrstvy; |
| --- | --- |

k)

pomoc partnerským krajinám a regiónom v oblasti obchodu, investovania a regionálnej integrácie vrátane technickej pomoci a budovania kapacít s cieľom navrhnúť a vykonať silné obchodné politiky, podpora priaznivejšieho podnikateľského prostredia, silných hospodárskych a finančných politík a rozvoja súkromného sektora, aby partnerské krajiny a regióny získali zo svojho začlenenia do svetového hospodárstva a aby sa podporila sociálna spravodlivosť a rast zameraný na chudobné vrstvy;

| l) | podpora pristúpenia k Svetovej obchodnej organizácii (WTO) a vykonávania dohôd WTO prostredníctvom technickej pomoci a budovania kapacít, najmä vykonávania Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (dohoda TRIPs), konkrétne v oblasti verejného zdravia; |
| --- | --- |

l)

podpora pristúpenia k Svetovej obchodnej organizácii (WTO) a vykonávania dohôd WTO prostredníctvom technickej pomoci a budovania kapacít, najmä vykonávania Dohody o obchodných aspektoch práv duševného vlastníctva (dohoda TRIPs), konkrétne v oblasti verejného zdravia;

| m) | podpora hospodárskej a obchodnej spolupráce a posilnenie investičných vzťahov medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami a regiónmi vrátane opatrení na podporu a zabezpečenie toho, aby súkromní aktéri vrátane miestnych a európskych podnikov prispeli k sociálne zodpovednému a trvalo udržateľnému hospodárskemu rozvoju vrátane dodržiavania hlavných pracovných noriem Medzinárodnej organizácie práce (ILO); |
| --- | --- |

m)

podpora hospodárskej a obchodnej spolupráce a posilnenie investičných vzťahov medzi Spoločenstvom a partnerskými krajinami a regiónmi vrátane opatrení na podporu a zabezpečenie toho, aby súkromní aktéri vrátane miestnych a európskych podnikov prispeli k sociálne zodpovednému a trvalo udržateľnému hospodárskemu rozvoju vrátane dodržiavania hlavných pracovných noriem Medzinárodnej organizácie práce (ILO);

Životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj prírodných zdrojov:

| n) | podpora trvalo udržateľného rastu prostredníctvom ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi vrátane ochrany biodiverzity a lesov, ako aj opatreniami v záujme zachovania a trvalo udržateľného riadenia lesov s aktívnou účasťou miestnych komunít a obyvateľov závislých od lesov; |
| --- | --- |

n)

podpora trvalo udržateľného rastu prostredníctvom ochrany životného prostredia a trvalo udržateľného hospodárenia s prírodnými zdrojmi vrátane ochrany biodiverzity a lesov, ako aj opatreniami v záujme zachovania a trvalo udržateľného riadenia lesov s aktívnou účasťou miestnych komunít a obyvateľov závislých od lesov;

| o) | podpora zlepšení v mestskom prostredí; |
| --- | --- |

o)

podpora zlepšení v mestskom prostredí;

| p) | podpora trvalo udržateľných modelov výroby a spotreby a bezpečného a trvalo udržateľného nakladania s chemickými látkami a odpadom so zreteľom na ich vplyv na zdravie; |
| --- | --- |

p)

podpora trvalo udržateľných modelov výroby a spotreby a bezpečného a trvalo udržateľného nakladania s chemickými látkami a odpadom so zreteľom na ich vplyv na zdravie;

| q) | zabezpečenie dodržiavania medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, ako napr. Dohovoru o biodiverzite, Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii a Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, v súlade s akčným plánom EÚ o zmene klímy a ich protokolov a akýchkoľvek následných úprav, a podpora ich vykonávania; |
| --- | --- |

q)

zabezpečenie dodržiavania medzinárodných dohôd v oblasti životného prostredia, ako napr. Dohovoru o biodiverzite, Dohovoru OSN o boji proti dezertifikácii a Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, v súlade s akčným plánom EÚ o zmene klímy a ich protokolov a akýchkoľvek následných úprav, a podpora ich vykonávania;

| r) | rozšírenie kapacít pre pripravenosť na núdzové situácie a prevenciu prírodných katastrof; |
| --- | --- |

r)

rozšírenie kapacít pre pripravenosť na núdzové situácie a prevenciu prírodných katastrof;

Voda a energia:

| s) | podpora trvalo udržateľného integrovaného hospodárenia s vodnými zdrojmi s osobitným dôrazom na všeobecný prístup k bezpečnej pitnej vode a hygienickým podmienkam v súlade s RCM a trvalo udržateľné a efektívne využívanie vodných zdrojov, a to aj na poľnohospodárske a priemyselné účely; |
| --- | --- |

s)

podpora trvalo udržateľného integrovaného hospodárenia s vodnými zdrojmi s osobitným dôrazom na všeobecný prístup k bezpečnej pitnej vode a hygienickým podmienkam v súlade s RCM a trvalo udržateľné a efektívne využívanie vodných zdrojov, a to aj na poľnohospodárske a priemyselné účely;

| t) | podpora širšieho využívania energeticky udržateľných technológií; |
| --- | --- |

t)

podpora širšieho využívania energeticky udržateľných technológií;

Infraštruktúra, komunikácia a doprava:

| u) | prispieť k rozvoju hospodárskej infraštruktúry, vrátane podpory regionálnej integrácie a podpora širšieho využívania informačných a komunikačných technológií; |
| --- | --- |

u)

prispieť k rozvoju hospodárskej infraštruktúry, vrátane podpory regionálnej integrácie a podpora širšieho využívania informačných a komunikačných technológií;

Rozvoj vidieka, územné plánovanie, poľnohospodárstvo a potravinová bezpečnosť:

| v) | podpora trvalo udržateľného rozvoja vidieka, vrátane decentralizácie a zvýšenia právomocí, najmä v záujme zabezpečenia potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

v)

podpora trvalo udržateľného rozvoja vidieka, vrátane decentralizácie a zvýšenia právomocí, najmä v záujme zabezpečenia potravinovej bezpečnosti;

Situácie po ukončení krízy a nestabilné štáty:

| w) | strednodobá a dlhodobá rekonštrukcia a obnova regiónov a krajín postihnutých konfliktmi, prírodnými a človekom spôsobenými katastrofami, vrátane podpory odmínovania, demobilizácie a reintegrácie pri súčasnom zabezpečení kontinuity pomoci, obnovy a rozvoja v súlade s článkom 2 ods. 6 so zreteľom na právomoci Spoločenstva a jeho členských štátov; |
| --- | --- |

w)

strednodobá a dlhodobá rekonštrukcia a obnova regiónov a krajín postihnutých konfliktmi, prírodnými a človekom spôsobenými katastrofami, vrátane podpory odmínovania, demobilizácie a reintegrácie pri súčasnom zabezpečení kontinuity pomoci, obnovy a rozvoja v súlade s článkom 2 ods. 6 so zreteľom na právomoci Spoločenstva a jeho členských štátov;

| x) | vykonávanie strednodobých a dlhodobých činností zameraných na sebestačnosť a integráciu alebo reintegráciu ľudí bez domova, v záujme zabezpečenia integrovaného a uceleného prístupu k humanitárnej pomoci, rehabilitácii, pomoci ľuďom bez domova a rozvojovej spolupráci. Akcia Spoločenstva uľahčuje prechod od núdzového stavu k stavu rozvoja podporou sociálno-hospodárskej integrácie alebo opätovnej integrácie postihnutých ľudí a podporuje zriaďovanie alebo posilňovanie demokratických štruktúr a úlohy obyvateľstva v procese rozvoja; |
| --- | --- |

x)

vykonávanie strednodobých a dlhodobých činností zameraných na sebestačnosť a integráciu alebo reintegráciu ľudí bez domova, v záujme zabezpečenia integrovaného a uceleného prístupu k humanitárnej pomoci, rehabilitácii, pomoci ľuďom bez domova a rozvojovej spolupráci. Akcia Spoločenstva uľahčuje prechod od núdzového stavu k stavu rozvoja podporou sociálno-hospodárskej integrácie alebo opätovnej integrácie postihnutých ľudí a podporuje zriaďovanie alebo posilňovanie demokratických štruktúr a úlohy obyvateľstva v procese rozvoja;

| y) | podpora poskytovania základných služieb a budovanie legitímnych, účinných a odolných verejných inštitúcií v nestabilných alebo zlyhávajúcich štátoch; |
| --- | --- |

y)

podpora poskytovania základných služieb a budovanie legitímnych, účinných a odolných verejných inštitúcií v nestabilných alebo zlyhávajúcich štátoch;

| z) | plnenie spoločných rozvojových úloh Spoločenstva a jeho partnerov, najmä podporou odvetvových dialógov, vykonávania dvojstranných dohôd a akejkoľvek inej oblasti akcií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia. |
| --- | --- |

z)

plnenie spoločných rozvojových úloh Spoločenstva a jeho partnerov, najmä podporou odvetvových dialógov, vykonávania dvojstranných dohôd a akejkoľvek inej oblasti akcií, ktoré patria do rozsahu pôsobnosti tohto nariadenia.

Článok 6

Latinská Amerika

Pomoc Spoločenstva Latinskej Amerike podporuje akcie, ktoré sú v súlade s článkom 5 a celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia. Dodatočná pozornosť sa venuje týmto oblastiam spolupráce, ktoré odrážajú špecifickú situáciu v Latinskej Amerike:

| a) | podpora sociálnej súdržnosti ako spoločného cieľa a prioritnej politiky vzťahov medzi Spoločenstvom a Latinskou Amerikou, ktorou sa bojuje proti chudobe, nerovnosti a vylúčeniu. Osobitná pozornosť sa venuje politike sociálnej starostlivosti a daňovej politike, produktívnym investíciám v záujme vyššieho množstva a kvality pracovných miest, politikám boja proti diskriminácii a výrobe, spotrebe a obchodovaniu s drogami, ako aj zlepšeniu základných sociálnych služieb, najmä zdravotníctva a vzdelávania; |
| --- | --- |

a)

podpora sociálnej súdržnosti ako spoločného cieľa a prioritnej politiky vzťahov medzi Spoločenstvom a Latinskou Amerikou, ktorou sa bojuje proti chudobe, nerovnosti a vylúčeniu. Osobitná pozornosť sa venuje politike sociálnej starostlivosti a daňovej politike, produktívnym investíciám v záujme vyššieho množstva a kvality pracovných miest, politikám boja proti diskriminácii a výrobe, spotrebe a obchodovaniu s drogami, ako aj zlepšeniu základných sociálnych služieb, najmä zdravotníctva a vzdelávania;

| b) | podnecovanie väčšej regionálnej integrácie okrem iného podporou rôznych procesov regionálnej integrácie a podporou prepojenia sieťových infraštruktúr pri súčasnom zabezpečení komplementárnosti s činnosťami, ktoré podporuje Európska investičná banka (EIB) a iné inštitúcie; |
| --- | --- |

b)

podnecovanie väčšej regionálnej integrácie okrem iného podporou rôznych procesov regionálnej integrácie a podporou prepojenia sieťových infraštruktúr pri súčasnom zabezpečení komplementárnosti s činnosťami, ktoré podporuje Európska investičná banka (EIB) a iné inštitúcie;

| c) | podpora posilnenia dobrej správy vecí verejných a verejných inštitúcií, ako aj posilnenia ochrany ľudských práv vrátane práv detí a práv pôvodných obyvateľov; |
| --- | --- |

c)

podpora posilnenia dobrej správy vecí verejných a verejných inštitúcií, ako aj posilnenia ochrany ľudských práv vrátane práv detí a práv pôvodných obyvateľov;

| d) | podpora vytvorenia spoločného priestoru EÚ a Latinskej Ameriky pre vyššie vzdelávanie; |
| --- | --- |

d)

podpora vytvorenia spoločného priestoru EÚ a Latinskej Ameriky pre vyššie vzdelávanie;

| e) | podpora všetkých aspektov trvalo udržateľného rozvoja s osobitným dôrazom na ochranu lesov a biodiverzity. |
| --- | --- |

e)

podpora všetkých aspektov trvalo udržateľného rozvoja s osobitným dôrazom na ochranu lesov a biodiverzity.

Článok 7

Ázia

Pomoc Spoločenstva Ázii podporuje akcie, ktoré sú v súlade s článkom 5 a celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia. Dodatočná pozornosť sa venuje týmto oblastiam spolupráce, ktoré odrážajú špecifickú situáciu v Ázii:

| a) | plnenie RCM v oblasti zdravotníctva vrátane HIV/AIDS a v oblasti vzdelávania okrem iného prostredníctvom politického dialógu o reforme odvetví; |
| --- | --- |

a)

plnenie RCM v oblasti zdravotníctva vrátane HIV/AIDS a v oblasti vzdelávania okrem iného prostredníctvom politického dialógu o reforme odvetví;

| b) | riešenie otázok dobrej správy vecí verejných najmä v nestabilných štátoch, aby sa mohli vybudovať legitímne, účinné a odolné verejné inštitúcie i aktívna a organizovaná občianska spoločnosť a aby sa posilnila ochrana ľudských práv vrátane práv detí; |
| --- | --- |

b)

riešenie otázok dobrej správy vecí verejných najmä v nestabilných štátoch, aby sa mohli vybudovať legitímne, účinné a odolné verejné inštitúcie i aktívna a organizovaná občianska spoločnosť a aby sa posilnila ochrana ľudských práv vrátane práv detí;

| c) | podnecovanie väčšej regionálnej integrácie a spolupráce podporou rôznych procesov regionálnej integrácie a dialógu; |
| --- | --- |

c)

podnecovanie väčšej regionálnej integrácie a spolupráce podporou rôznych procesov regionálnej integrácie a dialógu;

| d) | prispievanie ku kontrole epidémií a zoonóz, ako aj k obnove postihnutých odvetví; |
| --- | --- |

d)

prispievanie ku kontrole epidémií a zoonóz, ako aj k obnove postihnutých odvetví;

| e) | podpora všetkých aspektov trvalo udržateľného rozvoja s osobitným dôrazom na ochranu lesov a biodiverzity; |
| --- | --- |

e)

podpora všetkých aspektov trvalo udržateľného rozvoja s osobitným dôrazom na ochranu lesov a biodiverzity;

| f) | boj proti výrobe, spotrebe a obchodovaniu s drogami a inému nedovolenému obchodovaniu. |
| --- | --- |

f)

boj proti výrobe, spotrebe a obchodovaniu s drogami a inému nedovolenému obchodovaniu.

Článok 8

Stredná Ázia

Pomoc Spoločenstva Strednej Ázii podporuje akcie, ktoré sú v súlade s článkom 5 a celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia. Dodatočná pozornosť sa venuje týmto oblastiam spolupráce, ktoré odrážajú špecifickú situáciu v Strednej Ázii:

| a) | podpora ústavných reforiem a legislatívnej, administratívnej a regulačnej aproximácie so Spoločenstvom okrem iného posilnením vnútroštátnych inštitúcií a orgánov zodpovedných za účinné vykonávanie politík v oblastiach zahrnutých do dohôd o partnerstve a spolupráci, ako sú napríklad volebné orgány, posilnením parlamentov, reformy verejnej správy a hospodárenia s verejnými financiami; |
| --- | --- |

a)

podpora ústavných reforiem a legislatívnej, administratívnej a regulačnej aproximácie so Spoločenstvom okrem iného posilnením vnútroštátnych inštitúcií a orgánov zodpovedných za účinné vykonávanie politík v oblastiach zahrnutých do dohôd o partnerstve a spolupráci, ako sú napríklad volebné orgány, posilnením parlamentov, reformy verejnej správy a hospodárenia s verejnými financiami;

| b) | podpora rozvoja trhového hospodárstva a začlenenia partnerských krajín do WTO pri súčasnom zohľadňovaní sociálnych aspektov tohto prechodu; |
| --- | --- |

b)

podpora rozvoja trhového hospodárstva a začlenenia partnerských krajín do WTO pri súčasnom zohľadňovaní sociálnych aspektov tohto prechodu;

| c) | podpora efektívnej správy hraníc a cezhraničnej spolupráce v záujme podpory trvalo udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja v pohraničných regiónoch; |
| --- | --- |

c)

podpora efektívnej správy hraníc a cezhraničnej spolupráce v záujme podpory trvalo udržateľného hospodárskeho, sociálneho a environmentálneho rozvoja v pohraničných regiónoch;

| d) | boj proti výrobe, spotrebe a obchodovaniu s drogami a inému nedovolenému obchodovaniu; |
| --- | --- |

d)

boj proti výrobe, spotrebe a obchodovaniu s drogami a inému nedovolenému obchodovaniu;

| e) | boj proti HIV/AIDS; |
| --- | --- |

e)

boj proti HIV/AIDS;

| f) | podpora regionálnej spolupráce, dialógu a integrácie okrem iného s krajinami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. [...], a iné nástroje Spoločenstva, konkrétne podpora spolupráce v oblasti životného prostredia (najmä voda a hygiena), vzdelávania, energetiky a dopravy vrátane zabezpečenia a bezpečnosti medzinárodných dodávok energie a dopravných operácií, ako aj vrátane prepojení, sietí a ich prevádzkovateľov, obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

f)

podpora regionálnej spolupráce, dialógu a integrácie okrem iného s krajinami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. [...], a iné nástroje Spoločenstva, konkrétne podpora spolupráce v oblasti životného prostredia (najmä voda a hygiena), vzdelávania, energetiky a dopravy vrátane zabezpečenia a bezpečnosti medzinárodných dodávok energie a dopravných operácií, ako aj vrátane prepojení, sietí a ich prevádzkovateľov, obnoviteľných zdrojov energie a energetickej účinnosti.

Článok 9

Blízky východ

Pomoc Spoločenstva Blízkemu východu podporuje akcie, ktoré sú v súlade s článkom 5 a celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia. Dodatočná pozornosť sa venuje týmto oblastiam spolupráce, ktoré odrážajú špecifickú situáciu na Blízkom východe:

| a) | podnecovanie sociálnej súdržnosti v záujme zabezpečenia sociálnej spravodlivosti najmä vo vzťahu k využívaniu domácich zdrojov a v záujme zabezpečenia politickej rovnosti najmä podporovaním ľudských práv vrátane rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

a)

podnecovanie sociálnej súdržnosti v záujme zabezpečenia sociálnej spravodlivosti najmä vo vzťahu k využívaniu domácich zdrojov a v záujme zabezpečenia politickej rovnosti najmä podporovaním ľudských práv vrátane rodovej rovnosti;

| b) | podpora hospodárskej diverzifikácie, rozvoja trhového hospodárstva a začlenenia partnerských krajín do WTO; |
| --- | --- |

b)

podpora hospodárskej diverzifikácie, rozvoja trhového hospodárstva a začlenenia partnerských krajín do WTO;

| c) | podpora regionálnej spolupráce, dialógu a integrácie okrem iného s krajinami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. [...], a iné nástroje Spoločenstva, prostredníctvom podpory integračných snáh v regióne napríklad v oblasti hospodárstva, energetiky, dopravy a utečencov; |
| --- | --- |

c)

podpora regionálnej spolupráce, dialógu a integrácie okrem iného s krajinami, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (ES) č. [...], a iné nástroje Spoločenstva, prostredníctvom podpory integračných snáh v regióne napríklad v oblasti hospodárstva, energetiky, dopravy a utečencov;

| d) | podpora uzatvárania medzinárodných dohôd a účinného vykonávania medzinárodného práva, najmä rezolúcií OSN a viacstranných dohovorov; |
| --- | --- |

d)

podpora uzatvárania medzinárodných dohôd a účinného vykonávania medzinárodného práva, najmä rezolúcií OSN a viacstranných dohovorov;

| e) | riešenie otázok dobrej správy vecí verejných najmä v nestabilných štátoch, aby sa im pomohlo pri budovaní legitímnych, účinných a odolných verejných inštitúcií a aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti a aby sa posilnila ochrana ľudských práv vrátane práv detí. |
| --- | --- |

e)

riešenie otázok dobrej správy vecí verejných najmä v nestabilných štátoch, aby sa im pomohlo pri budovaní legitímnych, účinných a odolných verejných inštitúcií a aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti a aby sa posilnila ochrana ľudských práv vrátane práv detí.

Článok 10

Južná Afrika

Pomoc Spoločenstva Južnej Afrike podporuje akcie, ktoré sú v súlade s článkom 5 a celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia. Dodatočná pozornosť sa venuje týmto oblastiam spolupráce, ktoré odrážajú špecifickú situáciu v Južnej Afrike:

| a) | podpora konsolidácie demokratickej spoločnosti, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu a prispenie k regionálnej a kontinentálnej stabilite a integrácii; |
| --- | --- |

a)

podpora konsolidácie demokratickej spoločnosti, dobrej správy vecí verejných a právneho štátu a prispenie k regionálnej a kontinentálnej stabilite a integrácii;

| b) | poskytovanie podpory snahám o prispôsobenie, ktoré si vyžaduje vytvorenie zón voľného obchodu v regióne podľa Dohody o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Spoločenstvom a Južnou Afrikou (16) a iných regionálnych dohôd; |
| --- | --- |

b)

poskytovanie podpory snahám o prispôsobenie, ktoré si vyžaduje vytvorenie zón voľného obchodu v regióne podľa Dohody o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Spoločenstvom a Južnou Afrikou (16) a iných regionálnych dohôd;

| c) | podpora boja proti chudobe, nerovnosti a vylúčeniu vrátane uspokojovania základných potrieb v minulosti znevýhodnených komunít; |
| --- | --- |

c)

podpora boja proti chudobe, nerovnosti a vylúčeniu vrátane uspokojovania základných potrieb v minulosti znevýhodnených komunít;

| d) | riešenie pandémie HIV/AIDS a jej vplyvu na juhoafrickú spoločnosť. |
| --- | --- |

d)

riešenie pandémie HIV/AIDS a jej vplyvu na juhoafrickú spoločnosť.

Článok 11

Tematické programy

1.   Tematický program dopĺňa programy uvedené v článkoch 5 až 10 a zahŕňa konkrétnu oblasť činnosti, o ktorú sa zaujíma skupina partnerských krajín bez konkrétneho geografického vymedzenia, činnosti spolupráce zamerané na rôzne regióny alebo skupiny partnerských krajín, alebo medzinárodnú operáciu, ktorá nie je geograficky vymedzená.

2.   V súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami tohto nariadenia sú akcie vykonávané prostredníctvom tematických programov prínosom a doplnením a plynulým nadviazaním na akcie financované v rámci geografických programov. Na tieto akcie sa vzťahujú tieto zásady:

| a) | Ciele politiky Spoločenstva nemožno dostatočne alebo účinne dosiahnuť prostredníctvom geografických programov a tematických programov sa vykonáva sprostredkovateľskou organizáciou, ako sú napríklad mimovládne organizácie, iné neštátne subjekty, medzinárodné organizácie alebo viacstranné mechanizmy, alebo jej prostredníctvom. Patria sem celosvetové iniciatívy na podporu RCM, trvalo udržateľného rozvoja alebo svetových verejných statkov, ako aj akcie v členských štátoch a pristupujúcich krajinách odchylne od článku 24, ako sa predpokladá v príslušnom tematickom programe;
  a/alebo |
| --- | --- |

a)

Ciele politiky Spoločenstva nemožno dostatočne alebo účinne dosiahnuť prostredníctvom geografických programov a tematických programov sa vykonáva sprostredkovateľskou organizáciou, ako sú napríklad mimovládne organizácie, iné neštátne subjekty, medzinárodné organizácie alebo viacstranné mechanizmy, alebo jej prostredníctvom. Patria sem celosvetové iniciatívy na podporu RCM, trvalo udržateľného rozvoja alebo svetových verejných statkov, ako aj akcie v členských štátoch a pristupujúcich krajinách odchylne od článku 24, ako sa predpokladá v príslušnom tematickom programe;

a/alebo

| b) | akcie majú takúto povahu:






  — | multiregionálne a/alebo multitematické akcie vrátane pilotných projektov a inovačných politík, |
| --- | --- | --- |

b)

akcie majú takúto povahu:

—

multiregionálne a/alebo multitematické akcie vrátane pilotných projektov a inovačných politík,

| — | akcie v prípadoch, keď neexituje dohoda o činnosti s partnerskými vládami, |
| --- | --- |

—

akcie v prípadoch, keď neexituje dohoda o činnosti s partnerskými vládami,

| — | akcie súvisiace s účelom konkrétneho tematického programu, ktoré reagujú na určitú prioritu politiky Spoločenstva alebo na medzinárodnú povinnosť alebo záväzok Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

akcie súvisiace s účelom konkrétneho tematického programu, ktoré reagujú na určitú prioritu politiky Spoločenstva alebo na medzinárodnú povinnosť alebo záväzok Spoločenstva,

| — | prípadne akcie v určitých prípadoch, keď neexistuje žiaden geografický program alebo keď bol tento program pozastavený. |
| --- | --- |

—

prípadne akcie v určitých prípadoch, keď neexistuje žiaden geografický program alebo keď bol tento program pozastavený.

Článok 12

Investovanie do ľudí

1.   Cieľom pomoci Spoločenstva v rámci tematického programu „Investovanie do ľudí“ je podpora akcií v oblastiach uvedených ďalej, ktoré priamo ovplyvňujú životnú úroveň a blahobyt ľudí, a akcií zameraných na najchudobnejšie a najmenej rozvinuté krajiny, ako aj na najviac znevýhodnené skupiny obyvateľstva.

2.   V záujme dosiahnutia cieľa uvedeného v odseku 1, ktorý je v súlade s článkom 11, program obsahuje tieto oblasti činnosti:

| a) | kvalitné zdravie pre všetkých:






  (i) | boj proti chorobám súvisiacim s chudobou zameraný na hlavné prenosné choroby uvedené v európskom programe na boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze, najmä:






  — | zlepšenie cenovej dostupnosti hlavných liekov a diagnostiky pre tieto tri choroby v súlade s ustanoveniami dohody TRIPS, ako sa uvádza vo vyhlásení z Dohy o dohode TRIPS a verejnom zdraví, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

kvalitné zdravie pre všetkých:

(i)

boj proti chorobám súvisiacim s chudobou zameraný na hlavné prenosné choroby uvedené v európskom programe na boj proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze, najmä:

—

zlepšenie cenovej dostupnosti hlavných liekov a diagnostiky pre tieto tri choroby v súlade s ustanoveniami dohody TRIPS, ako sa uvádza vo vyhlásení z Dohy o dohode TRIPS a verejnom zdraví,

| — | podpora verejných a súkromných investícií do výskumu a vývoja nových spôsobov liečby a nových liekov, najmä vakcín, mikrobicídov a inovačných spôsobov liečby, |
| --- | --- |

—

podpora verejných a súkromných investícií do výskumu a vývoja nových spôsobov liečby a nových liekov, najmä vakcín, mikrobicídov a inovačných spôsobov liečby,

| — | podpora celosvetových iniciatív zameraných na hlavné prenosné choroby v kontexte zmierňovania chudoby vrátane Globálneho fondu na boj proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii; |
| --- | --- |

—

podpora celosvetových iniciatív zameraných na hlavné prenosné choroby v kontexte zmierňovania chudoby vrátane Globálneho fondu na boj proti HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii;

| (ii) | v súlade so zásadami, na ktorých sa dohodla ICPD a ICPD + 5, podporné akcie na zlepšenie reprodukčného a sexuálneho zdravia v rozvojových krajinách a na zabezpečenie práva žien, mužov a mládeže na dobré reprodukčné a sexuálne zdravie, ako aj poskytnutie finančnej pomoci a potrebných odborných znalostí s cieľom podporiť uznávanie reprodukčného a sexuálneho zdravia a súvisiacich práv vymedených v Akčnom programe ICPD, vrátane bezpečného materstva a všeobecného prístupu ku komplexnej ponuke bezpečnej a spoľahlivej starostlivosti a službám v oblasti reprodukčného a sexuálneho zdravia, ako aj podporiť holistický prístup k tejto problematike:






  — | zníženie miery úmrtnosti a chorobnosti matiek najmä v krajinách a u obyvateľstva, kde sú najvyššie; |
| --- | --- | --- |

(ii)

v súlade so zásadami, na ktorých sa dohodla ICPD a ICPD + 5, podporné akcie na zlepšenie reprodukčného a sexuálneho zdravia v rozvojových krajinách a na zabezpečenie práva žien, mužov a mládeže na dobré reprodukčné a sexuálne zdravie, ako aj poskytnutie finančnej pomoci a potrebných odborných znalostí s cieľom podporiť uznávanie reprodukčného a sexuálneho zdravia a súvisiacich práv vymedených v Akčnom programe ICPD, vrátane bezpečného materstva a všeobecného prístupu ku komplexnej ponuke bezpečnej a spoľahlivej starostlivosti a službám v oblasti reprodukčného a sexuálneho zdravia, ako aj podporiť holistický prístup k tejto problematike:

—

zníženie miery úmrtnosti a chorobnosti matiek najmä v krajinách a u obyvateľstva, kde sú najvyššie;

| (iii) | zlepšenie spravodlivého prístupu k poskytovateľom, výrobkom a službám zdravotnej starostlivosti podporou:






  — | opatrení v záujme riešenia krízy v oblasti ľudských zdrojov v zdravotníctve, |
| --- | --- | --- |

(iii)

zlepšenie spravodlivého prístupu k poskytovateľom, výrobkom a službám zdravotnej starostlivosti podporou:

—

opatrení v záujme riešenia krízy v oblasti ľudských zdrojov v zdravotníctve,

| — | zdravotných informačných systémov schopných generovať, merať a analyzovať rozdelené údaje o výkone, aby sa zaručili lepšie výsledky v oblasti zdravia a rozvoja a trvalá udržateľnosť systémov ich získavania, |
| --- | --- |

—

zdravotných informačných systémov schopných generovať, merať a analyzovať rozdelené údaje o výkone, aby sa zaručili lepšie výsledky v oblasti zdravia a rozvoja a trvalá udržateľnosť systémov ich získavania,

| — | zlepšeného očkovania a imunizácie väčšieho počtu obyvateľstva a podpora dostupnosti existujúcich alebo nových vakcín a prístupu k nim, |
| --- | --- |

—

zlepšeného očkovania a imunizácie väčšieho počtu obyvateľstva a podpora dostupnosti existujúcich alebo nových vakcín a prístupu k nim,

| — | spravodlivých mechanizmov financovania rovného prístupu k zdravotnej starostlivosti; |
| --- | --- |

—

spravodlivých mechanizmov financovania rovného prístupu k zdravotnej starostlivosti;

| (iv) | zachovanie vyváženého prístupu k prevencii, liečbe a starostlivosti, pričom hlavnú prioritu predstavuje prevencia, a uznanie, že jej účinnosť sa zvyšuje, ak je spojená s liečbou a starostlivosťou. |
| --- | --- |

(iv)

zachovanie vyváženého prístupu k prevencii, liečbe a starostlivosti, pričom hlavnú prioritu predstavuje prevencia, a uznanie, že jej účinnosť sa zvyšuje, ak je spojená s liečbou a starostlivosťou.

| b) | vzdelávanie, znalosti a zručnosti:






  (i) | zvláštna pozornosť je venovaná opatreniam v rámci plnenia RCM na dosiahnutie všeobecného základného vzdelania do roku 2015 a v rámci Dakarského rámca činnosti o vzdelaní pre všetkých; |
| --- | --- | --- |

b)

vzdelávanie, znalosti a zručnosti:

(i)

zvláštna pozornosť je venovaná opatreniam v rámci plnenia RCM na dosiahnutie všeobecného základného vzdelania do roku 2015 a v rámci Dakarského rámca činnosti o vzdelaní pre všetkých;

| (ii) | základné, stredné a vyššie vzdávanie, ako aj odborné vzdelávanie a príprava s cieľom zlepšiť prístup k vzdelávaniu pre všetky deti a pre čoraz vyšší počet žien a mužov každého veku, aby sa zlepšili znalosti, zručnosti a zamestnateľnosť na trhu práce, čo prispeje k aktívnemu občianstvu a celoživotnému naplneniu jednotlivcov; |
| --- | --- |

(ii)

základné, stredné a vyššie vzdávanie, ako aj odborné vzdelávanie a príprava s cieľom zlepšiť prístup k vzdelávaniu pre všetky deti a pre čoraz vyšší počet žien a mužov každého veku, aby sa zlepšili znalosti, zručnosti a zamestnateľnosť na trhu práce, čo prispeje k aktívnemu občianstvu a celoživotnému naplneniu jednotlivcov;

| (iii) | podpora kvalitného základného vzdelávania s osobitným dôrazom na prístup dievčat, detí z oblastí postihnutých konfliktom a detí z marginalizovaných a zraniteľnejších sociálnych skupín k vzdelávacím programom; podporou povinného a bezplatného vzdelávania až do veku 15 rokov bojovať proti všetkým formám detskej práce; |
| --- | --- |

(iii)

podpora kvalitného základného vzdelávania s osobitným dôrazom na prístup dievčat, detí z oblastí postihnutých konfliktom a detí z marginalizovaných a zraniteľnejších sociálnych skupín k vzdelávacím programom; podporou povinného a bezplatného vzdelávania až do veku 15 rokov bojovať proti všetkým formám detskej práce;

| (iv) | vypracovanie spôsobov merania vzdelávacích výsledkov, aby sa lepšie posúdila kvalita vzdelávania, najmä schopnosť čítať a počítať a základné životné zručnosti; |
| --- | --- |

(iv)

vypracovanie spôsobov merania vzdelávacích výsledkov, aby sa lepšie posúdila kvalita vzdelávania, najmä schopnosť čítať a počítať a základné životné zručnosti;

| (v) | podpora harmonizácie a usmerňovania darcov v záujme podpory všeobecného, povinného, bezplatného a kvalitného vzdelávania prostredníctvom medzinárodných alebo viacnárodných iniciatív; |
| --- | --- |

(v)

podpora harmonizácie a usmerňovania darcov v záujme podpory všeobecného, povinného, bezplatného a kvalitného vzdelávania prostredníctvom medzinárodných alebo viacnárodných iniciatív;

| (vi) | podpora začleňujúcej znalostnej spoločnosti a prispievanie k preklenutiu digitálnej, znalostnej a informačnej priepasti; |
| --- | --- |

(vi)

podpora začleňujúcej znalostnej spoločnosti a prispievanie k preklenutiu digitálnej, znalostnej a informačnej priepasti;

| (vii) | zlepšenie znalostí a inovácie prostredníctvom vedy a techniky, ako aj vývoj elektronických komunikačných sietí a prístup k nim, aby sa zlepšil sociálno-hospodársky rast a trvalo udržateľný rozvoj v spojení s medzinárodným rozmerom výskumnej politiky EÚ. |
| --- | --- |

(vii)

zlepšenie znalostí a inovácie prostredníctvom vedy a techniky, ako aj vývoj elektronických komunikačných sietí a prístup k nim, aby sa zlepšil sociálno-hospodársky rast a trvalo udržateľný rozvoj v spojení s medzinárodným rozmerom výskumnej politiky EÚ.

| c) | rodová rovnosť:






  (i) | podpora rodovej rovnosti a práv žien, plnenie celosvetových záväzkov uvedených v Pekingskom vyhlásení a akčnej platforme a Dohovore OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien zahŕňa činnosti:






  — | podpora programov, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Pekinskej akčnej platformy s osobitným dôrazom na rodovú rovnosť v správe vecí verejných a politickom a sociálnom zastúpení, a iných opatrení na posilnenie postavenia žien, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

rodová rovnosť:

(i)

podpora rodovej rovnosti a práv žien, plnenie celosvetových záväzkov uvedených v Pekingskom vyhlásení a akčnej platforme a Dohovore OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien zahŕňa činnosti:

—

podpora programov, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Pekinskej akčnej platformy s osobitným dôrazom na rodovú rovnosť v správe vecí verejných a politickom a sociálnom zastúpení, a iných opatrení na posilnenie postavenia žien,

| — | posilňovanie inštitucionálnych a operačných kapacít kľúčových zainteresovaných strán, organizácií občianskej spoločnosti, organizácií a sietí žien, ktoré sa usilujú presadzovať rodovú rovnosť a posilňovanie hospodárskeho a sociálneho postavenia, ako aj o vytváranie sietí sever-juh a juh-juh a presadzovanie, |
| --- | --- |

—

posilňovanie inštitucionálnych a operačných kapacít kľúčových zainteresovaných strán, organizácií občianskej spoločnosti, organizácií a sietí žien, ktoré sa usilujú presadzovať rodovú rovnosť a posilňovanie hospodárskeho a sociálneho postavenia, ako aj o vytváranie sietí sever-juh a juh-juh a presadzovanie,

| — | zahrnutie rodového hľadiska do monitorovania a budovania štatistických kapacít podporou tvorby a šírenia údajov a ukazovateľov rozdelených podľa pohlavia, ako aj údajov a ukazovateľov z oblasti rodovej rovnosti, |
| --- | --- |

—

zahrnutie rodového hľadiska do monitorovania a budovania štatistických kapacít podporou tvorby a šírenia údajov a ukazovateľov rozdelených podľa pohlavia, ako aj údajov a ukazovateľov z oblasti rodovej rovnosti,

| — | znižovanie počtu negramotných dospelých s dôrazom na gramotnosť žien, |
| --- | --- |

—

znižovanie počtu negramotných dospelých s dôrazom na gramotnosť žien,

| — | opatrenia proti násiliu na ženách. |
| --- | --- |

—

opatrenia proti násiliu na ženách.

| d) | iné aspekty ľudského a sociálneho rozvoja:






  (i) | kultúra:






  — | podpora medzikultúrneho dialógu, kultúrnej rozmanitosti a rešpektovania rovnosti všetkých kultúr; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

iné aspekty ľudského a sociálneho rozvoja:

(i)

kultúra:

—

podpora medzikultúrneho dialógu, kultúrnej rozmanitosti a rešpektovania rovnosti všetkých kultúr;

| — | podpora medzinárodnej spolupráce s cieľom stimulovať príspevok kultúrnych odvetví k hospodárskemu rastu rozvojových krajín, aby sa v plnej miere využil potenciál kultúry v boji proti chudobe, okrem iného riešením otázok prístupu na trh a práv duševného vlastníctva; |
| --- | --- |

—

podpora medzinárodnej spolupráce s cieľom stimulovať príspevok kultúrnych odvetví k hospodárskemu rastu rozvojových krajín, aby sa v plnej miere využil potenciál kultúry v boji proti chudobe, okrem iného riešením otázok prístupu na trh a práv duševného vlastníctva;

| — | podpora rešpektovania sociálnych, kultúrnych a duchovných hodnôt domorodého obyvateľstva a menšín s cieľom rozšíriť rovnosť a spravodlivosť v etnicky zmiešaných spoločnostiach v súlade so všeobecnými ľudskými právami, na ktoré má každý právo, vrátane domorodého obyvateľstva a osôb patriacich k menšinám, |
| --- | --- |

—

podpora rešpektovania sociálnych, kultúrnych a duchovných hodnôt domorodého obyvateľstva a menšín s cieľom rozšíriť rovnosť a spravodlivosť v etnicky zmiešaných spoločnostiach v súlade so všeobecnými ľudskými právami, na ktoré má každý právo, vrátane domorodého obyvateľstva a osôb patriacich k menšinám,

| — | podpora kultúry ako sľubného hospodárskeho sektora pre rozvoj a rast. |
| --- | --- |

—

podpora kultúry ako sľubného hospodárskeho sektora pre rozvoj a rast.

| (ii) | zamestnanosť a sociálna súdržnosť:






  — | podpora integrovaného sociálneho a hospodárskeho prístupu okrem iného podporou produktívneho zamestnania, slušnej práce pre všetkých, sociálnej súdržnosti, rozvoja ľudských zdrojov, spravodlivosti, sociálneho zabezpečenia, mapovaním otázok zamestnanosti, zlepšovaním kvality pracovných miest v neformálnom sektore a rozširovaním právomocí pracovných združení v súlade so zásadami súvisiacich dohovorov ILO a medzinárodných záväzkov Spoločenstva v týchto oblastiach; |
| --- | --- | --- |

(ii)

zamestnanosť a sociálna súdržnosť:

—

podpora integrovaného sociálneho a hospodárskeho prístupu okrem iného podporou produktívneho zamestnania, slušnej práce pre všetkých, sociálnej súdržnosti, rozvoja ľudských zdrojov, spravodlivosti, sociálneho zabezpečenia, mapovaním otázok zamestnanosti, zlepšovaním kvality pracovných miest v neformálnom sektore a rozširovaním právomocí pracovných združení v súlade so zásadami súvisiacich dohovorov ILO a medzinárodných záväzkov Spoločenstva v týchto oblastiach;

| — | podpora agendy „slušná práca pre všetkých“ ako všeobecného cieľa okrem iného prostredníctvom celosvetových a iných viacnárodných iniciatív v záujme vykonávania medzinárodne schválených základných pracovných noriem ILO, posúdenia vplyvu obchodu na slušnú prácu, stálych a vhodných mechanizmov spravodlivého financovania, účinného fungovania – a širšieho pokrytia – systémov sociálnej ochrany, |
| --- | --- |

—

podpora agendy „slušná práca pre všetkých“ ako všeobecného cieľa okrem iného prostredníctvom celosvetových a iných viacnárodných iniciatív v záujme vykonávania medzinárodne schválených základných pracovných noriem ILO, posúdenia vplyvu obchodu na slušnú prácu, stálych a vhodných mechanizmov spravodlivého financovania, účinného fungovania – a širšieho pokrytia – systémov sociálnej ochrany,

| — | podpora iniciatív v záujme zlepšenia pracovných podmienok, ako aj prispôsobenia sa obchodnej liberalizácii vrátane aspektu zamestnanosti v rozvojových politikách s cieľom podporiť šírenie európskych sociálnych hodnôt, |
| --- | --- |

—

podpora iniciatív v záujme zlepšenia pracovných podmienok, ako aj prispôsobenia sa obchodnej liberalizácii vrátane aspektu zamestnanosti v rozvojových politikách s cieľom podporiť šírenie európskych sociálnych hodnôt,

| — | pomoc pri presadzovaní pozitívneho sociálneho rozmeru globalizácie a skúseností EÚ. |
| --- | --- |

—

pomoc pri presadzovaní pozitívneho sociálneho rozmeru globalizácie a skúseností EÚ.

| (iii) | mládež a deti:






  — | boj proti všetkým formám práce detí, obchodovania s deťmi a násilia na nich a podpora politík, ktoré zohľadňujú osobitnú zraniteľnosť a potenciál mládeže a detí, ochranu ich práv a záujmov, vzdelávanie, zdravie a existenciu, pričom začiatkom je ich participácia a posilnenie postavenia v spoločnosti; |
| --- | --- | --- |

(iii)

mládež a deti:

—

boj proti všetkým formám práce detí, obchodovania s deťmi a násilia na nich a podpora politík, ktoré zohľadňujú osobitnú zraniteľnosť a potenciál mládeže a detí, ochranu ich práv a záujmov, vzdelávanie, zdravie a existenciu, pričom začiatkom je ich participácia a posilnenie postavenia v spoločnosti;

| — | podnecovanie pozornosti a kapacity rozvojových krajín, aby tvorili politiky prospešné pre mládež a deti; |
| --- | --- |

—

podnecovanie pozornosti a kapacity rozvojových krajín, aby tvorili politiky prospešné pre mládež a deti;

| — | obhajovanie konkrétnych stratégií a iniciatív na riešenie špecifických problémov a otázok mládeže a detí, ktoré pri všetkých dotknutých akciách pôsobia v ich najlepšom záujme. Mala by sa zabezpečiť participácia detí a mládeže; |
| --- | --- |

—

obhajovanie konkrétnych stratégií a iniciatív na riešenie špecifických problémov a otázok mládeže a detí, ktoré pri všetkých dotknutých akciách pôsobia v ich najlepšom záujme. Mala by sa zabezpečiť participácia detí a mládeže;

| — | využitie postavenia Spoločenstva ako hlavného darcu ODA medzi medzinárodnými inštitúciami na vyzvanie viacstranných darcov, aby presadzovali tvorbu politík na odstránenie najhorších foriem detskej práce, najmä nebezpečnej práce, s cieľom podporiť účinné odstraňovanie všetkých foriem detskej práce, bojovať proti obchodovaniu s deťmi a násilia na nich a podporiť úlohu detí a mládeže ako aktérov rozvoja. |
| --- | --- |

—

využitie postavenia Spoločenstva ako hlavného darcu ODA medzi medzinárodnými inštitúciami na vyzvanie viacstranných darcov, aby presadzovali tvorbu politík na odstránenie najhorších foriem detskej práce, najmä nebezpečnej práce, s cieľom podporiť účinné odstraňovanie všetkých foriem detskej práce, bojovať proti obchodovaniu s deťmi a násilia na nich a podporiť úlohu detí a mládeže ako aktérov rozvoja.

Článok 13

Životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane energie

1.   Cieľom tematického programu pre životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane vody a energie je integrovať požiadavky ochrany životného prostredia do rozvoja a iných vonkajších politík Spoločenstva, ako aj pomôcť pri podpore environmentálnych a energetických politík Spoločenstva v zahraničí v spoločnom záujme Spoločenstva a partnerských krajín a regiónov.

2.   V záujme dosiahnutia cieľa uvedeného v odseku 1, ktorý je v súlade s článkom 11, program obsahuje tieto oblasti činnosti:

| a) | neúnavná snaha o pomoc rozvojovým krajinám pri dosahovaní RCM v oblasti trvalej environmentálnej udržateľnosti budovaním kapacít pre environmentálnu integráciu v rozvojových krajinách, podporou subjektov občianskej spoločnosti, miestnych orgánov a konzultačných platforiem, monitorovaním a hodnotením životného prostredia, tvorbou inovačných prístupov a twinningu na výmenu skúseností a posilnenie spolupráce s kľúčovými krajinami v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

a)

neúnavná snaha o pomoc rozvojovým krajinám pri dosahovaní RCM v oblasti trvalej environmentálnej udržateľnosti budovaním kapacít pre environmentálnu integráciu v rozvojových krajinách, podporou subjektov občianskej spoločnosti, miestnych orgánov a konzultačných platforiem, monitorovaním a hodnotením životného prostredia, tvorbou inovačných prístupov a twinningu na výmenu skúseností a posilnenie spolupráce s kľúčovými krajinami v týchto oblastiach;

| b) | podpora vykonávania iniciatív Spoločenstva a prijatých záväzkov na medzinárodnej a regionálnej úrovni a/alebo cezhraničného charakteru podporou trvalo udržateľného rozvoja okrem iného činnosťami v oblasti súčasných a budúcich problémov klimatických zmien, biodiverzity, dezertifikácie, lesov, znehodnocovania pôdy, rybného hospodárstva a morských zdrojov, dodržiavania environmentálnych noriem (pre výrobky a výrobné procesy), rozumného nakladania s chemickými látkami a odpadom, boj proti znečisťovaniu ovzdušia, trvalo udržateľnej výroby a spotreby a migrácie súvisiacej so životným prostredím. Zahŕňa to aj úsilie o podporu dobrej správy lesov a boj proti nelegálnej ťažbe dreva, a to najmä prostredníctvom ELEGT a inovačných opatrení v záujme zachovania a trvalo udržateľného riadenia lesov s aktívnou účasťou miestnych komunít a obyvateľov závislých od lesov.
  Pokiaľ ide o vodu, tematický program sa zameria na ustanovenie rámca pre dlhodobú ochranu vodných zdrojov a na podporu trvalo udržateľného hospodárenia s vodou podporou koordinácie politiky; |
| --- | --- |

b)

podpora vykonávania iniciatív Spoločenstva a prijatých záväzkov na medzinárodnej a regionálnej úrovni a/alebo cezhraničného charakteru podporou trvalo udržateľného rozvoja okrem iného činnosťami v oblasti súčasných a budúcich problémov klimatických zmien, biodiverzity, dezertifikácie, lesov, znehodnocovania pôdy, rybného hospodárstva a morských zdrojov, dodržiavania environmentálnych noriem (pre výrobky a výrobné procesy), rozumného nakladania s chemickými látkami a odpadom, boj proti znečisťovaniu ovzdušia, trvalo udržateľnej výroby a spotreby a migrácie súvisiacej so životným prostredím. Zahŕňa to aj úsilie o podporu dobrej správy lesov a boj proti nelegálnej ťažbe dreva, a to najmä prostredníctvom ELEGT a inovačných opatrení v záujme zachovania a trvalo udržateľného riadenia lesov s aktívnou účasťou miestnych komunít a obyvateľov závislých od lesov.

Pokiaľ ide o vodu, tematický program sa zameria na ustanovenie rámca pre dlhodobú ochranu vodných zdrojov a na podporu trvalo udržateľného hospodárenia s vodou podporou koordinácie politiky;

| c) | lepšia integrácia environmentálnych cieľov podporou metodickej práce, zlepšovaním environmentálnych znalostí dostupných pre prácu v tejto oblasti, integráciou a inovačnými opatreniami Spoločenstva a podporou ucelenosti; |
| --- | --- |

c)

lepšia integrácia environmentálnych cieľov podporou metodickej práce, zlepšovaním environmentálnych znalostí dostupných pre prácu v tejto oblasti, integráciou a inovačnými opatreniami Spoločenstva a podporou ucelenosti;

| d) | posilnenie environmentálneho riadenia a podpora vývoja medzinárodnej politiky presadzovaním ucelenosti medzi environmentálnym a ostatnými piliermi medzinárodného riadenia zameraného na trvalo udržateľný rozvoj a podporou regionálneho a medzinárodného monitorovania a hodnotenia životného prostredia, poskytovaním dodatočnej podpory sekretariátom viacstranných environmentálnych dohôd, podporou účinných opatrení dodržiavania a vykonávania viacstranných environmentálnych dohôd okrem iného prostredníctvom budovania kapacít, podporou medzinárodných organizácií a procesov, podporou občianskej spoločnosti a expertných skupín v oblasti politiky, ako aj zlepšovaním efektivity medzinárodných rokovaní; |
| --- | --- |

d)

posilnenie environmentálneho riadenia a podpora vývoja medzinárodnej politiky presadzovaním ucelenosti medzi environmentálnym a ostatnými piliermi medzinárodného riadenia zameraného na trvalo udržateľný rozvoj a podporou regionálneho a medzinárodného monitorovania a hodnotenia životného prostredia, poskytovaním dodatočnej podpory sekretariátom viacstranných environmentálnych dohôd, podporou účinných opatrení dodržiavania a vykonávania viacstranných environmentálnych dohôd okrem iného prostredníctvom budovania kapacít, podporou medzinárodných organizácií a procesov, podporou občianskej spoločnosti a expertných skupín v oblasti politiky, ako aj zlepšovaním efektivity medzinárodných rokovaní;

| e) | podpora trvalo udržateľných energetických možností v partnerských krajinách a regiónoch integrovaním trvalo udržateľnej energetiky do rozvojových plánov a stratégií, rozvojom inštitucionálnej podpory a technickej pomoci, vytvorením vhodného legislatívneho a politického rámca na pritiahnutie nových podnikov a investorov z oblasti obnoviteľnej energie, posilnením postavenia energetiky ako prostriedku tvorby príjmu pre chudobných, podporou inovačných metód financovania a podporou regionálnej spolupráce medzi vládami, mimovládnymi organizáciami a súkromným sektorom v uvedených oblastiach. Strategické opatrenia Spoločenstva budú podporovať najmä využívanie obnoviteľných zdrojov energie, zvyšovanie energetickej účinnosti a tvorbu vhodného regulačného rámca v oblasti energetiky v dotknutých krajinách a regiónoch a nahradenie osobitne ohrozených zdrojov energie zdrojmi, ktoré sú ohrozené menej. |
| --- | --- |

e)

podpora trvalo udržateľných energetických možností v partnerských krajinách a regiónoch integrovaním trvalo udržateľnej energetiky do rozvojových plánov a stratégií, rozvojom inštitucionálnej podpory a technickej pomoci, vytvorením vhodného legislatívneho a politického rámca na pritiahnutie nových podnikov a investorov z oblasti obnoviteľnej energie, posilnením postavenia energetiky ako prostriedku tvorby príjmu pre chudobných, podporou inovačných metód financovania a podporou regionálnej spolupráce medzi vládami, mimovládnymi organizáciami a súkromným sektorom v uvedených oblastiach. Strategické opatrenia Spoločenstva budú podporovať najmä využívanie obnoviteľných zdrojov energie, zvyšovanie energetickej účinnosti a tvorbu vhodného regulačného rámca v oblasti energetiky v dotknutých krajinách a regiónoch a nahradenie osobitne ohrozených zdrojov energie zdrojmi, ktoré sú ohrozené menej.

Článok 14

Neštátne subjekty a miestne orgány v rozvoji

1.   Cieľom tematického programu pre neštátne subjekty a miestne orgány v rozvoji je spolufinancovanie iniciatív navrhnutých a/alebo uskutočnených organizáciami občianskej spoločnosti a miestnymi orgánmi zo Spoločenstva a partnerských krajín v oblasti rozvoja. Minimálne 85 % finančných prostriedkov, s ktorými sa počíta v rámci tohto tematického programu, sa pridelí neštátnym subjektom. Tento program sa vykonáva v súlade s cieľom tohto nariadenia a v záujme posilnenia kapacity neštátnych subjektov a miestnych orgánov v procese tvorby politík, aby sa:

| a) | podporila začleňujúca a silná spoločnosť s cieľom:






  (i) | pomôcť obyvateľom mimo hlavného prúdu služieb a zdrojov a vylúčených z procesov tvorby politík, |
| --- | --- | --- |

a)

podporila začleňujúca a silná spoločnosť s cieľom:

(i)

pomôcť obyvateľom mimo hlavného prúdu služieb a zdrojov a vylúčených z procesov tvorby politík,

| (ii) | posilniť kapacitu organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov v partnerských krajinách na účely uľahčenia ich účasti na stanovovaní a vykonávaní stratégií zmierňovania chudoby a trvalo udržateľného rozvoja, |
| --- | --- |

(ii)

posilniť kapacitu organizácií občianskej spoločnosti a miestnych orgánov v partnerských krajinách na účely uľahčenia ich účasti na stanovovaní a vykonávaní stratégií zmierňovania chudoby a trvalo udržateľného rozvoja,

| (iii) | uľahčiť interakciu medzi štátnymi a neštátnymi subjektmi v rôznych situáciách a podporiť rastúcu úlohu miestnych orgánov v procesoch decentralizácie, |
| --- | --- |

(iii)

uľahčiť interakciu medzi štátnymi a neštátnymi subjektmi v rôznych situáciách a podporiť rastúcu úlohu miestnych orgánov v procesoch decentralizácie,

| b) | zvýšila úroveň povedomia občanov Európy, pokiaľ ide o otázky rozvoja, a aby sa v Spoločenstve a pristupujúcich krajinách vytvorila aktívna podpora verejnosti pre stratégie zmierňovania chudoby a trvalo udržateľného rozvoja v partnerských krajinách a pre spravodlivejšie vzťahy medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami a aby sa posilnila úlohy občianskej spoločnosti a miestnych orgánov v týchto otázkach, |
| --- | --- |

b)

zvýšila úroveň povedomia občanov Európy, pokiaľ ide o otázky rozvoja, a aby sa v Spoločenstve a pristupujúcich krajinách vytvorila aktívna podpora verejnosti pre stratégie zmierňovania chudoby a trvalo udržateľného rozvoja v partnerských krajinách a pre spravodlivejšie vzťahy medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami a aby sa posilnila úlohy občianskej spoločnosti a miestnych orgánov v týchto otázkach,

| c) | rozvinula efektívnejšia spolupráca, posilnili stratégie a podporil štruktúrovaný dialóg medzi sieťami občianskej spoločnosti a združeniami miestnych orgánov, v rámci ich organizácií a s inštitúciami Spoločenstva. |
| --- | --- |

c)

rozvinula efektívnejšia spolupráca, posilnili stratégie a podporil štruktúrovaný dialóg medzi sieťami občianskej spoločnosti a združeniami miestnych orgánov, v rámci ich organizácií a s inštitúciami Spoločenstva.

2.   V záujme dosiahnutia cieľa uvedeného v odseku 1, ktorý je v súlade s článkom 11, program obsahuje tieto oblasti činnosti:

| a) | iniciatívy v rozvojových krajinách a regiónoch, ktoré:






  (i) | posiľňujú aktívny rozvoj a procesy, ako aj začlenenie všetkých aktérov, najmä zraniteľných a okrajových skupín; |
| --- | --- | --- |

a)

iniciatívy v rozvojových krajinách a regiónoch, ktoré:

(i)

posiľňujú aktívny rozvoj a procesy, ako aj začlenenie všetkých aktérov, najmä zraniteľných a okrajových skupín;

| (ii) | podporujú procesy rozvoja kapacity dotknutých aktérov na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni; |
| --- | --- |

(ii)

podporujú procesy rozvoja kapacity dotknutých aktérov na národnej, regionálnej alebo miestnej úrovni;

| (iii) | podporujú procesy vzájomného porozumenia; |
| --- | --- |

(iii)

podporujú procesy vzájomného porozumenia;

| (iv) | uľahčujú aktívnu účasť občanov na rozvojových procesoch a na posilňovaní ich schopnosti konať; |
| --- | --- |

(iv)

uľahčujú aktívnu účasť občanov na rozvojových procesoch a na posilňovaní ich schopnosti konať;

| b) | zvyšovanie povedomia verejnosti o otázkach rozvoja a podpora rozvojovo zameraného vzdelávania v Spoločenstve a pristupujúcich krajinách, aby si rozvojová politika našla pevné miesto v európskej spoločnosti, aby sa v Spoločenstve a pristupujúcich krajinách vytvorila väčšia podpora verejnosti pre akcie proti chudobe a pre spravodlivejšie vzťahy medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, aby sa v Spoločenstve zvýšilo povedomie o otázkach a problémoch rozvojových krajín a ich obyvateľov a aby sa podporil sociálny rozmer globalizácie; |
| --- | --- |

b)

zvyšovanie povedomia verejnosti o otázkach rozvoja a podpora rozvojovo zameraného vzdelávania v Spoločenstve a pristupujúcich krajinách, aby si rozvojová politika našla pevné miesto v európskej spoločnosti, aby sa v Spoločenstve a pristupujúcich krajinách vytvorila väčšia podpora verejnosti pre akcie proti chudobe a pre spravodlivejšie vzťahy medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami, aby sa v Spoločenstve zvýšilo povedomie o otázkach a problémoch rozvojových krajín a ich obyvateľov a aby sa podporil sociálny rozmer globalizácie;

| c) | koordinácia a komunikácia medzi sieťami občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, v rámci ich organizácií a medzi rôznymi druhmi subjektov aktívnych v európskej a celosvetovej verejnej diskusii o rozvoji. |
| --- | --- |

c)

koordinácia a komunikácia medzi sieťami občianskej spoločnosti a miestnych orgánov, v rámci ich organizácií a medzi rôznymi druhmi subjektov aktívnych v európskej a celosvetovej verejnej diskusii o rozvoji.

3.   Podpora miestnych orgánov v partnerských krajinách sa zvyčajne vykonáva v rámci strategických plánov jednotlivých krajín s výnimkou prípadov, keď tieto plány neposkytujú dostatočnú podporu, k čomu dochádza najmä pri zložitých partnerstvách, nestabilných štátoch a stavoch po konflikte.

Pri výpočte výšky spolufinancovania Spoločenstva ako podpory pre miestne orgány a ich združenia sa zohľadňuje ich schopnosť prispieť.

Článok 15

Potravinová bezpečnosť

1.   Cieľom tematického programu pre potravinovú bezpečnosť je zlepšiť potravinovú bezpečnosť v prospech najchudobnejších a najzraniteľnejších ľudí a prispieť k dosiahnutiu RCM v oblasti chudoby a hladu prostredníctvom činností, ktoré zabezpečia celkovú ucelenosť, komplementárnosť a trvalosť iniciatív Spoločenstva, a to aj v oblasti prechodu z núdzovej pomoci na rozvoj.

2.   V záujme dosiahnutia cieľa uvedeného v odseku 1, ktorý je v súlade s článkom 11, program obsahuje tieto oblasti činnosti:

| a) | prispievanie k zabezpečeniu medzinárodných verejných statkov najmä prostredníctvom výskumu orientovaného na dopyt a technickej inovácie v prospech chudobných, ako aj prostredníctvom rozvoja kapacít, vedeckej a technickej spolupráce juh-juh a juh-sever a twinningu; |
| --- | --- |

a)

prispievanie k zabezpečeniu medzinárodných verejných statkov najmä prostredníctvom výskumu orientovaného na dopyt a technickej inovácie v prospech chudobných, ako aj prostredníctvom rozvoja kapacít, vedeckej a technickej spolupráce juh-juh a juh-sever a twinningu;

| b) | podpora celosvetových, kontinentálnych a regionálnych programov, ktoré v prvom rade:






  (i) | podporujú informovanie a včasné varovanie o potravinovej bezpečnosti, |
| --- | --- | --- |

b)

podpora celosvetových, kontinentálnych a regionálnych programov, ktoré v prvom rade:

(i)

podporujú informovanie a včasné varovanie o potravinovej bezpečnosti,

| (ii) | podporujú potravinovú bezpečnosť v určitých oblastiach, ako je napríklad poľnohospodárstvo, kam patrí aj zostavenie regionálnych poľnohospodárskych politík a prístup k pôde, poľnohospodársky obchod a hospodárenie s prírodnými zdrojmi, |
| --- | --- |

(ii)

podporujú potravinovú bezpečnosť v určitých oblastiach, ako je napríklad poľnohospodárstvo, kam patrí aj zostavenie regionálnych poľnohospodárskych politík a prístup k pôde, poľnohospodársky obchod a hospodárenie s prírodnými zdrojmi,

| (iii) | krátkodobo, strednodobo aj dlhodobo podporujú, posilňujú a dopĺňajú vnútroštátne stratégie potravinovej bezpečnosti a zmierňovania chudoby, a |
| --- | --- |

(iii)

krátkodobo, strednodobo aj dlhodobo podporujú, posilňujú a dopĺňajú vnútroštátne stratégie potravinovej bezpečnosti a zmierňovania chudoby, a

| (iv) | podporujú tvorbu sietí politických expertov a neštátnych aktérov s cieľom posilniť program celosvetovej potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

(iv)

podporujú tvorbu sietí politických expertov a neštátnych aktérov s cieľom posilniť program celosvetovej potravinovej bezpečnosti;

| c) | obhajovanie a rozvíjanie programu potravinovej bezpečnosti. Spoločenstvo naďalej rieši kľúčové otázky potravinovej bezpečnosti v rámci medzinárodnej diskusie a podporuje harmonizáciu, ucelenosť a zosúladenie politík a metód poskytovania pomoci rozvojových partnerov a darcov. Malo by sa posilniť najmä podporovanie úlohy občianskej spoločnosti v otázkach potravinovej bezpečnosti; |
| --- | --- |

c)

obhajovanie a rozvíjanie programu potravinovej bezpečnosti. Spoločenstvo naďalej rieši kľúčové otázky potravinovej bezpečnosti v rámci medzinárodnej diskusie a podporuje harmonizáciu, ucelenosť a zosúladenie politík a metód poskytovania pomoci rozvojových partnerov a darcov. Malo by sa posilniť najmä podporovanie úlohy občianskej spoločnosti v otázkach potravinovej bezpečnosti;

| d) | riešenie nedostatočnej potravinovej bezpečnosti v mimoriadnych situáciách prechodu a nestability štátu, zohrávanie kľúčovej úlohy pri prepojení núdzovej pomoci, obnovy a rozvoja. Tematický program podporuje:






  (i) | iniciatívy na ochranu, zachovanie a obnovu výrobných a sociálnych kapacít nevyhnutných pre potravinovú bezpečnosť s cieľom uľahčiť hospodársku integráciu a dlhodobejšiu obnovu, a |
| --- | --- | --- |

d)

riešenie nedostatočnej potravinovej bezpečnosti v mimoriadnych situáciách prechodu a nestability štátu, zohrávanie kľúčovej úlohy pri prepojení núdzovej pomoci, obnovy a rozvoja. Tematický program podporuje:

(i)

iniciatívy na ochranu, zachovanie a obnovu výrobných a sociálnych kapacít nevyhnutných pre potravinovú bezpečnosť s cieľom uľahčiť hospodársku integráciu a dlhodobejšiu obnovu, a

| (ii) | prevenciu a riadenie kríz s cieľom znížiť citlivosť na otrasy a posilniť odolnosť ľudí; |
| --- | --- |

(ii)

prevenciu a riadenie kríz s cieľom znížiť citlivosť na otrasy a posilniť odolnosť ľudí;

| e) | tvorba inovačný politík, stratégií a prístupov potravinovej bezpečnosti a posilnenie potenciálu na ich opakovanie a šírenie v smere juh-juh. Oblasti činnosti môžu zahŕňať poľnohospodárstvo vrátane pozemkovej reformy a politiky, trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a prístup k nim, potravinová bezpečnosť vo vzťahu k vidieckemu a miestnemu rozvoju vrátane infraštuktúry, výživy, demografie, pracovnej sily, migrácie, zdravotníctva a vzdelávania. Zabezpečí sa súlad a komplementárnosť s inými programami Spoločenstva v týchto oblastiach. |
| --- | --- |

e)

tvorba inovačný politík, stratégií a prístupov potravinovej bezpečnosti a posilnenie potenciálu na ich opakovanie a šírenie v smere juh-juh. Oblasti činnosti môžu zahŕňať poľnohospodárstvo vrátane pozemkovej reformy a politiky, trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a prístup k nim, potravinová bezpečnosť vo vzťahu k vidieckemu a miestnemu rozvoju vrátane infraštuktúry, výživy, demografie, pracovnej sily, migrácie, zdravotníctva a vzdelávania. Zabezpečí sa súlad a komplementárnosť s inými programami Spoločenstva v týchto oblastiach.

Článok 16

Migrácia a azyl

1.   Cieľom tematického programu pre spoluprácu s tretími krajinami v oblasti migrácie a azylu je podpora ich snáh o zabezpečenie lepšieho riadenia všetkých aspektov migračných tokov. I keď je predmetom tematického programu najmä migrácia do Spoločenstva, zohľadnia sa v ňom aj relevantné migračné toky v smere juh-juh.

2.   V záujme dosiahnutia cieľa uvedeného v odseku 1, ktorý je v súlade s článkom 11, program obsahuje tieto oblasti činnosti:

| a) | posilnenie spojení medzi migráciou a rozvojom najmä podnecovaním komunít žijúcich v zahraničí k podpore rozvoja svojej krajiny pôvodu a zvyšovaním hodnoty návratu migrantov; zmierňovaním odchodu vzdelaných ľudí a podporou cirkulácie kvalifikovaných migrantov; uľahčovaním finančných prevodov migrantov do ich krajiny pôvodu; podporou dobrovoľného návratu a reintegrácie migrantov a budovaním kapacít na riadenie migrácie; posilňovaním budovania kapacít s cieľom pomôcť krajinám pri formulovaní migračných politík naklonených rozvoju a pri získavaní kapacity na spoločné riadenie migračných tokov; |
| --- | --- |

a)

posilnenie spojení medzi migráciou a rozvojom najmä podnecovaním komunít žijúcich v zahraničí k podpore rozvoja svojej krajiny pôvodu a zvyšovaním hodnoty návratu migrantov; zmierňovaním odchodu vzdelaných ľudí a podporou cirkulácie kvalifikovaných migrantov; uľahčovaním finančných prevodov migrantov do ich krajiny pôvodu; podporou dobrovoľného návratu a reintegrácie migrantov a budovaním kapacít na riadenie migrácie; posilňovaním budovania kapacít s cieľom pomôcť krajinám pri formulovaní migračných politík naklonených rozvoju a pri získavaní kapacity na spoločné riadenie migračných tokov;

| b) | podpora správneho riadenia migrácie pracovnej sily, najmä informovaním o legálnej migrácii a podmienkach vstupu na územie členských štátov Spoločenstva a pobytu v nich; poskytovaním informácií o možnostiach a potrebách migrácie pracovnej sily v členských štátoch a o kvalifikácii kandidátov na migráciu z tretej krajiny; podporou odbornej prípravy kandidátov na legálnu migráciu pred odchodom; ako aj podnecovaním k vymedzeniu a vykonávaniu legislatívnych rámcov pre pracujúcich migrantov v tretích krajinách; |
| --- | --- |

b)

podpora správneho riadenia migrácie pracovnej sily, najmä informovaním o legálnej migrácii a podmienkach vstupu na územie členských štátov Spoločenstva a pobytu v nich; poskytovaním informácií o možnostiach a potrebách migrácie pracovnej sily v členských štátoch a o kvalifikácii kandidátov na migráciu z tretej krajiny; podporou odbornej prípravy kandidátov na legálnu migráciu pred odchodom; ako aj podnecovaním k vymedzeniu a vykonávaniu legislatívnych rámcov pre pracujúcich migrantov v tretích krajinách;

| c) | boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a uľahčovanie readmisie nelegálnych prisťahovalcov, a to aj medzi tretími krajinami, a najmä boj proti pašovaniu osôb a obchodovaniu s ľuďmi; odradzovanie od nelegálneho prisťahovalectva a zvyšovanie povedomia o súvisiacich rizikách; zlepšovanie kapacít v oblasti správy hraníc, víz a pasov, čo zahŕňa aj zabezpečenie dokladov, zavádzanie biometrických údajov a odhaľovanie falošných dokladov; účinné vykonávanie dohôd o readmisii uzavretých so Spoločenstvom a povinností vyplývajúcich z medzinárodných dohôd; ako aj pomoc tretím krajinám pri riadení nelegálneho prisťahovalectva a pri koordinácii ich politík; |
| --- | --- |

c)

boj proti nelegálnemu prisťahovalectvu a uľahčovanie readmisie nelegálnych prisťahovalcov, a to aj medzi tretími krajinami, a najmä boj proti pašovaniu osôb a obchodovaniu s ľuďmi; odradzovanie od nelegálneho prisťahovalectva a zvyšovanie povedomia o súvisiacich rizikách; zlepšovanie kapacít v oblasti správy hraníc, víz a pasov, čo zahŕňa aj zabezpečenie dokladov, zavádzanie biometrických údajov a odhaľovanie falošných dokladov; účinné vykonávanie dohôd o readmisii uzavretých so Spoločenstvom a povinností vyplývajúcich z medzinárodných dohôd; ako aj pomoc tretím krajinám pri riadení nelegálneho prisťahovalectva a pri koordinácii ich politík;

| d) | ochrana migrantov vrátane tých najzraniteľnejších, ako sú ženy a deti, proti zneužívaniu a vylúčeniu prostredníctvom opatrení, ako je napríklad rozvoj právnych predpisov tretích krajín v oblasti migrácie; podpora integrácie a nediskriminácie, ako aj opatrení na ochranu migrantov proti rasizmu a xenofóbii; prevencia pašovania osôb a obchodovania s ľuďmi a akejkoľvek formy otroctva a boj proti nim; |
| --- | --- |

d)

ochrana migrantov vrátane tých najzraniteľnejších, ako sú ženy a deti, proti zneužívaniu a vylúčeniu prostredníctvom opatrení, ako je napríklad rozvoj právnych predpisov tretích krajín v oblasti migrácie; podpora integrácie a nediskriminácie, ako aj opatrení na ochranu migrantov proti rasizmu a xenofóbii; prevencia pašovania osôb a obchodovania s ľuďmi a akejkoľvek formy otroctva a boj proti nim;

| e) | podpora azylovej a medzinárodnej ochrany okrem iného prostredníctvom regionálnych programov ochrany najmä v oblasti posilnenia inštitucionálnych kapacít; podpora registrácie žiadateľov o azyl a utečencov; podpora medzinárodných noriem a nástrojov v oblasti ochrany utečencov; podpora zlepšenia podmienok prijímania a miestnej integrácie, ako aj v oblasti hľadania trvalých riešení. |
| --- | --- |

e)

podpora azylovej a medzinárodnej ochrany okrem iného prostredníctvom regionálnych programov ochrany najmä v oblasti posilnenia inštitucionálnych kapacít; podpora registrácie žiadateľov o azyl a utečencov; podpora medzinárodných noriem a nástrojov v oblasti ochrany utečencov; podpora zlepšenia podmienok prijímania a miestnej integrácie, ako aj v oblasti hľadania trvalých riešení.

Článok 17

Krajiny AKT, ktoré sú krajinami protokolu o cukre

1.   Krajiny AKT uvedené v prílohe III, ktoré sú krajinami protokolu o cukre a na ktoré má vplyv reforma sektora cukru Spoločenstva, profitujú z programu sprievodných opatrení. Pomoc Spoločenstva týmto krajinám je zameraná na podporu ich prispôsobenia sa novým podmienkam na trhu s cukrom, ktoré sú dôsledkom reformy spoločnej organizácie trhu s cukrom. Pomoc Spoločenstva zohľadňuje adaptačné stratégie týchto krajín a osobitnú pozornosť venuje týmto oblastiam spolupráce:

| a) | zvýšenie konkurencieschopnosti sektora cukru a cukrovej trstiny, ak je to trvalo udržateľné, pri zohľadnení situácie rôznych zložiek reťazca; |
| --- | --- |

a)

zvýšenie konkurencieschopnosti sektora cukru a cukrovej trstiny, ak je to trvalo udržateľné, pri zohľadnení situácie rôznych zložiek reťazca;

| b) | podpora hospodárskej diverzifikácie oblastí závislých od cukru; |
| --- | --- |

b)

podpora hospodárskej diverzifikácie oblastí závislých od cukru;

| c) | riešenie širších vplyvov adaptačného procesu, ktoré môžu súvisieť okrem iného so zamestnanosťou a sociálnymi službami, využívaním pôdy a obnovou životného prostredia, energetikou, výskumom a inováciou a makroekonomickou stabilitou. |
| --- | --- |

c)

riešenie širších vplyvov adaptačného procesu, ktoré môžu súvisieť okrem iného so zamestnanosťou a sociálnymi službami, využívaním pôdy a obnovou životného prostredia, energetikou, výskumom a inováciou a makroekonomickou stabilitou.

2.   V rámci sumy uvedenej v prílohe IV Komisia stanoví maximálnu sumu dostupnú každej krajine protokolu o cukre na financovanie činností uvedených v odseku 1 na základe potrieb každej krajiny súvisiacich najmä s dosahom reformy v sektore cukru v dotknutej krajine a s významom sektora cukru pre jej hospodárstvo. Stanovenie kritérií prideľovania sa zakladá na údajoch o úrode pred rokom 2004.

Ďalšie pokyny pre rozdelenie celkovej sumy medzi prijímateľov stanoví Komisia, konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 35 ods. 2.

HLAVA III

PLÁNOVANIE A ROZDEĽOVANIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV

Článok 18

Všeobecný rámec plánovania a rozdeľovania finančných prostriedkov

1.   Pokiaľ ide o geografické programy, Komisia vypracuje pre každú partnerskú krajinu alebo región strategický plán a viacročný orientačný program ustanovené v článku 19 a prijme pre každú partnerskú krajinu alebo región ročný akčný program ustanovený v článku 22.

Pokiaľ ide o tematické programy, Komisia vypracuje tematické strategické plány ustanovené v článku 20 a prijme akčné programy ustanovené v článku 22.

Za výnimočných okolností môže byť podpora Spoločenstva poskytnutá vo forme osobitných opatrení, ktoré nie sú uvedené v strategických plánoch ani viacročných orientačných programoch a ktoré sú ustanovené v článku 23.

2.   Komisia stanoví v rámci každého geografického programu pomocou štandardných, objektívnych a transparentných kritérií rozdeľovania zdrojov viacročné orientačné rozdelenie finančných prostriedkov na základe potrieb a výsledkov dotknutej partnerskej krajiny alebo regiónu a pri zohľadnení špecifických problémov, ktorým čelia krajiny alebo regióny v kríze, konflikte alebo ohrození katastrofou, ako aj osobitostí jednotlivých programov.

Medzi kritériá potrieb patrí počet obyvateľov, príjem na obyvateľa a rozsah chudoby, rozdelenie príjmov a stupeň sociálneho rozvoja. Medzi kritériá dosahovania výsledkov patrí politický, hospodársky a sociálny pokrok, pokrok v dobrej správe vecí verejných a účinné využívanie pomoci a najmä spôsob, akým krajina využíva obmedzené a v prvom rade vlastné zdroje na rozvoj.

3.   Na posilnenie spolupráce medzi najvzdialenejšími regiónmi EÚ a susednými partnerskými krajinami a regiónmi môže Komisia využiť osobitné finančné prostriedky.

Článok 19

Geografické strategické plány a viacročné orientačné programy

1.   Pri príprave a vykonávaní strategických plánov sa uplatňujú zásady účinnosti pomoci: vnútroštátna iniciatíva, partnerstvo, koordinácia, harmonizácia, súlad so systémami prijímajúcej krajiny alebo regiónu a orientácia na výsledky, ako sa uvádza v článku 3 ods. 5 až ods. 8.

2.   Strategické plány sa vzťahujú na obdobie, ktorého dĺžka nepresiahne dobu platnosti tohto nariadenia, a ich cieľom je poskytnúť ucelený rámec pre spoluprácu medzi Spoločenstvom a dotknutou partnerskou krajinou alebo regiónom v súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi, zásadami a politickými pokynmi tohto nariadenia a s prílohou IV. Viacročné orientačné programy sa zakladajú na strategických plánoch.

Strategické plány sa revidujú v polovici ich trvania alebo v prípade potreby ad hoc, a to v súlade s príslušnými zásadami a postupmi ustanovenými v dohodách o partnerstve a spolupráci uzavretými s partnerskými krajinami a regiónmi.

3.   Strategické plány v zásade vychádzajú z dialógu s partnerskou krajinou alebo regiónom, na ktorom sa zúčastňuje občianska spoločnosť a regionálne a miestne orgány, aby sa zabezpečilo dostatočne zodpovedné spolupôsobenie danej krajiny alebo regiónu v procese a aby sa podnietila podpora pre vnútroštátne stratégie rozvoja, a najmä stratégie zmierňovania chudoby.

4.   Viacročné orientačné programy pre jednotlivé krajiny alebo regióny sa vypracovávajú na základe strategických plánov. Podľa možnosti sú predmetom dohody s danou krajinou alebo regiónom.

Viacročné orientačné programy stanovujú prioritné oblasti, ktorým sú určené finančné prostriedky Spoločenstva, konkrétne ciele, očakávané výsledky a ukazovatele dosiahnutých výsledkov.

Tieto programy taktiež stanovujú orientačné rozdelenie finančných prostriedkov, a to celkové, ako aj pre jednotlivé prioritné oblasti, pričom toto rozdelenie sa podľa potreby môže uviesť vo forme rozmedzia. Toto rozdelenie je v súlade s orientačným rozdelením stanovenými v prílohe IV.

Programy sa v prípade potreby upravujú, a to na základe na revízie v polovici ich trvania alebo ad hoc revízie strategických plánov.

Na základe preskúmaní sa môže zvýšiť alebo znížiť viacročný orientačný prídel najmä z dôvodu osobitných potrieb, ako je stav po kríze, alebo v prípade výnimočných alebo neuspokojivých výsledkov.

5.   V prípade krízy, stavu po konflikte alebo ohrozenia demokracie, právneho štátu, ľudských práv a základných slobôd sa na základe osobitného núdzového postupu môže uskutočniť ad hoc revízia stratégie spolupráce pre dotknutú krajinu alebo región. Z tejto revízie môže vyplynúť stratégia pre krajinu alebo región zameraná na prechod k dlhodobej spolupráci a rozvoju.

6.   V súlade s článkom 2 ods. 6 stratégia zabezpečí, aby boli opatrenia prijaté podľa tohto nariadenia v súlade s opatreniami oprávnenými na financovanie podľa iných nástrojov Spoločenstva, najmä nariadenia (ES) č. [...] a nariadenia (ES) č. 1257/96, a aby pri nich nedochádzalo k duplicite. Ak sú partnerské krajiny alebo skupiny partnerských krajín priamo dotknuté alebo ovplyvnené krízou alebo stavom po kríze, pri viacročných orientačných programoch sa kladie osobitný dôraz na posilnenie koordinácie pomoci, obnovy a rozvoja, aby sa podporil prechod z núdzovej situácie do fázy rozvoja; programy pre krajiny a regióny, ktoré sú pravidelne vystavované prírodným katastrofám, taktiež zabezpečujú pripravenosť na prírodné katastrofy a ich prevenciu a odstraňovanie následkov takýchto katastrof.

7.   V záujme podpory regionálnej spolupráce môže Komisia pri prijímaní ročných akčných programov typu programov uvedených v článku 22 alebo osobitných opatrení uvedených v článku 23 ako opatrení spolupráce podľa tejto kapitoly rozhodnúť, že projekty alebo programy regionálnej alebo cezhraničnej povahy vykonávané s krajinami uvedenými v prílohe V sú oprávnené v súlade s článkom 2 ods. 4 prvým pododsekom. Ustanovenia v tomto zmysle sa môžu uviesť v strategických plánoch a viacročných orientačných programoch uvedených v tomto článku a v článku 20.

8.   Komisia a členské štáty sa navzájom, ako aj s inými darcami a aktérmi v oblasti rozvoja vrátane zástupcov občianskej spoločnosti a regionálnych a miestnych orgánov poradia v začiatočnej fáze plánovania, aby sa podporila komplementárnosť ich činností spolupráce.

Článok 20

Strategické plány pre tematické programy

1.   Tematické strategické plány sa vzťahujú na obdobie, ktorého dĺžka nepresiahne dobu platnosti tohto nariadenia. Stanovujú stratégiu Spoločenstva pre dotknutú tému, priority Spoločenstva, medzinárodnú situáciu a činnosti hlavných partnerov. Sú v súlade s celkovým účelom a rozsahom pôsobnosti, cieľmi, zásadami a politickými pokynmi tohto nariadenia a s prílohou IV.

Tematické strategické plány stanovujú prioritné oblasti, na ktoré sú určené finančné prostriedky Spoločenstva, konkrétne ciele, očakávané výsledky a ukazovatele dosiahnutých výsledkov.

Tematické strategické plány taktiež obsahujú orientačné rozdelenie finančných prostriedkov, a to celkové, ako aj pre jednotlivé prioritné oblasti; pričom toto rozdelenie sa podľa potreby môže uviesť vo forme rozmedzia.

Strategické plány sa revidujú v polovici ich trvania alebo v prípade potreby ad hoc.

2.   Komisia a členské štáty sa navzájom, ako aj s inými darcami a aktérmi v oblasti rozvoja vrátane zástupcov občianskej spoločnosti a miestnych orgánov poradia v začiatočnej fáze plánovania, aby sa podporila komplementárnosť ich činností spolupráce.

3.   Stanovia sa zdroje a priority iniciatívy pre účasť na celosvetových iniciatívach.

Článok 21

Prijatie strategických plánov a viacročných orientačných programov

Strategické plány a viacročné orientačné programy uvedené v článkoch 19 a 20, ako aj ich revízie uvedené v článku 19 ods. 2 a v článku 20 ods. 1 ako aj sprievodné opatrenia uvedené v článku 17 prijíma Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 35 ods. 2.

HLAVA IV

VYKONÁVANIE

Článok 22

Prijímanie ročných akčných programov

1.   Komisia prijíma ročné akčné programy vypracované na základe strategických plánov a viacročných orientačných programov uvedených v článkoch 19 a 20.

Vo výnimočných prípadoch, napríklad ak sa akčný program ešte neprijal, môže Komisia na základe strategických plánov a viacročných orientačných programov uvedených v článkoch 19 a 20 prijať opatrenia, ktoré nie sú ustanovené v ročnom akčnom programe, a to podľa rovnakých pravidiel a postupov, ako sa vzťahujú na akčné programy.

2.   Ročné akčné programy stanovia sledované ciele, oblasti iniciatívy, očakávané výsledky, riadiace postupy a plánovanú celkovú sumu finančných prostriedkov. Obsahujú opis operácií, ktoré sa majú financovať, približný údaj o sumách vyčlenených na jednotlivé operácie a orientačný časový harmonogram vykonávania. Ciele sú merateľné a majú časovo vymedzené referenčné hodnoty.

3.   Ročné akčné programy prijíma Komisia v súlade s postupom stanoveným v článku 35 ods. 2.

4.   Vhodný environmentálny skríning sa uskutoční na úrovni projektov vrátane posúdenia vplyvu na životné prostredie (EIA) pre environmentálne citlivé projekty, a najmä pre významnú novú infraštruktúru. Strategické environmentálne posudky (SEA) sa v prípade potreby využijú pri vykonávaní odvetvových programov. Zaručí sa účasť zainteresovaných strán na environmentálnych posudkoch a prístup verejnosti k ich výsledkom.

Článok 23

Prijímanie osobitných opatrení, ktoré nie sú ustanovené v strategických plánoch ani vo viacročných orientačných programoch

1.   V prípade nepredpokladaných a riadne odôvodnených potrieb alebo okolností súvisiacich s prírodnými katastrofami, občianskymi nepokojmi alebo krízami, ktoré nemožno financovať podľa nariadenia (ES) č. [...], ani podľa nariadenia (ES) č. 1257/96, prijme Komisia osobitné opatrenia, ktoré nie sú ustanovené v strategických plánoch ani vo viacročných orientačných programoch (ďalej len „osobitné opatrenia“).

Osobitné opatrenia možno využiť aj na financovanie opatrení zameraných na uľahčenie prechodu z núdzovej pomoci na operácie dlhodobého rozvoja vrátane opatrení zameraných na prípravu ľudí na lepšie vysporiadanie sa s opakujúcimi sa krízami.

2.   Pri osobitných opatreniach sa stanovujú sledované ciele, oblasti iniciatívy, očakávané výsledky, riadiace postupy a celková suma finančných prostriedkov. Obsahujú opis operácií, ktoré sa majú financovať, približný údaj o sumách vyčlenených na jednotlivé operácie a orientačný harmonogram ich vykonávania. Obsahujú vymedzenie druhu ukazovateľov výkonnosti, ktoré sa budú musieť monitorovať pri vykonávaní osobitných opatrení.

3.   Ak náklady na takéto opatrenia prekročia sumu 10 miliónov EUR, Komisia ich prijíma podľa riadiaceho postupu uvedeného v článku 35 ods. 2. Pokiaľ ide o osobitné opatrenia s nákladmi nižšími ako 10 miliónov EUR, Komisia ich zašle pre informáciu členským štátom do jedného mesiaca od prijatia rozhodnutia.

4.   Postup uvedený v článku 35 ods. 2 sa nemusí použiť pri zmenách a doplneniach osobitných opatrení, ako sú technické úpravy, predĺženie doby vykonávania, prerozdelenie finančných prostriedkov v rámci predpokladaného rozpočtu či zvýšenie alebo zníženie rozpočtu o menej ako 20 % pôvodného rozpočtu, ak tieto zmeny a doplnenia neovplyvnia pôvodné ciele stanovené rozhodnutím Komisie. Všetky podobné technické úpravy sa do jedného mesiaca oznámia Európskemu parlamentu a členským štátom.

Článok 24

Oprávnenosť

1.   Bez toho, aby bol dotknutý článok 31, sú na financovanie podľa tohto nariadenia na účely vykonávania ročných akčných programov uvedených v článku 22 alebo osobitných opatrení uvedených v článku 23 okrem iných oprávnené:

| a) | partnerské krajiny a regióny a ich inštitúcie; |
| --- | --- |

a)

partnerské krajiny a regióny a ich inštitúcie;

| b) | decentralizované orgány v partnerských krajinách, ako sú obce, okresy, územné celky a regióny; |
| --- | --- |

b)

decentralizované orgány v partnerských krajinách, ako sú obce, okresy, územné celky a regióny;

| c) | spoločné orgány vytvorené partnerskými krajinami a regiónmi spolu so Spoločenstvom; |
| --- | --- |

c)

spoločné orgány vytvorené partnerskými krajinami a regiónmi spolu so Spoločenstvom;

| d) | medzinárodné organizácie vrátane regionálnych organizácií, orgány, oddelenia a misie OSN, medzinárodné a regionálne finančné inštitúcie a rozvojové banky, pokiaľ prispievajú k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia; |
| --- | --- |

d)

medzinárodné organizácie vrátane regionálnych organizácií, orgány, oddelenia a misie OSN, medzinárodné a regionálne finančné inštitúcie a rozvojové banky, pokiaľ prispievajú k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia;

| e) | inštitúcie a orgány Spoločenstva, avšak len na účely vykonávania podporných opatrení uvedených v článku 26; |
| --- | --- |

e)

inštitúcie a orgány Spoločenstva, avšak len na účely vykonávania podporných opatrení uvedených v článku 26;

| f) | agentúry EÚ; |
| --- | --- |

f)

agentúry EÚ;

| g) | tieto subjekty a orgány členských štátov, partnerských krajín a regiónov a akejkoľvek inej tretej krajiny, ktorá dodržiava pravidlá prístupu k vonkajšej pomoci Spoločenstva stanovené v článku 31, pokiaľ prispievajú k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia:






  (i) | verejné alebo pološtátne subjekty, miestne orgány a konzorciá alebo združenia, ktoré ich zastupujú; |
| --- | --- | --- |

g)

tieto subjekty a orgány členských štátov, partnerských krajín a regiónov a akejkoľvek inej tretej krajiny, ktorá dodržiava pravidlá prístupu k vonkajšej pomoci Spoločenstva stanovené v článku 31, pokiaľ prispievajú k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia:

(i)

verejné alebo pološtátne subjekty, miestne orgány a konzorciá alebo združenia, ktoré ich zastupujú;

| (ii) | spoločnosti, podniky a iné súkromné organizácie a firmy; |
| --- | --- |

(ii)

spoločnosti, podniky a iné súkromné organizácie a firmy;

| (iii) | finančné inštitúcie, ktoré poskytujú, podporujú a financujú súkromné investície v partnerských krajinách a regiónoch; |
| --- | --- |

(iii)

finančné inštitúcie, ktoré poskytujú, podporujú a financujú súkromné investície v partnerských krajinách a regiónoch;

| (iv) | neštátne subjekty vymedzené v odseku 2; |
| --- | --- |

(iv)

neštátne subjekty vymedzené v odseku 2;

| (v) | fyzické osoby. |
| --- | --- |

(v)

fyzické osoby.

2.   Medzi neštátne neziskové subjekty, ktoré sú oprávnené na finančnú podporu podľa tohto nariadenia a ktoré pôsobia na nezávislom a spoľahlivom základe, patria: mimovládne organizácie, organizácie zastupujúce domorodé obyvateľstvo, organizácie zastupujúce národnostné a/alebo etnické menšiny, miestne obchodné združenia a občianske skupiny, družstvá, odborové zväzy, organizácie zastupujúce hospodárske a sociálne záujmy, organizácie boja proti korupcii a podvodom a podpory dobrej správy vecí verejných, organizácie na ochranu občianskych práv a organizácie boja proti diskriminácii, miestne organizácie (vrátane sietí) činné v oblasti decentralizovanej regionálnej spolupráce a integrácie, spotrebiteľské organizácie, organizácie žien a mládeže, vzdelávacie, kultúrne, výskumné a vedecké organizácie, univerzity, cirkvi a náboženské združenia a spoločenstvá, médiá a všetky mimovládne združenia a nezávislé nadácie vrátane nezávislých politických nadácií, ktoré sú schopné prispieť k dosiahnutiu cieľov tohto nariadenia.

Článok 25

Formy finančnej pomoci

1.   Finančná pomoc Spoločenstva môže mať tieto formy:

| a) | projekty a programy; |
| --- | --- |

a)

projekty a programy;

| b) | podpora rozpočtu, ak je hospodárenie s verejnými výdavkami partnerskej krajiny dostatočne transparentné, spoľahlivé a účinné a ak krajina zaviedla správne formulované odvetvové alebo makroekonomické politiky kladne zhodnotené jej hlavnými darcami, prípadne aj medzinárodnými finančnými inštitúciami. Komisia dôsledne uplatňuje prístup založený na výsledkoch a ukazovateľoch výkonnosti, jasne vymedzí svoje podmienky a monitoruje ich dodržiavanie a podporuje úsilie partnerských krajín o rozvinutie kapacít parlamentnej kontroly a auditu a o zlepšenie transparentnosti a prístupu verejnosti k informáciám. Vyplatenie rozpočtovej pomoci je podmienené uspokojivým pokrokom pri dosahovaní cieľov z hľadiska dosahu a výsledkov. |
| --- | --- |

b)

podpora rozpočtu, ak je hospodárenie s verejnými výdavkami partnerskej krajiny dostatočne transparentné, spoľahlivé a účinné a ak krajina zaviedla správne formulované odvetvové alebo makroekonomické politiky kladne zhodnotené jej hlavnými darcami, prípadne aj medzinárodnými finančnými inštitúciami. Komisia dôsledne uplatňuje prístup založený na výsledkoch a ukazovateľoch výkonnosti, jasne vymedzí svoje podmienky a monitoruje ich dodržiavanie a podporuje úsilie partnerských krajín o rozvinutie kapacít parlamentnej kontroly a auditu a o zlepšenie transparentnosti a prístupu verejnosti k informáciám. Vyplatenie rozpočtovej pomoci je podmienené uspokojivým pokrokom pri dosahovaní cieľov z hľadiska dosahu a výsledkov.

| c) | odvetvová podpora; |
| --- | --- |

c)

odvetvová podpora;

| d) | vo výnimočných prípadoch môžu odvetvové a všeobecné programy dovozu mať formu:






  (i) | odvetvových programov dovozu v naturáliách, |
| --- | --- | --- |

d)

vo výnimočných prípadoch môžu odvetvové a všeobecné programy dovozu mať formu:

(i)

odvetvových programov dovozu v naturáliách,

| (ii) | odvetvových programov dovozu, ktoré poskytujú devízové prostriedky na financovanie dovozu pre dané odvetvie, alebo |
| --- | --- |

(ii)

odvetvových programov dovozu, ktoré poskytujú devízové prostriedky na financovanie dovozu pre dané odvetvie, alebo

| (iii) | všeobecných programov dovozu, ktoré poskytujú devízové prostriedky na financovanie všeobecného dovozu širokej škály výrobkov; |
| --- | --- |

(iii)

všeobecných programov dovozu, ktoré poskytujú devízové prostriedky na financovanie všeobecného dovozu širokej škály výrobkov;

| e) | finančné prostriedky sprístupnené EIB alebo iným finančným sprostredkovateľom na základe programov Komisie na účely poskytovania pôžičiek (najmä na podporu investícií do súkromného sektora a jeho rozvoja), rizikového kapitálu (formou vedľajších alebo podmienených pôžičiek) alebo iných dočasných menšinových účastí na obchodnom kapitále a príspevkov do záručných fondov v súlade s článkom 32 tak, aby bolo finančné riziko Spoločenstva obmedzené na tieto finančné prostriedky; |
| --- | --- |

e)

finančné prostriedky sprístupnené EIB alebo iným finančným sprostredkovateľom na základe programov Komisie na účely poskytovania pôžičiek (najmä na podporu investícií do súkromného sektora a jeho rozvoja), rizikového kapitálu (formou vedľajších alebo podmienených pôžičiek) alebo iných dočasných menšinových účastí na obchodnom kapitále a príspevkov do záručných fondov v súlade s článkom 32 tak, aby bolo finančné riziko Spoločenstva obmedzené na tieto finančné prostriedky;

| f) | bonifikácia úrokových sadzieb najmä pre pôžičky v oblasti životného prostredia; |
| --- | --- |

f)

bonifikácia úrokových sadzieb najmä pre pôžičky v oblasti životného prostredia;

| g) | odpustenie dlhov v rámci medzinárodne schválených programov znižovania zadĺženosti; |
| --- | --- |

g)

odpustenie dlhov v rámci medzinárodne schválených programov znižovania zadĺženosti;

| h) | granty na financovanie projektov predložených subjektmi, ktoré majú povahu subjektov vymenovaných v článku 24 ods. 1 písm. b), c), d), f) a g) bodoch (i) až (v); |
| --- | --- |

h)

granty na financovanie projektov predložených subjektmi, ktoré majú povahu subjektov vymenovaných v článku 24 ods. 1 písm. b), c), d), f) a g) bodoch (i) až (v);

| i) | granty na financovanie prevádzkových nákladov subjektov, ktoré majú povahu subjektov vymenovaných v článku 24 ods. 1 písm. b), c), d), f) a g) bodoch (i), (iii) a (iv); |
| --- | --- |

i)

granty na financovanie prevádzkových nákladov subjektov, ktoré majú povahu subjektov vymenovaných v článku 24 ods. 1 písm. b), c), d), f) a g) bodoch (i), (iii) a (iv);

| j) | financovanie twinningových programov medzi verejnými inštitúciami, miestnymi orgánmi, vnútroštátnymi verejnými orgánmi alebo súkromnými subjektmi poverenými úlohami verejných služieb z členského štátu a partnerskej krajiny alebo regiónu; |
| --- | --- |

j)

financovanie twinningových programov medzi verejnými inštitúciami, miestnymi orgánmi, vnútroštátnymi verejnými orgánmi alebo súkromnými subjektmi poverenými úlohami verejných služieb z členského štátu a partnerskej krajiny alebo regiónu;

| k) | príspevky do medzinárodných fondov, napríklad tých, ktoré spravujú medzinárodné alebo regionálne organizácie; |
| --- | --- |

k)

príspevky do medzinárodných fondov, napríklad tých, ktoré spravujú medzinárodné alebo regionálne organizácie;

| l) | príspevky do vnútroštátnych fondov vytvorených partnerskými krajinami a regiónmi na účely pritiahnutia spoločného financovania viacerých darcov alebo príspevky do fondov vytvorených jedným alebo viacerými darcami na účely spoločného vykonávania projektov; |
| --- | --- |

l)

príspevky do vnútroštátnych fondov vytvorených partnerskými krajinami a regiónmi na účely pritiahnutia spoločného financovania viacerých darcov alebo príspevky do fondov vytvorených jedným alebo viacerými darcami na účely spoločného vykonávania projektov;

| m) | kapitálové investície do medzinárodných finančných inštitúcií a regionálnych rozvojových bánk; |
| --- | --- |

m)

kapitálové investície do medzinárodných finančných inštitúcií a regionálnych rozvojových bánk;

| n) | ľudské a materiálne zdroje potrebné na účinnú správu a dohľad nad projektmi a programami zo strany partnerských krajín a regiónov. |
| --- | --- |

n)

ľudské a materiálne zdroje potrebné na účinnú správu a dohľad nad projektmi a programami zo strany partnerských krajín a regiónov.

2.   Pomoc Spoločenstva sa v prijímajúcich krajinách nesmie použiť na platenie daní, ciel ani iných poplatkov.

Článok 26

Podporné opatrenia

1.   Z finančnej pomoci Spoločenstva sa môžu hradiť výdavky spojené s prípravou, plnením, monitorovaním, auditom a hodnotením priamo potrebným na vykonávanie tohto nariadenia a dosiahnutie jeho cieľov, napr. štúdie, stretnutia, informovanie, zvyšovanie povedomia, odborná príprava a publikačná činnosť, výdavky spojené s počítačovými sieťami na výmenu informácií a všetky ostatné výdavky na administratívu alebo technickú pomoc, ktoré sú potrebné na riadenie programu. Hradia sa z nej aj výdavky delegácií Komisie na administratívnu podporu potrebnú pri riadení operácií financovaných podľa tohto nariadenia.

2.   Tieto podporné opatrenia nemusia byť súčasťou viacročných orientačných programov, a preto sa môžu financovať mimo rozsahu pôsobnosti strategických plánov a viacročných orientačných programov. Môžu sa však financovať aj v rámci viacročných orientačných programov.

V súlade s článkom 23 ods. 3 a ods. 4 Komisia prijíma podporné opatrenia, ktoré nie sú súčasťou viacročných orientačných programov.

Článok 27

Spolufinancovanie

1.   Opatrenia môžu okrem iných spolufinancovať tieto subjekty:

| a) | členské štáty a ich regionálne a miestne orgány, a najmä ich verejné a pološtátne agentúry; |
| --- | --- |

a)

členské štáty a ich regionálne a miestne orgány, a najmä ich verejné a pološtátne agentúry;

| b) | iné darcovské krajiny, a najmä ich verejné a pološtátne agentúry; |
| --- | --- |

b)

iné darcovské krajiny, a najmä ich verejné a pološtátne agentúry;

| c) | medzinárodné organizácie vrátane regionálnych organizácii, a najmä medzinárodné a regionálne finančné inštitúcie; |
| --- | --- |

c)

medzinárodné organizácie vrátane regionálnych organizácii, a najmä medzinárodné a regionálne finančné inštitúcie;

| d) | spoločnosti, firmy, iné súkromné organizácie a podniky a iné neštátne subjekty; |
| --- | --- |

d)

spoločnosti, firmy, iné súkromné organizácie a podniky a iné neštátne subjekty;

| e) | partnerské krajiny a regióny prijímajúce finančné prostriedky. |
| --- | --- |

e)

partnerské krajiny a regióny prijímajúce finančné prostriedky.

2.   V prípade paralelného spolufinancovania sa projekt alebo program rozdeľuje na niekoľko jasne identifikovateľných zložiek, z ktorých každý financujú iní partneri, ktorí zabezpečujú spolufinancovanie spôsobom, ktorý vždy umožní identifikáciu konečného využitia finančných prostriedkov.

V prípade spoločného spolufinancovania sa celkové náklady na projekt alebo program rozdeľujú medzi partnerov, ktorí zabezpečujú spolufinancovanie, a zdroje sa spoja takým spôsobom, aby nebolo možné identifikovať zdroj prostriedkov pre žiadnu činnosť vykonávanú v rámci projektu alebo programu.

3.   V prípade spoločného spolufinancovania môže Komisia na účely vykonávania spoločných opatrení prijať a spravovať prostriedky v mene subjektov uvedených v odseku 1 písm. a), b) a c). Takéto prostriedky sa považujú za pripísané príjmy v súlade s článkom 18 nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002.

Článok 28

Riadiace postupy

1.   Opatrenia financované podľa tohto nariadenia sa vykonávajú v súlade s nariadením (ES, Euratom) č. 1605/2002 a všetkých jeho následných revízií.

2.   V prípade spolufinancovania a v iných opodstatnených prípadoch môže Komisia zveriť úlohy verejného orgánu, a najmä úlohy spojené s plnením rozpočtu, orgánom uvedeným v článku 54 ods. 2 písm. c) nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002.

3.   V prípade decentralizovaného riadenia sa Komisia môže rozhodnúť uplatniť postupy verejného obstarávania alebo udeľovania grantov, ktoré sa používajú v prijímajúcej partnerskej krajine alebo regióne, po overení skutočnosti, že dodržiavajú príslušné kritériá nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002, ak:

| — | sú postupy prijímajúcej partnerskej krajiny alebo regiónu v súlade so zásadami transparentnosti, proporcionality, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie a zabraňujú akémukoľvek konfliktu záujmov, |
| --- | --- |

—

sú postupy prijímajúcej partnerskej krajiny alebo regiónu v súlade so zásadami transparentnosti, proporcionality, rovnakého zaobchádzania a nediskriminácie a zabraňujú akémukoľvek konfliktu záujmov,

| — | sa prijímajúca partnerská krajina alebo región zaviažu pravidelne kontrolovať, či sa operácie financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie správne vykonali, prijať vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby prijať právne opatrenia na získanie neoprávnene vyplatených prostriedkov. |
| --- | --- |

—

sa prijímajúca partnerská krajina alebo región zaviažu pravidelne kontrolovať, či sa operácie financované zo všeobecného rozpočtu Európskej únie správne vykonali, prijať vhodné opatrenia na predchádzanie nezrovnalostiam a podvodom a v prípade potreby prijať právne opatrenia na získanie neoprávnene vyplatených prostriedkov.

Článok 29

Rozpočtové záväzky

1.   Rozpočtové záväzky sa prijímajú na základe rozhodnutí Komisie v súlade s článkom 22 ods. 1, článkom 23 ods. 1 a článkom 26 ods. 1.

2.   Finančná pomoc Spoločenstva môže mať okrem iných tieto právne formy:

| — | dohody o financovaní, |
| --- | --- |

—

dohody o financovaní,

| — | dohody o udelení grantu, |
| --- | --- |

—

dohody o udelení grantu,

| — | zmluvy uzavreté v rámci verejného obstarávania, |
| --- | --- |

—

zmluvy uzavreté v rámci verejného obstarávania,

| — | pracovné zmluvy. |
| --- | --- |

—

pracovné zmluvy.

Článok 30

Ochrana finančných záujmov Spoločenstva

1.   Všetky dohody vyplývajúce z tohto nariadenia obsahujú ustanovenia, ktoré v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1998 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (17), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou za účelom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (18) a nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (19) zabezpečujú ochranu finančných záujmov Spoločenstva, najmä pokiaľ ide o nezrovnalosti, podvody, korupciu a akúkoľvek inú nezákonnú činnosť.

2.   Dohody výslovne oprávňujú Komisiu a Dvor audítorov vykonávať audity vrátane auditov dokladov alebo auditov na mieste u akéhokoľvek zmluvného dodávateľa alebo subdodávateľa, ktorý prijal finančné prostriedky Spoločenstva. Tiež výslovne oprávňujú Komisiu vykonávať kontroly a inšpekcie na mieste ustanovené v nariadení (Euratom, ES) č. 2185/96.

3.   Všetky zmluvy uzavreté v dôsledku vykonávania pomoci zabezpečujú počas vykonávania zmluvy a po ňom práva Komisie a Dvora audítorov podľa odseku 2.

Článok 31

Postupy verejného obstarávania, postupy udeľovania grantov, pravidlá pôvodu

1.   Účasť na postupe uzatvárania zmlúv uzavretých v rámci verejného obstarávania alebo dohôd o udelení grantu financovaných podľa tohto nariadenia je otvorená pre všetky fyzické osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi členského štátu Spoločenstva, oficiálnej kandidátskej krajiny uznanej Európskym spoločenstvom alebo členského štátu Európskeho hospodárskeho priestoru, ako aj pre všetky právnické osoby usadených v týchto štátoch.

Účasť na postupe uzatvárania zmlúv uzavretých v rámci verejného obstarávania alebo dohôd o udelení grantu financovaných v rámci geografického programu vymedzeného v článkoch 5 až 10 je otvorená pre všetky fyzické osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi rozvojovej krajiny oprávnenej podľa prílohy I, ako aj pre právnické osoby, ktoré majú v takejto krajine sídlo.

Účasť na postupe uzatvárania zmlúv uzavretých v rámci verejného obstarávania alebo dohôd o udelení grantu financovaných v rámci tematického programu vymedzeného v článkoch 11 až 16 a programu ustanoveného v článku 17 je otvorená pre všetky fyzické osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi rozvojovej krajiny podľa OECD/DAC a prílohy II, pre právnické osoby, ktoré majú v takejto krajine sídlo, ako aj pre fyzické a právnické osoby oprávnené na základe daného tematického programu alebo programu ustanoveného v článku 17. Komisia prílohu II uverejňuje a aktualizuje v súlade s pravidelnými revíziami zoznamu prijímateľov pomoci vykonanými OECD/DAC a informuje o tom Radu.

2.   Účasť na postupe uzatvárania zmlúv uzavretých v rámci verejného obstarávania alebo dohôd o udelení grantu financovaných podľa tohto nariadenia je otvorená pre všetky fyzické osoby, ktoré sú štátnymi príslušníkmi akejkoľvek krajiny, ktorá sa neuvádza v odseku 1, a pre všetky právnické osoby, ktoré majú v takejto krajine sídlo, ak existuje recipročný prístup k ich vonkajšej pomoci.

Recipročný prístup sa udelí, ak krajina udelí za rovnakých podmienok oprávnenosť členským štátom a dotknutej prijímajúcej krajine.

Recipročný prístup sa ustanoví prostredníctvom osobitného rozhodnutia o danej krajine alebo o danom regionálnom zoskupení krajín. Takéto rozhodnutie sa prijme v súlade s postupom uvedeným v článku 35 ods. 2 a jeho účinnosť trvá najmenej jeden rok.

Pri udeľovaní recipročného prístupu sa vychádza z porovnania medzi Spoločenstvom a inými darcami a postupuje sa na úrovni odvetvia podľa kategórií vymedzených OECD/DAC alebo na úrovni krajín, či už ide o darcovskú alebo prijímajúcu krajinu. Rozhodnutie o udelení takejto reciprocity darcovskej krajine je založené na transparentnosti, trvalosti a proporcionalite pomoci poskytnutej týmto darcom, pričom sa zohľadňuje aj jej kvalitatívna a kvantitatívna povaha. S prijímajúcimi krajinami sa v rámci postupu uvedeného v tomto odsekoch vedú konzultácie.

Recipročný prístup v najmenej rozvinutých krajinách vymedzených OECD/DAC sa automaticky udeľuje členom OECD/DAC.

3.   Účasť na postupe uzatvárania zmlúv uzavretých v rámci verejného obstarávania alebo dohôd o udelení grantu financovaných podľa nástroja Spoločenstva je otvorená pre medzinárodné organizácie.

4.   Vyššie uvedeným nie je dotknutá účasť kategórií oprávnených organizácií na základe ich povahy alebo lokalizácie v súvislosti s cieľmi akcie, ktorá sa má vykonať.

5.   Experti môžu byť akejkoľvek štátnej príslušnosti bez toho, aby tým boli dotknuté kvalitatívne a finančné požiadavky stanovené v pravidlách Spoločenstva pre verejné obstarávanie.

6.   Všetky dodávky a materiály zakúpené na základe zmluvy financovanej podľa tohto nariadenia pochádzajú zo Spoločenstva alebo z oprávnenej krajiny podľa vymedzení v odsekoch 1 a 2. Na účely tohto nariadenia je pojem „pôvod“ vymedzený v príslušných právnych predpisoch Spoločenstva o pravidlách pôvodu na colné účely.

7.   Komisia môže v opodstatnených prípadoch povoliť účasť fyzických a právnických osôb z krajín, ktoré majú tradičné hospodárske, obchodné alebo geografické väzby so susednými krajinami alebo inými tretími krajinami, a využívanie dodávok a materiálov iného pôvodu.

8.   Komisia môže v opodstatnených výnimočných prípadoch povoliť účasť fyzických osôb, ktoré sú štátnymi príslušníkmi krajín neuvedených v odsekoch 1 a 2, ako aj právnických osôb so sídlom v takýchto krajinách, alebo nákup dodávok a materiálov iného pôvodu, ako je stanovený v odseku 6.

Výnimky sa môžu odôvodniť nedostupnosťou výrobkov a služieb na trhoch dotknutých krajín, mimoriadnou naliehavosťou alebo tým, že pravidlá oprávnenosti by znemožnili alebo značným spôsobom sťažili realizáciu projektu, programu alebo akcie.

9.   Ak sa finančná pomoc Spoločenstva vzťahuje na operáciu vykonávanú prostredníctvom medzinárodnej organizácie, je účasť na príslušných zmluvných postupoch otvorená pre všetky fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú oprávnené podľa odsekov 1 a 2, ako aj pre všetky fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú oprávnené podľa pravidiel tejto organizácie, pričom je potrebné zabezpečiť rovnaké zaobchádzanie so všetkými darcami. Rovnaké pravidlá sa uplatňujú pri dodávkach, materiáloch a odborníkoch.

Ak sa finančná pomoc Spoločenstva vzťahuje na operáciu spolufinancovanú treťou krajinou, pod podmienkou reciprocity podľa odseku 2, alebo regionálnou organizáciou, alebo členským štátom, je účasť na príslušných zmluvných postupoch otvorená pre všetky fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú oprávnené podľa odsekov 1, 2 a 3, ako aj pre všetky fyzické alebo právnické osoby, ktoré sú oprávnené podľa pravidiel tejto tretej krajiny, regionálnej organizácie alebo členského štátu. Rovnaké pravidlá sa uplatňujú pri dodávkach, materiáloch a expertoch.

10.   Na účely pomoci poskytovanej priamo prostredníctvom neštátnych subjektov v rámci tematického programu vymedzeného v článku 14 sa ustanovenia odseku 1 nevzťahujú na kritériá oprávnenosti stanovené na výber príjemcov grantov.

Prijímatelia týchto grantov dodržiavajú pravidlá ustanovené v tomto článku, ak je na vykonávanie pomoci potrebné uzatvorenie zmluvy v rámci verejného obstarávania.

11.   V záujme urýchlenia odstraňovania chudoby prostredníctvom podpory miestnych kapacít, trhov a nákupov sa osobitná pozornosť venuje miestnemu a regionálnemu verejnému obstarávaniu v partnerských krajinách.

Účastníci verejnej súťaže, s ktorým boli uzatvorené zmluvy, dodržiavajú medzinárodne schválené základné pracovné normy, napr. základné pracovné normy ILO, dohovory o slobode združovania a kolektívnom vyjednávaní, odstránení nútenej a povinnej práce, odstránení diskriminácie v zamestnaní a povolaní a o zrušení práce detí.

Prístup rozvojových krajín k pomoci Spoločenstva sa umožní všetkými prostriedkami takejto technickej pomoci, ktoré sa považujú za potrebné.

Článok 32

Finančné prostriedky sprístupnené Európskej investičnej banke alebo iným finančným sprostredkovateľom

1.   Finančné prostriedky uvedené v článku 25 ods. 1 písm. e) spravujú EIB, iní finanční sprostredkovatelia, alebo akákoľvek iná banka alebo organizácia, ktorá je schopná ich spravovať.

2.   Komisia prijme vykonávacie ustanovenia na účely odseku 1 podľa jednotlivých prípadov, aby sa zahrnulo rozdelenie rizika, odmena sprostredkovateľa zodpovedného za vykonávanie, využitie a vymáhanie ziskov z prostriedkov a uzavretie operácie.

Článok 33

Hodnotenie

1.   Komisia pravidelne monitoruje a reviduje svoje programy a hodnotí výsledky vykonávania geografických a tematických politík a programov, ako aj odvetvových politík a účinnosť plánovania, v prípade potreby prostredníctvom nezávislých vonkajších hodnotení, aby sa uistila, či splnili ciele, a aby mohla sformulovať odporúčania na účely skvalitnenia budúcich operácií. Náležite sa zohľadnia návrhy Európskeho parlamentu alebo Rady na nezávislé vonkajšie hodnotenie. Osobitná pozornosť sa venuje sociálnym sektorom a pokroku v dosahovaní RCM.

2.   Komisia zasiela svoje hodnotiace správy pre informáciu Európskemu parlamentu a výboru uvedenému v článku 35. Členské štáty môžu požiadať o prerokovanie určitých hodnotení vo výbore uvedenom v článku 35 ods. 3. Tieto výsledky sa využijú pri tvorbe programu a rozdeľovaní zdrojov.

3.   Komisia zapojí do fázy hodnotenia pomoci Spoločenstva poskytnutej podľa tohto nariadenia všetky príslušné zainteresované strany vrátane neštátnych subjektov a miestnych orgánov.

HLAVA V

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 34

Výročná správa

1.   Komisia preskúma pokrok dosiahnutý pri vykonávaní opatrení prijatých podľa tohto nariadenia a predloží Európskemu parlamentu a Rade výročnú správu o vykonávaní a výsledkoch a podľa možnosti hlavných výsledkoch a dosahu pomoci. Táto správa sa predloží aj Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

2.   Výročná správa obsahuje informácie o opatreniach financovaných v uplynulom roku, výsledkoch sledovania a hodnotenia, účasti príslušných partnerov a o viazaných a výdavkových rozpočtových prostriedkoch rozdelené podľa jednotlivých krajín, regiónov a oblastí spolupráce. Hodnotí výsledky pomoci prostredníctvom čo najširšieho využívania konkrétnych a merateľných ukazovateľov jej úlohy pri plnení cieľov tohto nariadenia. Osobitná pozornosť sa venuje sociálnym sektorom a pokroku v dosahovaní RCM.

Článok 35

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia. Lehota ustanovená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia je 30 dní.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia.

4.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

5.   Pozorovateľ z EIB sa zúčastňuje rokovaní výboru o otázkach, ktoré sa týkajú banky.

Článok 36

Účasť tretej krajiny, ktorá nie je oprávnená podľa tohto nariadenia

Bez toho, aby bol dotknutý článok 3 ods. 5, v záujme zabezpečenia ucelenosti a účinnosti pomoci Spoločenstva môže Komisia pri prijímaní akčných programov uvedených v článku 22 alebo pri prijímaní osobitných opatrení uvedených v článku 23 rozhodnúť, že krajiny, územia a regióny oprávnené na pomoc Spoločenstva podľa nariadenia (ES) č. 1085/2006 alebo nariadenia (ES) č. [...] a v rámci ERF sú oprávnené na opatrenia podľa tohto nariadenia, ak má geografický alebo tematický projekt alebo program, ktorý sa má vykonať, celosvetovú, regionálnu alebo cezhraničnú povahu. Tento spôsob financovania sa môže ustanoviť v strategických plánoch a viacročných orientačných programoch uvedených v článkoch 19 a 20. Ustanovenia o oprávnenosti uvedené v článku 10 a ustanovenia o účasti na postupoch verejného obstarávania a na postupoch uzatvárania zmlúv o udelení grantu a o pravidlách pôvodu uvedené v článku 31 sa prispôsobia tak, aby sa na nich mohli zúčastniť dotknuté krajiny, územia a regióny.

Článok 37

Pozastavenie pomoci

Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia o pozastavení pomoci v dohodách o partnerstve a spolupráci s partnerskými krajinami a regiónmi, ak partnerská krajina nedodrží zásady uvedené v článku 3 ods. 1 a ak konzultácie s partnerskou krajinou nevedú k riešeniu prijateľnému pre obe strany alebo ak sa konzultácie odmietnu, alebo v prípade osobitnej núdze môže Rada, uznášajúc sa kvalifikovanou väčšinou, na návrh Komisie prijať vhodné opatrenia vo vzťahu k akejkoľvek pomoci poskytnutej partnerskej krajine podľa tohto nariadenia. Tieto opatrenia môžu zahŕňať čiastočné alebo úplné pozastavenie pomoci.

Článok 38

Finančné ustanovenia

1.   Finančná referenčná suma na vykonávanie tohto nariadenia v období rokov 2007 – 2013 je 16 897 miliónov EUR.

2.   Orientačné výšky súm určených na jednotlivé programy uvedené v článkoch 5 až 10 a 11 až 16 a 17 sú ustanovené v prílohe IV. Tieto sumy sú ustanovené na obdobie rokov 2007 – 2013.

3.   Ročné rozpočtové prostriedky povoľuje rozpočtový orgán v rámci obmedzení vo viacročnom finančnom rámci.

4.   Orientačná suma 465 miliónov EUR bola zahrnutá do celkovej sumy pre tematické programy na financovanie činností v prospech krajín ENPI.

Článok 39

Zrušenie

1.   Týmto sa zrušujú tieto nariadenia:

| a) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2110/2005 zo 14. decembra 2005 o prístupe k vonkajšej pomoci Spoločenstva (20); |
| --- | --- |

a)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2110/2005 zo 14. decembra 2005 o prístupe k vonkajšej pomoci Spoločenstva (20);

| b) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 806/2004 z 21. apríla 2004 o podpore rovnosti pohlaví v rozvojovej spolupráci (21) |
| --- | --- |

b)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 806/2004 z 21. apríla 2004 o podpore rovnosti pohlaví v rozvojovej spolupráci (21)

| c) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 491/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa ustanovuje program finančnej a technickej pomoci tretím krajinám v oblasti migrácie a azylu (AENEAS) (22); |
| --- | --- |

c)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 491/2004 z 10. marca 2004, ktorým sa ustanovuje program finančnej a technickej pomoci tretím krajinám v oblasti migrácie a azylu (AENEAS) (22);

| d) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1568/2003 z 15. júla 2003 o pomoci na boj proti chorobám, ktoré súvisia s chudobou (HIV/AIDS, tuberkulóza a malária) v rozvojových krajinách (23); |
| --- | --- |

d)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1568/2003 z 15. júla 2003 o pomoci na boj proti chorobám, ktoré súvisia s chudobou (HIV/AIDS, tuberkulóza a malária) v rozvojových krajinách (23);

| e) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1567/2003 z 15. júla 2003 o pomoci pre politiky a aktivity týkajúce sa reprodukčného a sexuálneho zdravia a práv v rozvojových krajinách (24); |
| --- | --- |

e)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1567/2003 z 15. júla 2003 o pomoci pre politiky a aktivity týkajúce sa reprodukčného a sexuálneho zdravia a práv v rozvojových krajinách (24);

| f) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2130/2001 z 29. októbra 2001 o operáciách na pomoc ľuďom bez domova v rozvojových krajinách Ázie a Latinskej Ameriky (25); |
| --- | --- |

f)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2130/2001 z 29. októbra 2001 o operáciách na pomoc ľuďom bez domova v rozvojových krajinách Ázie a Latinskej Ameriky (25);

| g) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2494/2000 zo 7. novembra 2000 o opatreniach na podporu ochrany a trvalo udržateľného hospodárenia s tropickými pralesmi a ostatnými lesmi v rozvojových krajinách (26); |
| --- | --- |

g)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2494/2000 zo 7. novembra 2000 o opatreniach na podporu ochrany a trvalo udržateľného hospodárenia s tropickými pralesmi a ostatnými lesmi v rozvojových krajinách (26);

| h) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2493/2000 zo 7. novembra 2000 o opatreniach na podporu plného začlenenia rozmeru životného prostredia do rozvojového procesu rozvojových krajín (27); |
| --- | --- |

h)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2493/2000 zo 7. novembra 2000 o opatreniach na podporu plného začlenenia rozmeru životného prostredia do rozvojového procesu rozvojových krajín (27);

| i) | nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1726/2000 z 29. júna 2000 o rozvojovej spolupráci s Južnou Afrikou (28); |
| --- | --- |

i)

nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1726/2000 z 29. júna 2000 o rozvojovej spolupráci s Južnou Afrikou (28);

| j) | nariadenie Rady (ES) č. 1659/98 zo 17. júla 1998 o decentralizovanej spolupráci (29); |
| --- | --- |

j)

nariadenie Rady (ES) č. 1659/98 zo 17. júla 1998 o decentralizovanej spolupráci (29);

| k) | nariadenie Rady (ES) č. 1658/98 zo 17. júla 1998 o spolufinancovaní projektov s európskymi mimovládnymi rozvojovými organizáciami (MVRO) v oblastiach záujmu rozvojových krajín (30); |
| --- | --- |

k)

nariadenie Rady (ES) č. 1658/98 zo 17. júla 1998 o spolufinancovaní projektov s európskymi mimovládnymi rozvojovými organizáciami (MVRO) v oblastiach záujmu rozvojových krajín (30);

| l) | nariadenie Rady (ES) č. 1292/96 z 27. júna 1996 o politike potravinovej pomoci a riadení potravinovej pomoci a špeciálnych operáciách na podporu potravinovej bezpečnosti (31); |
| --- | --- |

l)

nariadenie Rady (ES) č. 1292/96 z 27. júna 1996 o politike potravinovej pomoci a riadení potravinovej pomoci a špeciálnych operáciách na podporu potravinovej bezpečnosti (31);

| m) | nariadenie Rady (EHS) č. 443/92 z 25. februára 1992 o finančnej a technickej pomoci ázijským a latinskoamerickým rozvojovým krajinám a o hospodárskej spolupráci s nimi (32) (ALA). |
| --- | --- |

m)

nariadenie Rady (EHS) č. 443/92 z 25. februára 1992 o finančnej a technickej pomoci ázijským a latinskoamerickým rozvojovým krajinám a o hospodárskej spolupráci s nimi (32) (ALA).

2.   Zrušené nariadenia sa naďalej vzťahujú na právne akty a záväzky z rozpočtových rokov pred rokom 2007. Každý odkaz na zrušené nariadenie sa považuje za odkaz na toto nariadenie.

Článok 40

Revízia

Komisia predloží Európskemu parlamentu a Rade do 31. decembra 2010 správu hodnotiacu vykonávanie tohto nariadenia počas prvých troch rokov, v prípade potreby aj s legislatívnym návrhom na potrebné zmeny, a to spoločne s orientačným rozdelením finančných prostriedkov uvedeným v prílohe IV.

Článok 41

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Uplatňuje sa od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V Bruseli ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 18. mája 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku) a rozhodnutie Rady z 23. októbra 2006. Spoločná pozícia Rady z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku) a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady z ... (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. EÚ L 210, 31.7.2006, s. 82.

2

(3)  Ú. v. EÚ L ...

3

(4)  Ú. v. EÚ L ...

4

(5)  Ú. v. EÚ L ...

5

(6)  Ú. v. EÚ L ...

6

(7)  Ú. v. EÚ L ...

7

(8)  Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

9

(10)  Ú. v. ES L 314, 30.11.2001, s. 1.

10

(11)  Ú. v. EÚ L 50, 21.2.2006, s. 1.

11

(12)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s.1.

12

(13)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

13

(14)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11).

14

(15)  Ú. v. ES L 163, 2.7.1996, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

15

(16)  Dohoda o obchode, rozvoji a spolupráci medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane jednej a Juhoafrickou republikou na strane druhej (Ú. v. ES L 311, 4.12.1999, s. 3).

16

(17)  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

17

(18)  Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

18

(19)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

19

(20)  Ú. v. EÚ L 344, 27.12.2005, s. 1.

20

(21)  Ú. v. EÚ L 143, 30.4.2004, s. 40.

21

(22)  Ú. v. EÚ L 80, 18.3.2004, s. 1.

22

(23)  Ú. v. EÚ L 224, 6.9.2003, s. 7. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2110/2005.

23

(24)  Ú. v. EÚ L 224, 6.9.2003, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2110/2005.

24

(25)  Ú. v. ES L 287, 31.10.2001, s. 3. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2110/2005.

25

(26)  Ú. v. ES L 288, 15.11.2000, s. 6. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2110/2005.

26

(27)  Ú. v. ES L 288, 15.11.2000, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2110/2005.

27

(28)  Ú. v. ES L 198, 4.8.2000, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2110/2005.

28

(29)  Ú. v. ES L 213, 30.7.1998, s. 6. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 625/2004 (Ú. v. EÚ L 99, 3.4.2004, s. 1).

29

(30)  Ú. v. ES L 213, 30.7.1998, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2110/2005.

30

(31)  Ú. v. ES L 166, 5.7.1996, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1726/2001 (Ú. v. ES L 234, 1.9.2001, s. 10).

31

(32)  Ú. v. ES L 52, 27.2.1992, p.1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2112/2005 (Ú. v. EÚ L 344, 27.12.2005, s. 23).

32

---

PRÍLOHA I

KRAJINY OPRÁVNENÉ PODĽA ČLÁNKU 1 ODS. 1

Latinská Amerika

| 1. | Argentína |
| --- | --- |

1.

Argentína

| 2. | Bolívia |
| --- | --- |

2.

Bolívia

| 3. | Brazília |
| --- | --- |

3.

Brazília

| 4. | Čile |
| --- | --- |

4.

Čile

| 5. | Kolumbia |
| --- | --- |

5.

Kolumbia

| 6. | Kostarika |
| --- | --- |

6.

Kostarika

| 7. | Kuba |
| --- | --- |

7.

Kuba

| 8. | Ekvádor |
| --- | --- |

8.

Ekvádor

| 9. | Salvádor |
| --- | --- |

9.

Salvádor

| 10. | Guatemala |
| --- | --- |

10.

Guatemala

| 11. | Honduras |
| --- | --- |

11.

Honduras

| 12. | Mexiko |
| --- | --- |

12.

Mexiko

| 13. | Nikaragua |
| --- | --- |

13.

Nikaragua

| 14. | Panama |
| --- | --- |

14.

Panama

| 15. | Paraguaj |
| --- | --- |

15.

Paraguaj

| 16. | Peru |
| --- | --- |

16.

Peru

| 17. | Uruguaj |
| --- | --- |

17.

Uruguaj

| 18. | Venezuela |
| --- | --- |

18.

Venezuela

Ázia

| 19. | Afganistan |
| --- | --- |

19.

Afganistan

| 20. | Bangladéš |
| --- | --- |

20.

Bangladéš

| 21. | Bhután |
| --- | --- |

21.

Bhután

| 22. | Kambodža |
| --- | --- |

22.

Kambodža

| 23. | Čína |
| --- | --- |

23.

Čína

| 24. | India |
| --- | --- |

24.

India

| 25. | Indonézia |
| --- | --- |

25.

Indonézia

| 26. | Kórejská ľudovodemokratická republika |
| --- | --- |

26.

Kórejská ľudovodemokratická republika

| 27. | Laos |
| --- | --- |

27.

Laos

| 28. | Malajzia |
| --- | --- |

28.

Malajzia

| 29. | Maldivy |
| --- | --- |

29.

Maldivy

| 30. | Mongolsko |
| --- | --- |

30.

Mongolsko

| 31. | Mjanmarsko/Barma |
| --- | --- |

31.

Mjanmarsko/Barma

| 32. | Nepál |
| --- | --- |

32.

Nepál

| 33. | Pakistan |
| --- | --- |

33.

Pakistan

| 34. | Filipíny |
| --- | --- |

34.

Filipíny

| 35. | Srí Lanka |
| --- | --- |

35.

Srí Lanka

| 36. | Thajsko |
| --- | --- |

36.

Thajsko

| 37. | Vietnam |
| --- | --- |

37.

Vietnam

Stredná Ázia

| 38. | Kazachstan |
| --- | --- |

38.

Kazachstan

| 39. | Kirgizská republika |
| --- | --- |

39.

Kirgizská republika

| 40. | Tadžikistan |
| --- | --- |

40.

Tadžikistan

| 41. | Turkménsko |
| --- | --- |

41.

Turkménsko

| 42. | Uzbekistan |
| --- | --- |

42.

Uzbekistan

Blízky východ

| 43. | Irán |
| --- | --- |

43.

Irán

| 44. | Irak |
| --- | --- |

44.

Irak

| 45. | Omán |
| --- | --- |

45.

Omán

| 46. | Saudská Arábia |
| --- | --- |

46.

Saudská Arábia

| 47. | Jemen |
| --- | --- |

47.

Jemen

Južná Afrika

| 48. | Južná Afrika |
| --- | --- |

48.

Južná Afrika

---

PRÍLOHA II

ZOZNAM OECD/DAC PRÍJÍMATEľOV OFICIÁLNEJ ROZVOJOVEJ POMOCI

Platný od roku 2006 pre správy o rokoch 2005, 2006 a 2007

| Najmenej rozvinuté krajiny | Iné krajiny s nízkymi príjmami
  (HND na obyvateľa < 825 USD v roku 2004) | Krajiny a územia s nižšími strednými príjmami
  (HND na obyvateľa 826 – 3 255 USD v roku 2004) | Krajiny a územia s vyššími strednými príjmami
  (HND na obyvateľa 3 256 – 10 065 USD v roku 2004) |
| --- | --- | --- | --- |
| Afganistan
  Angola
  Bangladéš
  Benin
  Bhután
  Burkina Faso
  Burundi
  Kambodža
  Kapverdy
  Stredoafrická republika
  Čad
  Komory
  Konžská demokratická republika
  Džibutsko
  Rovníková Guinea
  Eritrea
  Etiópia
  Gambia
  Guinea
  Guinea-Bissau
  Haiti
  Kiribati
  Laos
  Lesotho
  Libéria
  Madagaskar
  Malawi
  Maldivy
  Mali
  Mauritánia
  Mozambik
  Mjanmarsko
  Nepál
  Niger
  Rwanda
  Samoa
  Svätý Tomáš a Princov ostrov
  Senegal
  Sierra Leone
  Šalamúnové ostrovy
  Somálsko
  Sudán
  Tanzánia
  Timor-Leste
  Togo
  Tuvalu
  Uganda
  Vanuatu
  Jemen
  Zambia | Kamerun
  Konžská republika
  Pobrežie Slonoviny
  Ghana
  India
  Keňa
  Kórejská ľudovodemokratická republika
  Kirgizsko
  Moldavsko
  Mongolsko
  Nikaragua
  Nigéria
  Pakistan
  Papua-Nová Guinea
  Tadžikistan
  Uzbekistan
  Vietnam
  Zimbabwe | Albánsko
  Alžírsko
  Arménsko
  Azerbajdžan
  Bielorusko
  Bolívia
  Bosna a Hercegovina
  Brazília
  Čína
  Kolumbia
  Kuba
  Dominikánska republika
  Ekvádor
  Egypt
  Salvádor
  Fidži
  Gruzínsko
  Guatemala
  Guyana
  Honduras
  Indonézia
  Irán
  Irak
  Jamajka
  Jordánsko
  Kazachstan
  Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko
  Marshallove ostrovy
  Mikronézske fed. štáty
  Maroko
  Namíbia
  Niue
  Oblasti Palestínskej samosprávy
  Paraguaj
  Peru
  Filipíny
  Srbsko a Čierna Hora
  Srí Lanka
  Surinam
  Svazijsko
  Sýria
  Thajsko
  - Tokelau
  Tonga
  Tunisko
  Turkménsko
  Ukrajina
  - Wallis a Futuna | * Anguilla
  Antigua a Barbuda
  Argentína
  Barbados
  Belize
  Botswana
  Čile
  Cookove ostrovy
  Kostarika
  Chorvátsko
  Dominika
  Gabon
  Grenada
  Libanon
  Líbya
  Malajzia
  Maurícius
  - Mayotte
  Mexiko
  - Montserrat
  Nauru
  Omán
  Palau
  Panama
  Saudská Arábia (1)

  Seychely
  Južná Afrika
  *Svätá Helena
  Svätý Krištof a Nevis
  Svätá Lucia
  Svätý Vincent a Grenadíny
  Trinidad a Tobago
  Turecko
  - Ostrovy Turks a Caicos
  Uruguaj
  Venezuela |
| * | územie. |

Najmenej rozvinuté krajiny

Iné krajiny s nízkymi príjmami

(HND na obyvateľa < 825 USD v roku 2004)

Krajiny a územia s nižšími strednými príjmami

(HND na obyvateľa 826 – 3 255 USD v roku 2004)

Krajiny a územia s vyššími strednými príjmami

(HND na obyvateľa 3 256 – 10 065 USD v roku 2004)

Afganistan

Angola

Bangladéš

Benin

Bhután

Burkina Faso

Burundi

Kambodža

Kapverdy

Stredoafrická republika

Čad

Komory

Konžská demokratická republika

Džibutsko

Rovníková Guinea

Eritrea

Etiópia

Gambia

Guinea

Guinea-Bissau

Haiti

Kiribati

Laos

Lesotho

Libéria

Madagaskar

Malawi

Maldivy

Mali

Mauritánia

Mozambik

Mjanmarsko

Nepál

Niger

Rwanda

Samoa

Svätý Tomáš a Princov ostrov

Senegal

Sierra Leone

Šalamúnové ostrovy

Somálsko

Sudán

Tanzánia

Timor-Leste

Togo

Tuvalu

Uganda

Vanuatu

Jemen

Zambia

Kamerun

Konžská republika

Pobrežie Slonoviny

Ghana

India

Keňa

Kórejská ľudovodemokratická republika

Kirgizsko

Moldavsko

Mongolsko

Nikaragua

Nigéria

Pakistan

Papua-Nová Guinea

Tadžikistan

Uzbekistan

Vietnam

Zimbabwe

Albánsko

Alžírsko

Arménsko

Azerbajdžan

Bielorusko

Bolívia

Bosna a Hercegovina

Brazília

Čína

Kolumbia

Kuba

Dominikánska republika

Ekvádor

Egypt

Salvádor

Fidži

Gruzínsko

Guatemala

Guyana

Honduras

Indonézia

Irán

Irak

Jamajka

Jordánsko

Kazachstan

Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko

Marshallove ostrovy

Mikronézske fed. štáty

Maroko

Namíbia

Niue

Oblasti Palestínskej samosprávy

Paraguaj

Peru

Filipíny

Srbsko a Čierna Hora

Srí Lanka

Surinam

Svazijsko

Sýria

Thajsko

- Tokelau

Tonga

Tunisko

Turkménsko

Ukrajina

- Wallis a Futuna

- Anguilla

Antigua a Barbuda

Argentína

Barbados

Belize

Botswana

Čile

Cookove ostrovy

Kostarika

Chorvátsko

Dominika

Gabon

Grenada

Libanon

Líbya

Malajzia

Maurícius

- Mayotte

Mexiko

- Montserrat

Nauru

Omán

Palau

Panama

Saudská Arábia (1)

Seychely

Južná Afrika

*Svätá Helena

Svätý Krištof a Nevis

Svätá Lucia

Svätý Vincent a Grenadíny

Trinidad a Tobago

Turecko

- Ostrovy Turks a Caicos

Uruguaj

Venezuela

*

územie.

---

(1)  Saudská Arábia sa zaradila medzi krajiny s vysokými príjmami v roku 2004. V súlade s pravidlami OECD/DAC pre revíziu tohto zoznamu sa zo zoznamu vyradí v roku 2008, ak ostane krajinou s vysokými príjmami v roku 2005 a 2006. Jej čisté príjmy prijímateľov ODA od členov OECD/DAC boli 9,9 miliónov USD v roku 2003 a 9 miliónov USD (predbežne) v roku 2004.

---

PRÍLOHA III

KRAJINY AKT, KTORÉ SÚ KRAJINAMI PROTOKOLU O CUKRE

| 1. | Barbados |
| --- | --- |

1.

Barbados

| 2. | Belize |
| --- | --- |

2.

Belize

| 3. | Guyana |
| --- | --- |

3.

Guyana

| 4. | Jamajka |
| --- | --- |

4.

Jamajka

| 5. | Svätý Krištof a Nevis |
| --- | --- |

5.

Svätý Krištof a Nevis

| 6. | Trinidad a Tobago |
| --- | --- |

6.

Trinidad a Tobago

| 7. | Fidži |
| --- | --- |

7.

Fidži

| 8. | Konžská republika |
| --- | --- |

8.

Konžská republika

| 9. | Pobrežie Slonoviny |
| --- | --- |

9.

Pobrežie Slonoviny

| 10. | Keňa |
| --- | --- |

10.

Keňa

| 11. | Madagaskar |
| --- | --- |

11.

Madagaskar

| 12. | Malawi |
| --- | --- |

12.

Malawi

| 13. | Maurícius |
| --- | --- |

13.

Maurícius

| 14. | Mozambik |
| --- | --- |

14.

Mozambik

| 15. | Svazijsko |
| --- | --- |

15.

Svazijsko

| 16. | Tanzánia |
| --- | --- |

16.

Tanzánia

| 17. | Zambia |
| --- | --- |

17.

Zambia

| 18. | Zimbabwe |
| --- | --- |

18.

Zimbabwe

---

PRÍLOHA IV

ORIENTAČNÉ ROZDELENIE FINANČNÝCH PROSTRIEDKOV NA OBDOBIE ROKOV 2007 – 2013 (V MILIÓNOCH EUR)

| Spolu | 16 897 |
| --- | --- |
| Geografické programy: | 10 057 |
| Latinská Amerika | 2 690 |
| Ázia | 5 187 |
| Stredná Ázia | 719 |
| Blízky východ | 481 |
| Južná Afrika | 980 |
| Tematické programy: | 5 596 |
| Investovanie do ľudí | 1 060 |
| Životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi | 804 |
| Neštátne subjekty a miestne orgány v rozvoji | 1 639 |
| Potravinová bezpečnosť | 1 709 |
| Migrácia a azyl | 384 |
| Krajiny AKT, ktoré sú krajinami protokolu o cukre | 1 244 |

Spolu

16 897

Geografické programy:

10 057

Latinská Amerika

2 690

Ázia

5 187

Stredná Ázia

719

Blízky východ

481

Južná Afrika

980

Tematické programy:

5 596

Investovanie do ľudí

1 060

Životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi

804

Neštátne subjekty a miestne orgány v rozvoji

1 639

Potravinová bezpečnosť

1 709

Migrácia a azyl

384

Krajiny AKT, ktoré sú krajinami protokolu o cukre

1 244

---

PRÍLOHA V

NEROZVOJOVÉ KRAJINY A ÚZEMIA

| 1. | Austrália |
| --- | --- |

1.

Austrália

| 2. | Bahrajn |
| --- | --- |

2.

Bahrajn

| 3. | Brunej |
| --- | --- |

3.

Brunej

| 4. | Kanada |
| --- | --- |

4.

Kanada

| 5. | Čínsky Tchaj-pej |
| --- | --- |

5.

Čínsky Tchaj-pej

| 6. | Hongkong |
| --- | --- |

6.

Hongkong

| 7. | Japonsko |
| --- | --- |

7.

Japonsko

| 8. | Kórea |
| --- | --- |

8.

Kórea

| 9. | Macao |
| --- | --- |

9.

Macao

| 10. | Nový Zéland |
| --- | --- |

10.

Nový Zéland

| 11. | Kuvajt |
| --- | --- |

11.

Kuvajt

| 12. | Katar |
| --- | --- |

12.

Katar

| 13. | Singapur |
| --- | --- |

13.

Singapur

| 14. | Spojené arabské emiráty |
| --- | --- |

14.

Spojené arabské emiráty

| 15. | Spojené štáty americké |
| --- | --- |

15.

Spojené štáty americké

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

Komisia predložila 29. septembra 2004 návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej a hospodárskej spolupráce. Tento návrh vychádzal z článku 179 ods. 1 a článku 181a ods. 2 Zmluvy o ES.

Európsky parlament zaujal stanovisko v prvom čítaní 18. mája 2006.

Rada prijala spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 Zmluvy o ES 23. októbra 2006.

II.   CIEĽ

Cieľom navrhovaného nariadenia je v súlade s článkom 179 Zmluvy o ES financovať opatrenia zamerané na podporu spolupráce s rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi uvedenými v prílohe k nariadeniu a financovať tematické programy v krajinách, regiónoch a územiach, ktoré sú oprávnené na pomoc v rámci geografického programu nariadenia, na pomoc v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva alebo na geografickú spoluprácu v rámci Európskeho rozvojového fondu.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

Všeobecne

Úvodný návrh Komisie zahŕňal všeobecné ciele vymedzené v hlave XX a hlave XXI Zmluvy o ES. Poskytoval teda podporu rozvojovej politike, ako aj všetkým formám spolupráce s rozvojovými krajinami, transformujúcimi sa krajinami a industrializovanými krajinami. Nestanovoval žiadne obmedzenia oblastí spolupráce alebo zásahov Spoločenstva.

Európsky parlament počas prvého čítania prijal veľký počet pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov k úvodnému návrhu Komisie, aby obmedzil jeho rozsah pôsobnosti na rozvojové krajiny a aby návrh vychádzal z jediného ustanovenia zmluvy (článok 179). Európsky parlament chcel taktiež zmeniť navrhované nariadenie na procesný nástroj a presadzoval, aby sa politické priority stanovili samostatnými nariadeniami prijatými spolurozhodovacím postupom.

Zmenu navrhovaného nariadenia na procesný nástroj, ktorá by si vyžadovala niekoľko nových návrhov Komisie, nemohla akceptovať Rada ani Komisia, ktoré vyjadrili názor, že takýto prístup by nebol v súlade so stanoveným cieľom zjednodušiť štruktúru nástrojov Spoločenstva v oblasti vonkajšieho financovania. Po intenzívnych diskusiách medzi Radou, Európskym parlamentom a Komisiou sa koncom júna 2006 dosiahla dohoda o štruktúre navrhovaného nariadenia v rámci všeobecnej dohody o balíku nástrojov vonkajšieho financovania.

Okrem toho sa od pôvodného návrhu Komisie oddelil návrh nariadenia o spolupráci s industrializovanými krajinami.

Spoločná pozícia, ktorá je odrazom tejto dohody medzi všetkými zainteresovanými inštitúciami, teraz hovorí o nariadení, ktorým sa ustanovuje nástroj financovania rozvojovej spolupráce, ktoré vychádza iba z článku 179 Zmluvy o ES a je odpoveďou na početné pochybnosti vyjadrené v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch Európskeho parlamentu z prvého čítania.

V nasledujúcich častiach sú opísané podstatné zmeny.

Odôvodnenia

Počet a obsah odôvodnení sa rozšíril, aby bol v súlade so zmenami článkov nariadenia.

Právny základ

V súlade s dohodou medzi Radou, Európskym parlamentom a Komisiou o celkovej štruktúre nástrojov vonkajšieho financovania sa úvodný návrh Komisie na nástroj pre rozvojovú a hospodársku spoluprácu zúžil a obmedzil na nástroj financovania rozvojovej spolupráce. Táto zmena umožnila vypustiť odkaz na článok 181a ods. 2 Zmluvy o ES a stanoviť za základ nariadenia iba článok 179 ods. 1.

Rozsah pôsobnosti, ciele a všeobecné zásady (články 1 až 3)

Podľa článku 1 spoločnej pozície je všeobecným cieľom nariadenia financovať opatrenia zamerané na podporu spolupráce s istými rozvojovými krajinami, územiami a regiónmi a financovať tematické programy v krajinách, regiónoch a na územiach, ktoré sú oprávnené na pomoc v rámci geografického programu nariadenia, na pomoc v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva alebo na geografickú spoluprácu v rámci Európskeho rozvojového fondu.

Článok 2 ustanovuje ciele geografickej a tematickej spolupráce s partnerskými krajinami a regiónmi. Zároveň ustanovuje, že opatrenia zamerané na spoluprácu v rámci geografických programov sa navrhnú tak, aby boli v celom rozsahu oprávnené na oficiálnu rozvojovú pomoc. Tematické programy sa tiež navrhnú tak, aby spĺňali kritériá oficiálnej rozvojovej pomoci, okrem niektorých riadne vymedzených a kvantifikovaných výnimiek.

Článok 3 obsahuje všeobecné zásady, ktoré sa vzťahujú na všetky opatrenia a programy v rámci nariadenia. Tieto zásady vychádzajú z hlavy XX Zmluvy o ES, vyhlásenia o rozvojovej politike a rôznych medzinárodne uznávaných zásad a záväzkov, ktoré sa okrem iného týkajú účinnosti pomoci.

Geografické a tematické programy (články 4 až 17)

Rovnako ako Európsky parlament v prvom čítaní vyjadrila Rada znepokojenie nad nedostatkom politického obsahu v úvodnom návrhu Komisie. V článku 3 úvodného návrhu Komisie sa uvádza len to, že opatrenia by sa mali financovať v rámci geografických a tematických programov, ktoré vypracuje Komisia a ktoré zároveň vymedzia ich geografický rozsah. Rada sa však rozhodla pre iné riešenie, aby si zachovala svoje legislatívne právomoci. Rada sa nazdáva, že namiesto obmedzenia návrhu Komisie na procesný nástroj, čo by si vyžadovalo, aby Komisia na predkladanie návrhov ďalších politických nariadení využívala svoje právo iniciatívy, by bolo vhodnejšie pridať do ustanovení uvedeného nariadenia politický obsah. Články 5 až 10 spoločnej pozície preto ustanovujú politiku pre geografické programy, zatiaľ čo články 11 až 16 ustanovujú obsah tematických programov.

Článok 5 je horizontálnym ustanovením zásad, ktoré sa vzťahujú na každý geografický program. V súlade s celkovým účelom, rozsahom pôsobnosti, cieľmi a všeobecnými zásadami nariadenia teda geografická spolupráca s rozvojovými krajinami v Latinskej Amerike, Ázii, Strednej Ázii, na Blízkom východe a v Južnej Afrike zahŕňa aj činnosti v oblastiach, ako napríklad odstránenie chudoby a plnenie rozvojových cieľov tisícročia, alebo v oblastiach, ktoré vyhlásenie o rozvojovej politike vymedzuje ako oblasti pre činnosť Spoločenstva; medzi tieto oblasti patrí ľudský rozvoj, sociálna súdržnosť a zamestnanosť, správa vecí verejných, demokracia, ľudské práva a podpora inštitucionálnych reforiem, obchod a regionálna integrácia, životné prostredie a trvalo udržateľný rozvoj prírodných zdrojov, voda a energia, infraštruktúra, komunikácia a doprava, rozvoj vidieka, územné plánovanie, poľnohospodárstvo a potravinová bezpečnosť, ako aj situácie po ukončení krízy a nestabilné štáty.

Články 6 až 10 ustanovujú oblasti spolupráce s každým z geografických regiónov, ktoré sú v súlade s činnosťami ustanovenými v článku 5 a zároveň ich dopĺňajú. Tieto konkrétne dodatočné oblasti spolupráce umožňujú prispôsobiť prístup charakteristikám jednotlivých geografických regiónov. Obsah týchto ustanovení vo veľkej miere vychádza z existujúcich nariadení.

Podobne sa postupovalo v prípade tematických programov. Článok 11 ustanovuje zásady, ktoré sa vzťahujú na všetky tematické programy. V týchto ustanoveniach sa uvádza konkrétny obsah s podrobnosťami jednotlivých tematických programov: investovanie do ľudí (článok 12), životné prostredie a trvalo udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi vrátane energie (článok 13), neštátne subjekty a miestne orgány v rozvoji (článok 14), potravinová bezpečnosť (článok 15) a migrácia a azyl (článok 16).

Obsah týchto tematických ustanovení vychádza vo veľkej miere z existujúcich tematických nariadení, neobmedzuje sa však na ne. Obsah sa prispôsobil meniacim sa potrebám a meniacej sa situácii, pričom zohľadňuje vyhlásenie o rozvojovej politike a sériu oznámení, ktoré Komisia predložila v januári 2006.

V nadväznosti na nariadenie (ES) č. 266/2006 sa do článku 17 vložilo ustanovenie o pomoci Spoločenstva krajinám AKT, ktoré sú krajinami protokolu o cukre, s cieľom podporiť ich proces prispôsobenia sa, ktorý je dôsledkom reformy spoločnej organizácie trhu s cukrom.

Finančné ustanovenia (článok 38 a príloha IV)

V článku 38 spoločnej pozície sa ustanovuje referenčná suma na vykonávanie nariadenia na obdobie 2007 – 2013. Orientačné sumy pridelené jednotlivým programom sú ustanovené v prílohe IV, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou nariadenia. Spoločná pozícia vyčleňuje aj orientačnú sumu v rámci celkovej sumy na tematické programy určenú na financovanie činností, z ktorých majú prospech krajiny v rámci nástroja európskeho susedstva a partnerstva.

Zahrnutie tohto orientačného rozdelenia financií je reakciou Rady na problém, na ktorý poukázal aj Európsky parlament a ktorým je potreba väčšieho zapojenia oboch inštitúcií do prideľovania zdrojov.

Revízia, nadobudnutie účinnosti a uplatňovanie (články 40 a 41)

Spoločná pozícia ustanovuje, že nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v úradnom vestníku. Uplatňuje sa od 1. januára 2007 do 31. decembra 2013. Článok 40 navyše zaväzuje Komisiu, aby najneskôr do 31. decembra 2010 predložila Európskemu parlamentu a Rade správu hodnotiacu vykonávanie nariadenia vrátane orientačného rozdelenia finančných prostriedkov stanoveného v prílohe IV.

IV.   ZÁVER

Rada sa domnieva, že spoločná pozícia, ktorá je výsledkom rozsiahlej prípravnej práce a rokovaní od roku 2005 a ktorú podporuje Komisia, sa zaoberá problémami, na ktoré poukázal Európsky parlament.

Časté a intenzívne kontakty a výmeny názorov medzi príslušnými predsedníctvami Rady a kľúčovými aktérmi Európskeho parlamentu vyústili počas tohto procesu do podstatného zblíženia pozícií uvedených dvoch inštitúcií. Konečným výsledkom tohto zblíženia sú kompromisné riešenia všetkých nedoriešených otázok, ktoré sa odzrkadľujú v spoločnej pozícii.

Cieľom spoločnej pozície teda je zriadiť funkčný a efektívny nástroj financovania rozvojovej spolupráce Spoločenstva, ktorý predstavuje rovnováhu medzi potrebou zjednodušiť existujúce nástroje a dodržiavaním právomocí oboch zákonodarných orgánov.

---

| 12.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 301/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 301/85

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 29/2006

prijatá Radou 14. novembra 2006

na účely prijatia nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. .../2006 z ... o predkladaní štatistických údajov o vyloďovaní produktov rybolovu v členských štátoch a o zrušení nariadenia Rady (EHS) č. 1382/91

(Text s významom pre EHP)

(2006/C 301 E/03)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 285 ods. 1,

so zreteľom na návrh Komisie,

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (1),

keďže:

| (1) | Nariadenie Rady (EHS) č. 1382/91 z 21. mája 1991 o predkladaní údajov o vyloďovaní produktov rybolovu v členských štátoch (2) vyžaduje od členských štátov, aby Komisii predkladali údaje o množstve a priemerných cenách produktov rybolovu vylodených na ich území. |
| --- | --- |

(1)

Nariadenie Rady (EHS) č. 1382/91 z 21. mája 1991 o predkladaní údajov o vyloďovaní produktov rybolovu v členských štátoch (2) vyžaduje od členských štátov, aby Komisii predkladali údaje o množstve a priemerných cenách produktov rybolovu vylodených na ich území.

| (2) | Skúsenosti ukázali, že predkladanie ročných údajov namiesto mesačných údajov podľa právnych predpisov Spoločenstva nemá nepriaznivý vplyv na analýzy trhu s produktmi rybolovu a na iné ekonomické analýzy. |
| --- | --- |

(2)

Skúsenosti ukázali, že predkladanie ročných údajov namiesto mesačných údajov podľa právnych predpisov Spoločenstva nemá nepriaznivý vplyv na analýzy trhu s produktmi rybolovu a na iné ekonomické analýzy.

| (3) | Keby sa údaje poskytovali v členení podľa vlajky štátu, pod ktorou sa plavia rybárske plavidlá, vypracovanie analýz by sa zjednodušilo. |
| --- | --- |

(3)

Keby sa údaje poskytovali v členení podľa vlajky štátu, pod ktorou sa plavia rybárske plavidlá, vypracovanie analýz by sa zjednodušilo.

| (4) | Nariadením (EHS) č. 1382/91 sa ukladá obmedzenie rozsahu v akom sú povolené metódy výberu vzoriek, keď zber a spracovanie údajov nadmerne zaťažujú niektoré vnútroštátne orgány. S cieľom zdokonaliť a zjednodušiť systém predkladania údajov, je vhodné nahradiť uvedené nariadenie novým nástrojom. Nariadenie (EHS) č. 1382/91 by sa malo následne zrušiť. |
| --- | --- |

(4)

Nariadením (EHS) č. 1382/91 sa ukladá obmedzenie rozsahu v akom sú povolené metódy výberu vzoriek, keď zber a spracovanie údajov nadmerne zaťažujú niektoré vnútroštátne orgány. S cieľom zdokonaliť a zjednodušiť systém predkladania údajov, je vhodné nahradiť uvedené nariadenie novým nástrojom. Nariadenie (EHS) č. 1382/91 by sa malo následne zrušiť.

| (5) | Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie spoločného právneho rámca pre systematickú tvorbu štatistických údajov Spoločenstva o vyloďovaní produktov rybolovu v členských štátoch, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa. |
| --- | --- |

(5)

Keďže cieľ tohto nariadenia, a to vytvorenie spoločného právneho rámca pre systematickú tvorbu štatistických údajov Spoločenstva o vyloďovaní produktov rybolovu v členských štátoch, nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov a možno ho lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto nariadenie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie tohto cieľa.

| (6) | Nariadenie Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (3) poskytuje referenčný rámec pre štatistiku v oblasti rybolovu. Vyžaduje najmä súlad so zásadami nestrannosti, spoľahlivosti, závažnosti, nákladovej efektívnosti, ochrany dôverných štatistických údajov a transparentnosti. |
| --- | --- |

(6)

Nariadenie Rady (ES) č. 322/97 zo 17. februára 1997 o štatistike Spoločenstva (3) poskytuje referenčný rámec pre štatistiku v oblasti rybolovu. Vyžaduje najmä súlad so zásadami nestrannosti, spoľahlivosti, závažnosti, nákladovej efektívnosti, ochrany dôverných štatistických údajov a transparentnosti.

| (7) | Je dôležité zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto nariadenia a na tento účel je potrebné stanoviť postup Spoločenstva, ktorým sa v primeranej lehote budú môcť určiť vykonávacie opatrenia a vykonať potrebné technické úpravy. |
| --- | --- |

(7)

Je dôležité zabezpečiť jednotné uplatňovanie tohto nariadenia a na tento účel je potrebné stanoviť postup Spoločenstva, ktorým sa v primeranej lehote budú môcť určiť vykonávacie opatrenia a vykonať potrebné technické úpravy.

| (8) | Opatrenia, potrebné na vykonávanie tejto smernice, by sa mali prijímať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (4). |
| --- | --- |

(8)

Opatrenia, potrebné na vykonávanie tejto smernice, by sa mali prijímať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (4).

| (9) | Keďže štatistické údaje o vyloďovaní produktov rybolovu tvoria dôležitý nástroj riadenia spoločnej politiky rybného hospodárstva, je vhodné ustanoviť možnosť využitia riadiaceho postupu upraveného rozhodnutím 1999/468/ES, ktorým by sa členským štátom poskytlo prechodné obdobie na vykonávanie tohto nariadenia a výnimky dovoľujúce vylúčiť štatistické údaje za konkrétny sektor rybného hospodárstva z predkladaných vnútroštátnych štatistických údajov. |
| --- | --- |

(9)

Keďže štatistické údaje o vyloďovaní produktov rybolovu tvoria dôležitý nástroj riadenia spoločnej politiky rybného hospodárstva, je vhodné ustanoviť možnosť využitia riadiaceho postupu upraveného rozhodnutím 1999/468/ES, ktorým by sa členským štátom poskytlo prechodné obdobie na vykonávanie tohto nariadenia a výnimky dovoľujúce vylúčiť štatistické údaje za konkrétny sektor rybného hospodárstva z predkladaných vnútroštátnych štatistických údajov.

| (10) | Na druhej strane by sa mala preniesť na Komisiu právomoc stanoviť podmienky, na základe ktorých by sa technicky upravili prílohy. Keďže takéto opatrenia majú všeobecný rozsah a sú určené na zmeny a doplnenia nepodstatných prvkov tohto nariadenia, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ktorý je uvedený v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES, |
| --- | --- |

(10)

Na druhej strane by sa mala preniesť na Komisiu právomoc stanoviť podmienky, na základe ktorých by sa technicky upravili prílohy. Keďže takéto opatrenia majú všeobecný rozsah a sú určené na zmeny a doplnenia nepodstatných prvkov tohto nariadenia, mali by sa prijať v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ktorý je uvedený v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES,

PRIJALI TOTO NARIADENIE:

Článok 1

Vymedzenie pojmov

Na účely tohto nariadenia sa uplatňujú tieto definície:

| 1. | „rybárske plavidlá Spoločenstva“ sú rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou členského štátu Spoločenstva a sú zaregistrované v Spoločenstve; |
| --- | --- |

1.

„rybárske plavidlá Spoločenstva“ sú rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou členského štátu Spoločenstva a sú zaregistrované v Spoločenstve;

| 2. | „rybárske plavidlá EZVO“ sú rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou štátu EZVO alebo sú zaregistrované v štáte EZVO; |
| --- | --- |

2.

„rybárske plavidlá EZVO“ sú rybárske plavidlá, ktoré sa plavia pod vlajkou štátu EZVO alebo sú zaregistrované v štáte EZVO;

| 3. | „jednotková hodnota“ je:






  a) | cena vylodeného produktu rybolovu (v národnej mene) pri prvom predaji, ktorá sa delí vylodeným množstvom (v tonách), alebo |
| --- | --- | --- |

3.

„jednotková hodnota“ je:

a)

cena vylodeného produktu rybolovu (v národnej mene) pri prvom predaji, ktorá sa delí vylodeným množstvom (v tonách), alebo

| b) | pre produkty rybolovu, ktoré sa nepredajú okamžite, priemerná cena za tonu v národnej mene, odhadnutá pomocou vhodnej metódy. |
| --- | --- |

b)

pre produkty rybolovu, ktoré sa nepredajú okamžite, priemerná cena za tonu v národnej mene, odhadnutá pomocou vhodnej metódy.

Článok 2

Povinnosti členských štátov

1.   Členské štáty predkladajú Komisii každý rok štatistické údaje s ohľadom na produkty rybolovu, ktoré na ich území vylodia rybárske plavidlá Spoločenstva alebo EZVO (ďalej len „štatistické údaje“).

2.   Na účely tohto nariadenia sa za produkty rybolovu vylodené na území vykazujúcich členských štátov považujú:

| a) | produkty vylodené z rybárskych plavidiel alebo iných častí rybárskych flotíl v prístavoch jednotlivých štátov v rámci Spoločenstva; |
| --- | --- |

a)

produkty vylodené z rybárskych plavidiel alebo iných častí rybárskych flotíl v prístavoch jednotlivých štátov v rámci Spoločenstva;

| b) | produkty vylodené z rybárskych plavidiel vykazujúcich členských štátov v prístavoch nečlenských štátov Spoločenstva a zahrnuté v dokumente T2M pripojenom v prílohe 43 k nariadeniu Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (5). |
| --- | --- |

b)

produkty vylodené z rybárskych plavidiel vykazujúcich členských štátov v prístavoch nečlenských štátov Spoločenstva a zahrnuté v dokumente T2M pripojenom v prílohe 43 k nariadeniu Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993, ktorým sa vykonáva nariadenie Rady (EHS) č. 2913/92, ktorým sa ustanovuje Colný kódex Spoločenstva (5).

Článok 3

Zostavovanie štatistických údajov

1.   Štatistické údaje sa vzťahujú na celkové množstvo produktov vylodených v rámci Spoločenstva.

2.   Ak by komplexný zber údajov z dôvodu štrukturálnych charakteristík určitého sektora rybolovu členského štátu spôsoboval vnútroštátnym orgánom problémy neúmerné významu sektora, môžu sa použiť metódy výberu vzoriek.

Článok 4

Štatistické údaje

Štatistické údaje zahŕňajú celkové množstvo a jednotkové hodnoty produktov rybolovu vylodených v referenčnom kalendárnom roku.

Ukazovatele, za ktoré sa predkladajú štatistické údaje, ich definície a príslušné klasifikácie sú uvedené v prílohách II, III a IV.

Článok 5

Predkladanie štatistických údajov

Členské štáty predkladajú Komisii štatistické údaje za rok vo formáte stanovenom v prílohe I a s kódmi uvedenými v prílohách II, III and IV.

Štatistické údaje sa predkladajú do šiestich mesiacov od skončenia referenčného kalendárneho roka.

Článok 6

Metodika

1.   Každý členský štát predloží Komisii podrobnú metodickú správu o spôsobe zberu údajov a tvorby štatistiky do ... (6). Táto správa obsahuje podrobnosti o všetkých metódach výberu vzoriek a hodnotenie kvality výsledných odhadov.

2.   Komisia preskúma správy a svoje závery predloží príslušnej pracovnej skupine Stáleho výboru pre poľnohospodársku štatistiku (ďalej len „výbor“) zriadeného podľa článku 1 rozhodnutia Rady 72/279/EHS (7).

3.   Členské štáty informujú Komisiu o všetkých zmenách údajov uvedených v odseku 1 do troch mesiacov po tom ako nastali zmeny. Zašlú tiež Komisii podrobnosti o všetkých významných zmenách v použitých metódach zberu.

Článok 7

Prechodné obdobia

Členským štátom sa môžu v súlade s postupom uvedeným v článku 11ods. 2 poskytnúť prechodné obdobia na vykonávanie tohto nariadenia v trvaní najviac tri roky od nadobudnutia jeho účinnosti.

Článok 8

Odchýlky

1.   Ak by predkladanie štatistických údajov za určitý sektor rybolovu členského štátu spôsobovalo vnútroštátnym orgánom problémy neúmerné významu sektora, môže sa udeliť výnimka v súlade s postupom uvedeným v článku 11 ods. 2, ktorou sa členskému štátu povolí, aby z predkladaných vnútroštátnych štatistických údajov vylúčil štatistické údaje za tento sektor.

2.   Ak členský štát žiada o odchýlku podľa odseku 1, predloží Komisii na podporu svojej žiadosti správu o problémoch pri uplatňovaní tohto nariadenia týkajúcich sa celkového množstva produktov vylodených na jeho území.

Článok 9

Aktualizácia príloh

Opatrenia týkajúce sa technickej úpravy príloh sa prijmú v súlade s regulačným postupom s kontrolou, ktorý je uvedený v článku 11 ods. 3.

Článok 10

Hodnotenie

Do ... (8) a potom každé tri roky predloží Komisia Európskemu parlamentu a Rade hodnotiacu správu o štatistických údajoch zostavených na základe tohto nariadenia, a najmä o ich relevantnosti a kvalite. Správa obsahuje aj analýzu nákladov a prínosov systému, ktorý sa použil na zber a spracovanie štatistických údajov a uvedie najlepšie postupy, prostredníctvom ktorých možno znížiť pracovné zaťaženie členských štátov a zvýšiť užitočnosť a kvalitu týchto štatistických údajov.

Článok 11

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 4 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

Lehota ustanovená v článku 4 ods. 3 tohto rozhodnutia je tri mesiace.

3.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňuje sa článok 5a ods. 1 až 4 a článok 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia článku 8 uvedeného rozhodnutia.

Článok 12

Zrušenie

Nariadenie (EHS) č. 1382/91 sa týmto zrušuje.

Článok 13

Nadobudnutie účinnosti

Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.

V ...,

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 15. júna 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 14. novembra 2006 a stanovisko Európskeho parlamentu z...(zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku).

1

(2)  Ú. v. ES L 133, 28.5.1991, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1882/2003 (Ú. v. EÚ L 284, 31.10.2003, s. 1).

2

(3)  Ú. v. ES L 52, 22.2.1997, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 1882/2003.

3

(4)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22. 7. 2006, s. 11).

4

(5)  Ú. v. ES L 253, 11.10.1993, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 402/2006 (Ú. v. EÚ L 70, 9.3.2006, s. 35).

5

(6)  12 mesiacov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

6

(7)  Ú. v. ES L 179, 7.8.1972, s. 1.

7

(8)  Troch rokov odo dňa nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia.

8

---

PRÍLOHA I

FORMÁT NA PREDKLADANIE ŠTATISTICKÝCH ÚDAJOV

Formát súboru štatistických údajov

Štatistické údaje sa predkladajú v súbore, v ktorom každý záznam obsahuje nasledujúce údaje. Tieto údaje sa oddeľujú čiarkou („,“).

| Údaj | Poznámka | Príloha |
| --- | --- | --- |
| referenčný rok | štvormiestne číslo (napr. 2003) | |
| vykazujúci štát | trojmiestny alfabetický kód | príloha II |
| druh alebo skupina druhov | medzinárodný trojmiestny alfabetický kód (1) | - |
| vlajka štátu | trojmiestny alfabetický kód | príloha II |
| obchodná úprava | | príloha III |
| účel použitia | | príloha IV |
| množstvo | vylodené tony (zaokrúhlené na jedno desatinné miesto) | |
| jednotková hodnota | národná mena za tonu | |

Údaj

Poznámka

Príloha

referenčný rok

štvormiestne číslo (napr. 2003)

vykazujúci štát

trojmiestny alfabetický kód

príloha II

druh alebo skupina druhov

medzinárodný trojmiestny alfabetický kód (1)

-

vlajka štátu

trojmiestny alfabetický kód

príloha II

obchodná úprava

príloha III

účel použitia

príloha IV

množstvo

vylodené tony (zaokrúhlené na jedno desatinné miesto)

jednotková hodnota

národná mena za tonu

Množstvá nižšie ako 50 kg vylodenej hmotnosti sa zaznamenávajú ako „0,0“.

---

(1)  Úplný zoznam medzinárodných trojmiestnych alfabetických kódov možno nájsť v súbore ASFIS FAO (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp).

---

PRÍLOHA II

ZOZNAM KÓDOV ŠTÁTOV

| Štát | Kód |
| --- | --- |
| Belgicko | BEL |
| Česká republika | CZE |
| Dánsko | DNK |
| Nemecko | DEU |
| Estónsko | EST |
| Grécko | GRC |
| Španielsko | ESP |
| Francúzsko | FRA |
| Írsko | IRL |
| Taliansko | ITA |
| Cyprus | CYP |
| Lotyšsko | LVA |
| Litva | LTU |
| Luxembursko | LUX |
| Maďarsko | HUN |
| Malta | MLT |
| Holandsko | NLD |
| Rakúsko | AUT |
| Poľsko | POL |
| Portugalsko | PRT |
| Slovinsko | SVN |
| Slovensko | SVK |
| Fínsko | FIN |
| Švédsko | SWE |
| Spojené kráľovstvo | GBR |
| Island | ISL |
| Nórsko | NOR |
| Ostatné štáty | OTH |

Štát

Kód

Belgicko

BEL

Česká republika

CZE

Dánsko

DNK

Nemecko

DEU

Estónsko

EST

Grécko

GRC

Španielsko

ESP

Francúzsko

FRA

Írsko

IRL

Taliansko

ITA

Cyprus

CYP

Lotyšsko

LVA

Litva

LTU

Luxembursko

LUX

Maďarsko

HUN

Malta

MLT

Holandsko

NLD

Rakúsko

AUT

Poľsko

POL

Portugalsko

PRT

Slovinsko

SVN

Slovensko

SVK

Fínsko

FIN

Švédsko

SWE

Spojené kráľovstvo

GBR

Island

ISL

Nórsko

NOR

Ostatné štáty

OTH

---

PRÍLOHA III

ZOZNAM KÓDOV OBCHODNÝCH ÚPRAV

Časť A

Zoznam

| Obchodná úprava | Kód |
| --- | --- |
| Čerstvé (nešpecifikované) | 10 |
| Čerstvé (celé) | 11 |
| Čerstvé (vypitvané) | 12 |
| Čerstvé (chvosty) | 13 |
| Čerstvé (filety) | 14 |
| Čerstvé (vypitvané, bez hláv) | 16 |
| Čerstvé (živé) | 18 |
| Čerstvé (ostatné) | 19 |
| Mrazené (nešpecifikované) | 20 |
| Mrazené (celé) | 21 |
| Mrazené (vypitvané) | 22 |
| Mrazené (chvosty) | 23 |
| Mrazené (filety) | 24 |
| Mrazené (nefiletované) | 25 |
| Mrazené (vypitvané, bez hláv) | 26 |
| Mrazené (vyčistené) | 27 |
| Mrazené (nevyčistené) | 28 |
| Mrazené (ostatné) | 29 |
| Solené (nešpecifikované) | 30 |
| Solené (celé) | 31 |
| Solené (vypitvané) | 32 |
| Solené (filety) | 34 |
| Solené (vypitvané, bez hláv) | 36 |
| Solené (ostatné) | 39 |
| Údené | 40 |
| Varené | 50 |
| Varené (mrazené a balené) | 60 |
| Sušené (nešpecifikované) | 70 |
| Sušené (celé) | 71 |
| Sušené (vypitvané) | 72 |
| Sušené (filety) | 74 |
| Sušené (vypitvané, bez hláv) | 76 |
| Sušené (bez kože) | 77 |
| Sušené (ostatné) | 79 |
| Celé (nešpecifikované) | 91 |
| Klepetá | 80 |
| Vajíčka | 85 |
| Obchodná úprava nezistená | 99 |

Obchodná úprava

Kód

Čerstvé (nešpecifikované)

10

Čerstvé (celé)

11

Čerstvé (vypitvané)

12

Čerstvé (chvosty)

13

Čerstvé (filety)

14

Čerstvé (vypitvané, bez hláv)

16

Čerstvé (živé)

18

Čerstvé (ostatné)

19

Mrazené (nešpecifikované)

20

Mrazené (celé)

21

Mrazené (vypitvané)

22

Mrazené (chvosty)

23

Mrazené (filety)

24

Mrazené (nefiletované)

25

Mrazené (vypitvané, bez hláv)

26

Mrazené (vyčistené)

27

Mrazené (nevyčistené)

28

Mrazené (ostatné)

29

Solené (nešpecifikované)

30

Solené (celé)

31

Solené (vypitvané)

32

Solené (filety)

34

Solené (vypitvané, bez hláv)

36

Solené (ostatné)

39

Údené

40

Varené

50

Varené (mrazené a balené)

60

Sušené (nešpecifikované)

70

Sušené (celé)

71

Sušené (vypitvané)

72

Sušené (filety)

74

Sušené (vypitvané, bez hláv)

76

Sušené (bez kože)

77

Sušené (ostatné)

79

Celé (nešpecifikované)

91

Klepetá

80

Vajíčka

85

Obchodná úprava nezistená

99

Časť B

Poznámky

| 1. | Filety: pásiky mäsa rezaného paralelne s chrbticou ryby, ktoré sa skladajú z pravej alebo ľavej strany ryby za predpokladu, že hlava, vnútornosti, plutvy (chrbtové, análne, chvostové, brušné, hrudné) a kosti (stavcové alebo veľké chrbtové kosti, brušné alebo rebrové, žiabrové alebo strmienkové atď.) sa odstránili a dve strany nie sú spojené, napríklad chrbtom alebo bruchom. |
| --- | --- |

1.

Filety: pásiky mäsa rezaného paralelne s chrbticou ryby, ktoré sa skladajú z pravej alebo ľavej strany ryby za predpokladu, že hlava, vnútornosti, plutvy (chrbtové, análne, chvostové, brušné, hrudné) a kosti (stavcové alebo veľké chrbtové kosti, brušné alebo rebrové, žiabrové alebo strmienkové atď.) sa odstránili a dve strany nie sú spojené, napríklad chrbtom alebo bruchom.

| 2. | Celé ryby: nevypitvané ryby. |
| --- | --- |

2.

Celé ryby: nevypitvané ryby.

| 3. | Vyčistené: kalmáre, ktorým sa z tela odstránili nožičky, hlava a vnútorné orgány. |
| --- | --- |

3.

Vyčistené: kalmáre, ktorým sa z tela odstránili nožičky, hlava a vnútorné orgány.

| 4. | Mrazené ryby: sú ryby, ktoré boli zmrazené takým spôsobom, aby sa zachovala prirodzená kvalita ryby znížením normálnej teploty na -18 oC alebo nižšej, a ktoré sa potom udržiavajú pri teplote -18 oC alebo nižšej. |
| --- | --- |

4.

Mrazené ryby: sú ryby, ktoré boli zmrazené takým spôsobom, aby sa zachovala prirodzená kvalita ryby znížením normálnej teploty na -18 oC alebo nižšej, a ktoré sa potom udržiavajú pri teplote -18 oC alebo nižšej.

| 5. | Čerstvé ryby: sú ryby, ktoré sa nekonzervovali, nesolili, nemrazili alebo nespracúvali iným spôsobom ako chladením. Všeobecne sa dodávajú celé alebo vypitvané. |
| --- | --- |

5.

Čerstvé ryby: sú ryby, ktoré sa nekonzervovali, nesolili, nemrazili alebo nespracúvali iným spôsobom ako chladením. Všeobecne sa dodávajú celé alebo vypitvané.

| 6. | Solené ryby: sú ryby, často vypitvané a bez hláv, konzervované v soli alebo v slanom náleve. |
| --- | --- |

6.

Solené ryby: sú ryby, často vypitvané a bez hláv, konzervované v soli alebo v slanom náleve.

---

PRÍLOHA IV

ZOZNAM KÓDOV NA URČENÉ POUŽITIE PRODUKTOV RYBOLOVU

Časť A

Zoznam

| Určenie | Kód | Charakter predkladaných údajov |
| --- | --- | --- |
| Na ľudskú spotrebu | 1 | Povinné |
| Priemyselné využitie | 2 | Povinné |
| Stiahnuté z trhu | 3 | Dobrovoľné |
| Návnada | 4 | Dobrovoľné |
| Živočíšne krmivo | 5 | Dobrovoľné |
| Odpad | 6 | Dobrovoľné |
| Účel použitia nezistený | 9 | Dobrovoľné |

Určenie

Kód

Charakter predkladaných údajov

Na ľudskú spotrebu

1

Povinné

Priemyselné využitie

2

Povinné

Stiahnuté z trhu

3

Dobrovoľné

Návnada

4

Dobrovoľné

Živočíšne krmivo

5

Dobrovoľné

Odpad

6

Dobrovoľné

Účel použitia nezistený

9

Dobrovoľné

Časť B

Poznámky

| 1. | Na ľudskú spotrebu: všetky produkty rybolovu, ktoré sú pri prvom predaji určené na ľudskú spotrebu, alebo ktoré sa vyloďujú na ľudskú spotrebu na základe zmluvy alebo inej dohody. Vylúčené sú úlovky pôvodne určené na ľudskú spotrebu, ktoré sa ale v čase prvého predaja na ľudskú spotrebu stiahnu z trhu kvôli trhovým podmienkam, hygienickým predpisom alebo z podobných dôvodov. |
| --- | --- |

1.

Na ľudskú spotrebu: všetky produkty rybolovu, ktoré sú pri prvom predaji určené na ľudskú spotrebu, alebo ktoré sa vyloďujú na ľudskú spotrebu na základe zmluvy alebo inej dohody. Vylúčené sú úlovky pôvodne určené na ľudskú spotrebu, ktoré sa ale v čase prvého predaja na ľudskú spotrebu stiahnu z trhu kvôli trhovým podmienkam, hygienickým predpisom alebo z podobných dôvodov.

| 2. | Priemyselné využitie: všetky produkty rybolovu špeciálne vylodené ako prídavok k pokrmom alebo olejom na kŕmenie zvierat a úlovky, ktoré boli pôvodne určené na ľudskú spotrebu, ale pri prvom predaji sa nepredali na tento účel. |
| --- | --- |

2.

Priemyselné využitie: všetky produkty rybolovu špeciálne vylodené ako prídavok k pokrmom alebo olejom na kŕmenie zvierat a úlovky, ktoré boli pôvodne určené na ľudskú spotrebu, ale pri prvom predaji sa nepredali na tento účel.

| 3. | Stiahnuté z trhu: ryby pôvodne určené na ľudskú spotrebu, ktoré sa ale v čase prvého predaja stiahnu z trhu kvôli trhovým podmienkam, hygienickým predpisom alebo z podobných dôvodov. |
| --- | --- |

3.

Stiahnuté z trhu: ryby pôvodne určené na ľudskú spotrebu, ktoré sa ale v čase prvého predaja stiahnu z trhu kvôli trhovým podmienkam, hygienickým predpisom alebo z podobných dôvodov.

| 4. | Návnada: čerstvé ryby, ktoré sú určené ako návnada pri iných rybárskych činnostiach. Príkladom je návnada použitá pri love tuniakov udicami. |
| --- | --- |

4.

Návnada: čerstvé ryby, ktoré sú určené ako návnada pri iných rybárskych činnostiach. Príkladom je návnada použitá pri love tuniakov udicami.

| 5. | Živočíšne krmivo: čerstvé ryby určené na priame kŕmenie zvierat. Vylúčené sú ryby určené na spracovanie na rybiu múčku a rybí olej. |
| --- | --- |

5.

Živočíšne krmivo: čerstvé ryby určené na priame kŕmenie zvierat. Vylúčené sú ryby určené na spracovanie na rybiu múčku a rybí olej.

| 6. | Odpad: patria sem ryby alebo časti rýb, ktoré sa vzhľadom na svoj stav majú zničiť ešte pred vylodením. |
| --- | --- |

6.

Odpad: patria sem ryby alebo časti rýb, ktoré sa vzhľadom na svoj stav majú zničiť ešte pred vylodením.

| 7. | Účel použitia nezistený: patria sem ryby, ktoré nemožno zaradiť ani do jednej z vyššie uvedených kategórií. |
| --- | --- |

7.

Účel použitia nezistený: patria sem ryby, ktoré nemožno zaradiť ani do jednej z vyššie uvedených kategórií.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia predložila svoj návrh (1)11. novembra 2005 s cieľom nahradiť existujúce nariadenie (EHS) č. 1382/1991 o štatistikách týkajúcich sa produktov rybolovu, aby sa zlepšilo využívanie zozbieraných údajov a zároveň znížilo pracovné zaťaženie členských štátov. Tento návrh preskúmali a prerokovali prípravné orgány Rady počas viacerých predsedníctiev. |
| --- | --- |

1.

Komisia predložila svoj návrh (1)11. novembra 2005 s cieľom nahradiť existujúce nariadenie (EHS) č. 1382/1991 o štatistikách týkajúcich sa produktov rybolovu, aby sa zlepšilo využívanie zozbieraných údajov a zároveň znížilo pracovné zaťaženie členských štátov. Tento návrh preskúmali a prerokovali prípravné orgány Rady počas viacerých predsedníctiev.

| 2. | Európsky parlament prijal stanovisko v prvom čítaní 15. júna 2006. |
| --- | --- |

2.

Európsky parlament prijal stanovisko v prvom čítaní 15. júna 2006.

| 3. | Rada prijala svoju spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 Zmluvy o ES 14. novembra 2006. |
| --- | --- |

3.

Rada prijala svoju spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 Zmluvy o ES 14. novembra 2006.

II.   CIEĽ

Cieľom návrhu nariadenia je zabezpečiť, aby členské štáty predkladali zosúladené údaje o množstve a hodnote vykládok produktov rybolovu na ich území, aby sa umožnili analýzy trhu s produktmi rybného hospodárstva a všeobecnejšie ekonomické analýzy situácie v rybnom hospodárstve.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecný kontext

Dohoda o prvom čítaní sa v tomto spise dosiahla v júni 2006 (dokument PE-CONS 3628/06).

Rada 17. júla 2006 prijala rozhodnutie 2006/512/ES, ktorým sa mení a dopĺňa rozhodnutie Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu a ktorým sa zavádza nový postup nazvaný regulačný postup s kontrolou (článok 5a).

Nový postup výboru sa musí uplatniť pri prijímaní opatrení so všeobecnou pôsobnosťou, ktorých cieľom je zmeniť a doplniť nepodstatné prvky základného nástroja prijatého v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy, a to okrem iného vypustením niektorých z týchto prvkov alebo doplnením nových nepodstatných prvkov.

2.   Úpravy, ktoré zaviedla Rada

Návrh nariadenia odkazuje na postup riadiaceho výboru používaný na prijatie opatrení týkajúcich sa technických úprav príloh. Keďže tieto opatrenia sú však všeobecného rozsahu a sú určené na zmenu a doplnenie nepodstatných prvkov nariadenia, mali by sa prijať v súlade s novým regulačným postupom s kontrolou ustanoveným v článku 5a rozhodnutia 1999/468/ES.

Vzhľadom na naliehavosť tejto záležitosti bude potrebné, aby Parlament a Rada prijali toto nariadenie do decembra 2006.

3.   Komisia akceptovala spoločnú pozíciu, na ktorej sa dohodla Rada.

---

(1)  KOM(2005) 566, konečné znenie.

---

| 12.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 301/94 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 301/94

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 30/2006

prijatá Radou 14. novembra 2006

na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2006/ES z ... o Európskom roku medzikultúrneho dialógu (2008)

(2006/C 301 E/04)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 151 ods. 5 prvá zarážka,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Zmluva o založení Európskeho spoločenstva dáva Spoločenstvu za úlohu vytvárať čoraz užší zväzok európskych národov a prispievať k rozvoju kultúr členských štátov a pritom rešpektovať ich národnú a regionálnu rozmanitosť a zároveň zdôrazňovať spoločné kultúrne dedičstvo. |
| --- | --- |

(1)

Zmluva o založení Európskeho spoločenstva dáva Spoločenstvu za úlohu vytvárať čoraz užší zväzok európskych národov a prispievať k rozvoju kultúr členských štátov a pritom rešpektovať ich národnú a regionálnu rozmanitosť a zároveň zdôrazňovať spoločné kultúrne dedičstvo.

| (2) | Spojeným účinkom postupného rozšírenia Európskej únie (EÚ), zvýšenej mobility vyplývajúcej z jednotného trhu, starých a nových migračných tokov, významnejších výmen so zvyškom sveta prostredníctvom obchodu, vzdelávania, voľno časových aktivít a globalizácie vo všeobecnosti vzrastajú interakcie medzi európskymi občanmi a všetkými ľuďmi, ktorí žijú v EÚ, a rôznymi kultúrami, jazykmi, národnosťami a náboženstvami v Európe i inde. |
| --- | --- |

(2)

Spojeným účinkom postupného rozšírenia Európskej únie (EÚ), zvýšenej mobility vyplývajúcej z jednotného trhu, starých a nových migračných tokov, významnejších výmen so zvyškom sveta prostredníctvom obchodu, vzdelávania, voľno časových aktivít a globalizácie vo všeobecnosti vzrastajú interakcie medzi európskymi občanmi a všetkými ľuďmi, ktorí žijú v EÚ, a rôznymi kultúrami, jazykmi, národnosťami a náboženstvami v Európe i inde.

| (3) | Európski občania a všetci, ktorí dočasne alebo trvalo žijú v EÚ, by preto mali mať príležitosť zapojiť sa do medzikultúrneho dialógu a naplno využiť svoj potenciál v rôznorodej, pluralistickej, solidárnej a dynamickej spoločnosti, a to nielen v Európe, ale aj vo svete. |
| --- | --- |

(3)

Európski občania a všetci, ktorí dočasne alebo trvalo žijú v EÚ, by preto mali mať príležitosť zapojiť sa do medzikultúrneho dialógu a naplno využiť svoj potenciál v rôznorodej, pluralistickej, solidárnej a dynamickej spoločnosti, a to nielen v Európe, ale aj vo svete.

| (4) | Kľúčovým prvkom európskeho projektu je poskytnúť prostriedky pre medzikultúrny dialóg a dialóg medzi občanmi, aby sa posilnila úcta voči kultúrnej rozmanitosti a aby sme sa vyrovnali s komplexnou realitou v našej spoločnosti a spolužitím rôznych kultúrnych identít a vier. Ďalej je dôležité zdôrazniť prínos rozličných kultúr pre dedičstvo a spôsob života členských štátov a uznať, že kultúra a medzikultúrny dialóg sú základom pre to, aby sme sa naučili harmonicky spolunažívať. |
| --- | --- |

(4)

Kľúčovým prvkom európskeho projektu je poskytnúť prostriedky pre medzikultúrny dialóg a dialóg medzi občanmi, aby sa posilnila úcta voči kultúrnej rozmanitosti a aby sme sa vyrovnali s komplexnou realitou v našej spoločnosti a spolužitím rôznych kultúrnych identít a vier. Ďalej je dôležité zdôrazniť prínos rozličných kultúr pre dedičstvo a spôsob života členských štátov a uznať, že kultúra a medzikultúrny dialóg sú základom pre to, aby sme sa naučili harmonicky spolunažívať.

| (5) | Medzikultúrny dialóg tak prispieva k uskutočňovaniu viacerých strategických priorít EÚ, najmä tým, že:






  — | rešpektuje a podporuje kultúrnu rozmanitosť v Európe, zlepšuje spolunažívanie a podporuje aktívne európske občianstvo, otvorené svetu a založené na spoločných hodnotách v EÚ, |
| --- | --- | --- |

(5)

Medzikultúrny dialóg tak prispieva k uskutočňovaniu viacerých strategických priorít EÚ, najmä tým, že:

—

rešpektuje a podporuje kultúrnu rozmanitosť v Európe, zlepšuje spolunažívanie a podporuje aktívne európske občianstvo, otvorené svetu a založené na spoločných hodnotách v EÚ,

| — | pomáha zabezpečovať rovnaké príležitosti a nediskrimináciu v EÚ tak, že v sebe zahŕňa obnovenú lisabonskú stratégiu, podľa ktorej znalostná ekonomika potrebuje ľudí schopných prispôsobiť sa zmenám a využívať všetky možné zdroje inovácie na zvyšovanie prosperity, |
| --- | --- |

—

pomáha zabezpečovať rovnaké príležitosti a nediskrimináciu v EÚ tak, že v sebe zahŕňa obnovenú lisabonskú stratégiu, podľa ktorej znalostná ekonomika potrebuje ľudí schopných prispôsobiť sa zmenám a využívať všetky možné zdroje inovácie na zvyšovanie prosperity,

| — | zdôrazňuje kultúrny a vzdelávací rozmer obnovenej lisabonskej stratégie, čím sa stimuluje kultúrne a kreatívne hospodárstvo EÚ, ktoré spôsobuje rast a vytvára pracovné miesta; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje kultúrny a vzdelávací rozmer obnovenej lisabonskej stratégie, čím sa stimuluje kultúrne a kreatívne hospodárstvo EÚ, ktoré spôsobuje rast a vytvára pracovné miesta;

| — | podporuje úsilie EÚ v prospech solidarity, sociálnej spravodlivosti, rozvoja sociálne orientovaného trhového hospodárstva, spolupráce a väčšej súdržnosti, pričom rešpektuje jej spoločné hodnoty, |
| --- | --- |

—

podporuje úsilie EÚ v prospech solidarity, sociálnej spravodlivosti, rozvoja sociálne orientovaného trhového hospodárstva, spolupráce a väčšej súdržnosti, pričom rešpektuje jej spoločné hodnoty,

| — | EÚ dáva silnejší hlas vo svete a umožňuje nadväzovať účinné partnerstvá so susediacimi krajinami, čím rozširuje oblasť stability, demokracie a spoločnej prosperity za hranice EÚ a zároveň tak zvyšuje blahobyt a bezpečnosť európskych občanov a všetkých ľudí, ktorí žijú v EÚ. |
| --- | --- |

—

EÚ dáva silnejší hlas vo svete a umožňuje nadväzovať účinné partnerstvá so susediacimi krajinami, čím rozširuje oblasť stability, demokracie a spoločnej prosperity za hranice EÚ a zároveň tak zvyšuje blahobyt a bezpečnosť európskych občanov a všetkých ľudí, ktorí žijú v EÚ.

| (6) | Medzikultúrny dialóg predstavuje dôležitý rozmer mnohých politík a nástrojov Spoločenstva v oblasti štrukturálnych fondov, vzdelávania, celoživotného vzdelávania, mládeže, kultúry, občianstva, športu, rodovej rovnosti, zamestnanosti a sociálnych vecí, boja proti diskriminácii a sociálnemu vylúčeniu, boja proti rasizmu a xenofóbii, azylovej politiky a integrácie prisťahovalcov, ľudských práv a trvalo udržateľného rozvoja, audiovizuálnej politiky a výskumu. |
| --- | --- |

(6)

Medzikultúrny dialóg predstavuje dôležitý rozmer mnohých politík a nástrojov Spoločenstva v oblasti štrukturálnych fondov, vzdelávania, celoživotného vzdelávania, mládeže, kultúry, občianstva, športu, rodovej rovnosti, zamestnanosti a sociálnych vecí, boja proti diskriminácii a sociálnemu vylúčeniu, boja proti rasizmu a xenofóbii, azylovej politiky a integrácie prisťahovalcov, ľudských práv a trvalo udržateľného rozvoja, audiovizuálnej politiky a výskumu.

| (7) | Jeho význam tiež rastie vo vonkajších vzťahoch EÚ, najmä vzhľadom na pristupujúce a kandidátske krajiny, krajiny západného Balkánu, kandidátske krajiny pre dohody o pridružení s EÚ a partnerské krajiny Európskej susedskej politiky a iné tretie krajiny, a to najmä rozvojové krajiny. |
| --- | --- |

(7)

Jeho význam tiež rastie vo vonkajších vzťahoch EÚ, najmä vzhľadom na pristupujúce a kandidátske krajiny, krajiny západného Balkánu, kandidátske krajiny pre dohody o pridružení s EÚ a partnerské krajiny Európskej susedskej politiky a iné tretie krajiny, a to najmä rozvojové krajiny.

| (8) | Základným krokom je, na tomto základe skúseností a iniciatív Spoločenstva, podporiť participáciu všetkých občanov, mužov a žien, na rovnakej úrovni, všetkých členských štátov a celej európskej spoločnosti na medzikultúrnom dialógu, najmä pomocou štruktúrovanej spolupráce s občianskou spoločnosťou. Prispieva to k vytváraniu pocitu európskej identity tým, že sa osvojujú rozdiely a formujú rôzne aspekty príslušnosti ku komunite. |
| --- | --- |

(8)

Základným krokom je, na tomto základe skúseností a iniciatív Spoločenstva, podporiť participáciu všetkých občanov, mužov a žien, na rovnakej úrovni, všetkých členských štátov a celej európskej spoločnosti na medzikultúrnom dialógu, najmä pomocou štruktúrovanej spolupráce s občianskou spoločnosťou. Prispieva to k vytváraniu pocitu európskej identity tým, že sa osvojujú rozdiely a formujú rôzne aspekty príslušnosti ku komunite.

| (9) | Na účely tohto rozhodnutia by sa pojem „aktívne európske občianstvo“ nemal vzťahovať len na občanov EÚ v zmysle článku 17 Zmluvy o ES, ale na všetky osoby, ktoré trvalo alebo dočasne žijú v EÚ. |
| --- | --- |

(9)

Na účely tohto rozhodnutia by sa pojem „aktívne európske občianstvo“ nemal vzťahovať len na občanov EÚ v zmysle článku 17 Zmluvy o ES, ale na všetky osoby, ktoré trvalo alebo dočasne žijú v EÚ.

| (10) | Spoločné hodnoty EÚ sú hodnoty definované v článku 6 Zmluvy o Európskej únii. |
| --- | --- |

(10)

Spoločné hodnoty EÚ sú hodnoty definované v článku 6 Zmluvy o Európskej únii.

| (11) | Podstatné je zabezpečiť komplementárnosť a horizontálny prístup v rámci všetkých akcií Spoločenstva a všetkých národných, regionálnych a miestnych akcií s výrazným rozmerom medzikultúrneho dialógu, keďže Európsky rok medzikultúrneho dialógu napomôže k ich lepšej viditeľnosti a väčšej súdržnosti. Ak je to možné, plánovanie týchto akcií na úrovni Spoločenstva a na národnej úrovni zohľadní skúsenosti z akcií, ktoré sa uskutočnili v rámci Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007). |
| --- | --- |

(11)

Podstatné je zabezpečiť komplementárnosť a horizontálny prístup v rámci všetkých akcií Spoločenstva a všetkých národných, regionálnych a miestnych akcií s výrazným rozmerom medzikultúrneho dialógu, keďže Európsky rok medzikultúrneho dialógu napomôže k ich lepšej viditeľnosti a väčšej súdržnosti. Ak je to možné, plánovanie týchto akcií na úrovni Spoločenstva a na národnej úrovni zohľadní skúsenosti z akcií, ktoré sa uskutočnili v rámci Európskeho roku rovnakých príležitostí pre všetkých (2007).

| (12) | Európsky rok medzikultúrneho dialógu by mal tiež prispieť k začleneniu medzikultúrneho dialógu do politík, akcií a programov Spoločenstva ako horizontálnej a medziodborovej priority a k určeniu a šíreniu najlepších postupov zameraných na jeho podporu. Jasné uznanie najlepších postupov a projektov v oblasti medzikultúrneho dialógu povzbudí zainteresované strany a podporí túto myšlienku v rámci občianskej spoločnosti. |
| --- | --- |

(12)

Európsky rok medzikultúrneho dialógu by mal tiež prispieť k začleneniu medzikultúrneho dialógu do politík, akcií a programov Spoločenstva ako horizontálnej a medziodborovej priority a k určeniu a šíreniu najlepších postupov zameraných na jeho podporu. Jasné uznanie najlepších postupov a projektov v oblasti medzikultúrneho dialógu povzbudí zainteresované strany a podporí túto myšlienku v rámci občianskej spoločnosti.

| (13) | Spolupráca s inými medzinárodnými inštitúciami, ako Rada Európy a UNESCO, by sa mohla podľa potreby rozvinúť, najmä s cieľom zohľadniť ich skúsenosti a odborné znalosti z oblasti podpory medzikultúrneho dialógu. |
| --- | --- |

(13)

Spolupráca s inými medzinárodnými inštitúciami, ako Rada Európy a UNESCO, by sa mohla podľa potreby rozvinúť, najmä s cieľom zohľadniť ich skúsenosti a odborné znalosti z oblasti podpory medzikultúrneho dialógu.

| (14) | Bude dôležité zabezpečiť aj komplementárnosť medzi Európskym rokom medzikultúrneho dialógu a všetkými vonkajšími hľadiskami iniciatív na podporu medzikultúrneho dialógu, vyvinutých v príslušných rámcoch vrátane tých s krajinami EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami dohody o EHP, krajinami západného Balkánu a partnerskými krajinami Európskej susedskej politiky. Bude tiež dôležité zabezpečiť komplementárnosť so všetkými ostatnými iniciatívami spolupráce s tretími krajinami, najmä s rozvojovými krajinami, ktoré sú dôležité pre plnenie cieľov Európskeho roku medzikultúrneho dialógu. |
| --- | --- |

(14)

Bude dôležité zabezpečiť aj komplementárnosť medzi Európskym rokom medzikultúrneho dialógu a všetkými vonkajšími hľadiskami iniciatív na podporu medzikultúrneho dialógu, vyvinutých v príslušných rámcoch vrátane tých s krajinami EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami dohody o EHP, krajinami západného Balkánu a partnerskými krajinami Európskej susedskej politiky. Bude tiež dôležité zabezpečiť komplementárnosť so všetkými ostatnými iniciatívami spolupráce s tretími krajinami, najmä s rozvojovými krajinami, ktoré sú dôležité pre plnenie cieľov Európskeho roku medzikultúrneho dialógu.

| (15) | Akcie medzikultúrneho dialógu, ktoré by sa mali rozvinúť v rámci príslušných nástrojov pre vonkajšie vzťahy, by mali okrem iného odzrkadľovať vzájomný záujem spojený s výmenou skúseností a hodnôt s tretími krajinami a podporovať vzájomné poznávanie, rešpekt a porozumenie medzi ich príslušnými kultúrami. |
| --- | --- |

(15)

Akcie medzikultúrneho dialógu, ktoré by sa mali rozvinúť v rámci príslušných nástrojov pre vonkajšie vzťahy, by mali okrem iného odzrkadľovať vzájomný záujem spojený s výmenou skúseností a hodnôt s tretími krajinami a podporovať vzájomné poznávanie, rešpekt a porozumenie medzi ich príslušnými kultúrami.

| (16) | Toto rozhodnutie je určené členským štátom. Kandidátske krajiny by však mali byť v úzkom kontakte s akciami Európskeho roku medzikultúrneho dialógu prostredníctvom iniciatív na podporu rozvoja medzikultúrneho dialógu, v príslušných rámcoch spolupráce a dialógu, hlavne v rámci dialógu medzi občianskou spoločnosťou v EÚ a v týchto krajinách (4). |
| --- | --- |

(16)

Toto rozhodnutie je určené členským štátom. Kandidátske krajiny by však mali byť v úzkom kontakte s akciami Európskeho roku medzikultúrneho dialógu prostredníctvom iniciatív na podporu rozvoja medzikultúrneho dialógu, v príslušných rámcoch spolupráce a dialógu, hlavne v rámci dialógu medzi občianskou spoločnosťou v EÚ a v týchto krajinách (4).

| (17) | Toto rozhodnutie ustanovuje na celé obdobie trvania akcie finančné krytie, ktoré predstavuje v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (5) základný odkaz pre rozpočtový orgán v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
| --- | --- |

(17)

Toto rozhodnutie ustanovuje na celé obdobie trvania akcie finančné krytie, ktoré predstavuje v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (5) základný odkaz pre rozpočtový orgán v priebehu ročného rozpočtového postupu.

| (18) | Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6). Vzhľadom na druh a rozsah plánovanej akcie sa považuje za primerané zriadiť poradný výbor. |
| --- | --- |

(18)

Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6). Vzhľadom na druh a rozsah plánovanej akcie sa považuje za primerané zriadiť poradný výbor.

| (19) | Keďže ciele tohto rozhodnutia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu nutných mnohostranných partnerstiev a nadnárodných výmen na úrovni Spoločenstva, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(19)

Keďže ciele tohto rozhodnutia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni jednotlivých členských štátov, ale z dôvodu nutných mnohostranných partnerstiev a nadnárodných výmen na úrovni Spoločenstva, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, môže Spoločenstvo prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

PRIJALI TOTO ROZHODNUTIE:

Článok 1

Predmet

Rok 2008 sa vyhlasuje za „Európsky rok medzikultúrneho dialógu“ s cieľom dať priestor a zviditeľniť trvalo udržateľný medzikultúrny dialóg, ktorý bude pokračovať aj po uplynutí tohto roka.

Článok 2

Ciele

1.   Celkovým cieľom Európskeho roku medzikultúrneho dialógu je prispieť k:

| — | presadzovaniu medzikultúrneho dialógu ako procesu, v ktorom si všetci, ktorí žijú v EÚ, môžu zlepšiť schopnosť vysporiadať sa s otvorenejším, ale aj zložitejším kultúrnym prostredím tam, kde vedľa seba v odlišných členských štátoch ako aj v každom členskom štáte, existujú rozdielne kultúry a viery, |
| --- | --- |

—

presadzovaniu medzikultúrneho dialógu ako procesu, v ktorom si všetci, ktorí žijú v EÚ, môžu zlepšiť schopnosť vysporiadať sa s otvorenejším, ale aj zložitejším kultúrnym prostredím tam, kde vedľa seba v odlišných členských štátoch ako aj v každom členskom štáte, existujú rozdielne kultúry a viery,

| — | vyzdvihnutiu medzikultúrneho dialógu ako príležitosti prispieť k rozmanitej a dynamickej spoločnosti nielen v Európe ale na aj vo svete, ako aj mať z nej prospech, |
| --- | --- |

—

vyzdvihnutiu medzikultúrneho dialógu ako príležitosti prispieť k rozmanitej a dynamickej spoločnosti nielen v Európe ale na aj vo svete, ako aj mať z nej prospech,

| — | zvyšovaniu povedomia všetkých obyvateľov EÚ, najmä mladých ľudí, pokiaľ ide o význam rozvoja aktívneho európskeho občianstva, ktoré je otvorené svetu, rešpektuje kultúrnu rozmanitosť a vychádza zo spoločných hodnôt EÚ, ako sú stanovené v článku 6 Zmluvy o EÚ a Charte základných práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

zvyšovaniu povedomia všetkých obyvateľov EÚ, najmä mladých ľudí, pokiaľ ide o význam rozvoja aktívneho európskeho občianstva, ktoré je otvorené svetu, rešpektuje kultúrnu rozmanitosť a vychádza zo spoločných hodnôt EÚ, ako sú stanovené v článku 6 Zmluvy o EÚ a Charte základných práv Európskej únie,

| — | zvýrazneniu prínosu rozličných kultúr a prejavov kultúrnej rozmanitosti k dedičstvu a spôsobu života členských štátov. |
| --- | --- |

—

zvýrazneniu prínosu rozličných kultúr a prejavov kultúrnej rozmanitosti k dedičstvu a spôsobu života členských štátov.

2.   Osobitnými cieľmi Európskeho roka medzikultúrneho dialógu sú:

| — | snaha o zvýšenie povedomia všetkých obyvateľov EÚ, najmä mladých ľudí, o význame účasti na medzikultúrnom dialógu v ich každodennom živote, |
| --- | --- |

—

snaha o zvýšenie povedomia všetkých obyvateľov EÚ, najmä mladých ľudí, o význame účasti na medzikultúrnom dialógu v ich každodennom živote,

| — | určenie, výmena a zviditeľnenie na európskej úrovni najlepších postupov na podporu medzikultúrneho dialógu v celej EÚ, najmä medzi mladými ľuďmi a deťmi, |
| --- | --- |

—

určenie, výmena a zviditeľnenie na európskej úrovni najlepších postupov na podporu medzikultúrneho dialógu v celej EÚ, najmä medzi mladými ľuďmi a deťmi,

| — | presadzovanie úlohy vzdelávania ako dôležitého prostriedku na výučbu o rozmanitosti, prehlbovanie porozumenia iných kultúr a rozvoj zručností a najlepších spoločenských postupov a zdôrazňovanie ústrednej úlohy médií pri podpore zásady rovnosti a vzájomného porozumenia, |
| --- | --- |

—

presadzovanie úlohy vzdelávania ako dôležitého prostriedku na výučbu o rozmanitosti, prehlbovanie porozumenia iných kultúr a rozvoj zručností a najlepších spoločenských postupov a zdôrazňovanie ústrednej úlohy médií pri podpore zásady rovnosti a vzájomného porozumenia,

| — | zviditeľnenie, zosúladenie a podpora všetkých programov a akcií Spoločenstva, ktoré prispievajú k medzikultúrnemu dialógu, a zabezpečenie ich kontinuity, |
| --- | --- |

—

zviditeľnenie, zosúladenie a podpora všetkých programov a akcií Spoločenstva, ktoré prispievajú k medzikultúrnemu dialógu, a zabezpečenie ich kontinuity,

| — | prispenie k hľadaniu nových prístupov k medzikultúrnemu dialógu, ktoré zahŕňajú spoluprácu medzi širokým spektrom zúčastnených strán z rôznych odvetví. |
| --- | --- |

—

prispenie k hľadaniu nových prístupov k medzikultúrnemu dialógu, ktoré zahŕňajú spoluprácu medzi širokým spektrom zúčastnených strán z rôznych odvetví.

Článok 3

Obsah opatrení

Opatrenia prijaté na účely dosiahnutia cieľov vymedzených v článku 2 sú stanovené v prílohe.

Zahŕňajú vykonávanie týchto činností alebo poskytnutie podpory na ne:

| a) | podujatia a iniciatívy európskeho rozsahu zamerané na podporu medzikultúrneho dialógu prostredníctvom priameho zapojenia alebo iného spôsobu oslovenia čo najväčšieho počtu ľudí, ako aj na vyzdvihnutie výsledkov a skúseností z Európskeho roka medzikultúrneho dialógu, |
| --- | --- |

a)

podujatia a iniciatívy európskeho rozsahu zamerané na podporu medzikultúrneho dialógu prostredníctvom priameho zapojenia alebo iného spôsobu oslovenia čo najväčšieho počtu ľudí, ako aj na vyzdvihnutie výsledkov a skúseností z Európskeho roka medzikultúrneho dialógu,

| b) | podujatia a iniciatívy na národnej a regionálnej úrovni s výrazným európskym rozmerom, ktoré sú zamerané na presadzovanie cieľov Európskeho roka medzikultúrneho dialógu prostredníctvom priameho zapojenia alebo iného spôsobu oslovenia čo najväčšieho počtu ľudí, pričom sa venuje konkrétna pozornosť akciám spojeným s občianskym vzdelávaním a učením, ako si vážiť iných ľudí a ich odlišnosti, |
| --- | --- |

b)

podujatia a iniciatívy na národnej a regionálnej úrovni s výrazným európskym rozmerom, ktoré sú zamerané na presadzovanie cieľov Európskeho roka medzikultúrneho dialógu prostredníctvom priameho zapojenia alebo iného spôsobu oslovenia čo najväčšieho počtu ľudí, pričom sa venuje konkrétna pozornosť akciám spojeným s občianskym vzdelávaním a učením, ako si vážiť iných ľudí a ich odlišnosti,

| c) | informačné a propagačné kampane, najmä v spolupráci s médiami a organizáciami občianskej spoločnosti, na úrovni Spoločenstva a na národnej úrovni, ktoré sú zamerané na šírenie základných informácií o cieľoch Európskeho roka medzikultúrneho dialógu a uznanie najlepších postupov, najmä medzi mladými ľuďmi a deťmi, |
| --- | --- |

c)

informačné a propagačné kampane, najmä v spolupráci s médiami a organizáciami občianskej spoločnosti, na úrovni Spoločenstva a na národnej úrovni, ktoré sú zamerané na šírenie základných informácií o cieľoch Európskeho roka medzikultúrneho dialógu a uznanie najlepších postupov, najmä medzi mladými ľuďmi a deťmi,

| d) | prieskumy a štúdie na úrovni Spoločenstva alebo na národnej úrovni a konzultácie s nadnárodnými sieťami a zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti, ktoré sú zamerané na posúdenie prípravy, účinnosti, vplyvu Európskeho roku medzikultúrneho dialógu a na podanie správy o uvedených skutočnostiach s cieľom položiť základy pre jeho dlhoročné pokračovanie. |
| --- | --- |

d)

prieskumy a štúdie na úrovni Spoločenstva alebo na národnej úrovni a konzultácie s nadnárodnými sieťami a zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti, ktoré sú zamerané na posúdenie prípravy, účinnosti, vplyvu Európskeho roku medzikultúrneho dialógu a na podanie správy o uvedených skutočnostiach s cieľom položiť základy pre jeho dlhoročné pokračovanie.

Článok 4

Spolupráca členských štátov

Každý členský štát určí národný koordinačný orgán alebo ekvivalentný správny orgán poverený organizáciou účasti tohto členského štátu na Európskom roku medzikultúrneho dialógu. O svojej voľbe informuje Komisiu do jedného mesiaca od prijatia tohto rozhodnutia.

Každý členský štát zabezpečí, aby vyššie uvedený orgán primeraným spôsobom zapojil rôzne strany do medzikultúrneho dialógu na národnej, regionálnej a miestnej úrovni.

Vyššie uvedený orgán zabezpečí koordináciu akcií súvisiacich s Európskym rokom medzikultúrneho dialógu na národnej úrovni.

Článok 5

Vykonávanie

1.   Opatrenia potrebné na vykonávanie tohto rozhodnutia sa prijmú v súlade s postupom uvedeným v článku 6 ods. 2.

2.   Osobitná pozornosť sa venuje spolupráci s európskymi inštitúciami, najmä s Európskym parlamentom.

Článok 6

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

4.   Národných zástupcov vo výbore by mal podľa možnosti vymenovať národný koordinačný orgán uvedený v článku 4.

Článok 7

Finančné ustanovenia

1.   Na vykonávanie opatrení na úrovni Spoločenstva, ktoré sú uvedené v časti A prílohy možno získať podporu zo všeobecného rozpočtu Európskej únie až do výšky 80 % ich celkových nákladov.

2.   Na vykonávanie opatrení, ktoré sú uvedené v časti B prílohy možno získať podporu zo všeobecného rozpočtu Európskej únie v súlade s postupom uvedeným v článku 8 až do výšky 50 % ich celkových nákladov.

3.   Opatrenia na úrovni Spoločenstva uvedené v časti C prílohy sa vykonajú prostredníctvom zmlúv v rámci verejného obstarávania alebo udelením grantov financovaných zo všeobecného rozpočtu Európskej únie.

Článok 8

Podávanie žiadostí a výberové konanie

1.   Rozhodnutia o udeľovaní grantov Komisia prijíma v súlade s postupom uvedeným v článku 6 ods. 2. Komisia prihliadne na kvalitu navrhovaných projektov a zabezpečí rovnomerné a spravodlivé rozdelenie medzi členské štáty a medzi rôzne príslušné oblasti dotknutej činnosti.

2.   Žiadosti o granty podané podľa článku 7 ods. 3 Komisii predkladá orgán uvedený v článku 4.

Článok 9

Medzinárodné organizácie

Na účely Európskeho roka medzikultúrneho dialógu môže Komisia spolupracovať s príslušnými medzinárodnými organizáciami, najmä s Radou Európy a UNESCO-om, pričom dohliada na to, aby sa zabezpečila viditeľnosť účasti EÚ.

Článok 10

Úloha Komisie

1.   Komisia zabezpečí súlad medzi opatreniami stanovenými v tomto rozhodnutí a ostatnými akciami a iniciatívami Spoločenstva.

2.   Komisia usiluje o zapojenie kandidátskych krajín k Európskemu roku medzikultúrneho dialógu na základe ich účasti na mnohých programoch Spoločenstva zahŕňajúcich dimenziu medzikultúrneho dialógu a tým, že vyvinie osobitné iniciatívy v príslušných rámcoch, najmä v rámci dialógu medzi občianskymi spoločnosťami EÚ a kandidátskymi krajinami.

3.   Komisia zabezpečí komplementárnosť medzi opatreniami, ktoré sa prijali na dosiahnutie cieľov Európskeho roka medzikultúrneho dialógu a iniciatívami, ktoré by sa mohli vyvinúť v primeraných rámcoch spolupráce a dialógu s krajinami EZVO, ktoré sú zmluvnými stranami dohody o EHP, krajinami západného Balkánu a partnerskými krajinami Európskej susedskej politiky.

4.   Komisia tiež zabezpečí komplementárnosť so všetkými ostatnými iniciatívami spolupráce s tretími krajinami, najmä s rozvojovými krajinami, ktoré sú dôležité pre plnenie cieľov medzikultúrneho dialógu v rámci Európskeho roka medzikultúrneho dialógu.

Článok 11

Rozpočet

Finančné krytie na vykonávanie tohto rozhodnutia na obdobie od 1. januára 2007 do 31. decembra 2008 je 10 000 000 EUR. Výdavky na prípravnú akciu sú obmedzené na 30 % celkového rozpočtu.

Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca.

Článok 12

Ochrana finančných záujmov Spoločenstva

1.   Komisia zabezpečí, aby pri vykonávaní akcií financovaných v rámci tohto rozhodnutia boli finančné záujmy Spoločenstva chránené prostredníctvom uplatňovania preventívnych opatrení proti podvodom, korupcii a akýmkoľvek iným protiprávnym konaniam pomocou účinných kontrol a vymáhaním nenáležite vyplatených súm a v prípade zistenia nezrovnalostí prostredníctvom účinných, primeraných a odrádzajúcich sankcií v súlade s nariadením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 z 18. decembra 1995 o ochrane finančných záujmov Európskych spoločenstiev (7), nariadením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 z 11. novembra 1996 o kontrolách a inšpekciách na mieste, vykonávaných Komisiou s cieľom ochrany finančných záujmov Európskych spoločenstiev pred spreneverou a inými podvodmi (8) a v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 z 25. mája 1999 o vyšetrovaniach vykonávaných Európskym úradom pre boj proti podvodom (OLAF) (9).

2.   V súvislosti s akciami Spoločenstva financovanými v rámci tohto rozhodnutia sa pod pojmom nezrovnalosť v zmysle článku 1 ods. 2 nariadenia (ES, Euratom) č. 2988/95 rozumie akékoľvek porušenie ustanovenia práva Spoločenstva alebo akékoľvek porušenie zmluvného záväzku vyplývajúce z konania alebo opomenutia hospodárskeho subjektu, dôsledkom čoho je, alebo by mohlo byť poškodenie všeobecného rozpočtu Európskej únie alebo rozpočtov spravovaných Spoločenstvami neoprávnenou výdavkovou položkou.

3.   Komisia zníži, pozastaví alebo vymáha sumu finančnej pomoci poskytnutú na akciu, ak zistí nezrovnalosti, najmä nerešpektovanie ustanovení tohto rozhodnutia, samostatného rozhodnutia alebo zmluvy poskytujúcej príslušnú finančnú podporu, alebo ak sa preukáže, že bez toho, aby bola Komisia požiadaná o schválenie, bola akcia významne zmenená a táto zmena nie je v súlade s charakterom alebo vykonávacími podmienkami danej akcie.

4.   Ak sa nedodržia lehoty, alebo ak vykonávanie akcie umožňuje zdôvodniť len časť pridelenej podpory, Komisia požiada prijímateľa, aby predložil pripomienky v stanovenej časovej lehote. V prípade, že prijímateľ neposkytne uspokojivú odpoveď, Komisia môže zastaviť poskytovanie zvyšnej finančnej pomoci a požadovať vrátenie už vyplatených súm.

5.   Každá neoprávnene vyplatená suma sa musí vrátiť Komisii. K sumám, ktoré neboli uhradené v riadnom čase, sa pripočítajú úroky podľa podmienok ustanovených v nariadení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 z 25. júna 2002 o rozpočtových pravidlách, ktoré sa vzťahujú na všeobecný rozpočet Európskych spoločenstiev (10).

Článok 13

Dohľad

1.   Prijímateľ predloží technické a finančné správy o tom, ako pokračujú práce pre všetky akcie financované podľa tohto rozhodnutia. Do troch mesiacov po ukončení akcie sa tiež predloží záverečná správa. Komisia určí formu a predmet správ.

2.   Prijímateľ finančnej podpory uchováva všetky potrebné doklady týkajúce sa výdavkov vzťahujúcich sa na akciu tak, aby boli Komisii k dispozícii päť rokov po poslednej platbe pre akúkoľvek akciu.

3.   Komisia prijme všetky potrebné opatrenia na to, aby overila, či sú financované projekty riadne vykonávané a či sa rešpektujú ustanovenia tohto rozhodnutia ako aj ustanovenia nariadenia (ES, Euratom) č. 1605/2002.

Článok 14

Monitorovanie a hodnotenie

Komisia najneskôr do 31. decembra 2009 predloží Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o vykonávaní, výsledkoch a celkovom hodnotení opatrení stanovených v článku 3, ktorá poslúži ako základ pre budúce politiky, opatrenia a akcie EÚ v tejto oblasti.

Článok 15

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

Článok 16

Adresáti

Toto rozhodnutie je určené členským štátom.

V Bruseli ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v EÚ C 185, 8.8.2006, s. 42.

1

(2)  Ú. v EÚ C 206, 29.8.2006, s. 44.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 1. júna 2006 a rozhodnutie Rady z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Pozri Oznámenie Komisie z 29. júna 2005 Rade, Európskemu parlamentu, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov o dialógu s občianskou spoločnosťou medzi EÚ a kandidátskymi krajinami.

4

(5)  Ú. v EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11.).

6

(7)  Ú. v. ES L 312, 23.12.1995, s. 1.

7

(8)  Ú. v. ES L 292, 15.11.1996, s. 2.

8

(9)  Ú. v. ES L 136, 31.5.1999, s. 1.

9

(10)  Ú. v. ES L 248, 16.9.2002, s. 1.

10

---

PRÍLOHA

OPATRENIA UVEDENÉ V ČLÁNKU 3

A.   Spolufinancovanie akcií na úrovni spoločenstva

Obmedzený počet reprezentačných akcií európskeho rozsahu zameraných na zvyšovanie povedomia o cieľoch Európskeho roka medzikultúrneho dialógu, a to predovšetkým u mladých ľudí, môže získať grant Spoločenstva až do výšky 80 % celkových nákladov.

Tieto akcie môžu zahŕňať konkrétne podujatia vrátane podujatí na úrovni Spoločenstva pri príležitosti otvorenia a ukončenia Európskeho roka medzikultúrneho dialógu v spolupráci s predsedníctvami úradujúcimi v roku 2008.

Pre informáciu, na tieto akcie sa vyčlení približne 30 % z celkového prideleného rozpočtu.

B.   Spolufinancovanie akcií na národnej úrovni

Akcie na národnej úrovni s výrazným európskym rozmerom môžu spĺňať podmienky na získanie pomoci Spoločenstva až do výšky 50 % celkových nákladov.

Tieto akcie sa môžu týkať najmä spolufinancovania jednej národnej iniciatívy za členský štát.

Pre informáciu, na tieto akcie sa vyčlení približne 30 % z celkového prideleného rozpočtu.

C.   Akcie na úrovni spoločenstva

| 1. | Informačné a propagačné akcie vrátane:






  a) | informačnej kampane koordinovanej na úrovni Spoločenstva a formulovanej v členských štátoch, ktorá stavia na najlepších postupoch medzikultúrneho dialógu na všetkých úrovniach; |
| --- | --- | --- |

1.

Informačné a propagačné akcie vrátane:

a)

informačnej kampane koordinovanej na úrovni Spoločenstva a formulovanej v členských štátoch, ktorá stavia na najlepších postupoch medzikultúrneho dialógu na všetkých úrovniach;

| b) | spolupráce so súkromným sektorom, médiami, vzdelávacími inštitúciami a ostatnými partnermi občianskej spoločnosti na šírenie informácií o Európskom roku medzikultúrneho dialógu; |
| --- | --- |

b)

spolupráce so súkromným sektorom, médiami, vzdelávacími inštitúciami a ostatnými partnermi občianskej spoločnosti na šírenie informácií o Európskom roku medzikultúrneho dialógu;

| c) | návrhu loga a sloganov na využívanie v súvislosti s každou činnosťou súvisiacou s Európskym rokom medzikultúrneho dialógu a výroby propagačných nástrojov s cieľom ich sprístupnenia v celom Spoločenstve; |
| --- | --- |

c)

návrhu loga a sloganov na využívanie v súvislosti s každou činnosťou súvisiacou s Európskym rokom medzikultúrneho dialógu a výroby propagačných nástrojov s cieľom ich sprístupnenia v celom Spoločenstve;

| d) | vhodných opatrení na zverejnenie výsledkov a zviditeľnenie programov, akcií a iniciatív Spoločenstva, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Európskeho roka medzikultúrneho dialógu a k uznaniu najlepších postupov na európskej úrovni, najmä medzi mladými ľuďmi a deťmi; |
| --- | --- |

d)

vhodných opatrení na zverejnenie výsledkov a zviditeľnenie programov, akcií a iniciatív Spoločenstva, ktoré prispievajú k plneniu cieľov Európskeho roka medzikultúrneho dialógu a k uznaniu najlepších postupov na európskej úrovni, najmä medzi mladými ľuďmi a deťmi;

| e) | šírenia pedagogických materiálov a nástrojov určených predovšetkým pre vzdelávacie inštitúcie, ktoré podporujú výmeny týkajúce sa kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu; |
| --- | --- |

e)

šírenia pedagogických materiálov a nástrojov určených predovšetkým pre vzdelávacie inštitúcie, ktoré podporujú výmeny týkajúce sa kultúrnej rozmanitosti a medzikultúrneho dialógu;

| f) | zriadenia webového portálu s cieľom sprístupniť širokej verejnosti akcie v oblasti medzikultúrneho dialógu a sprevádzať organizátorov projektov, ktoré súvisia s medzikultúrnym dialógom, rôznymi príslušnými programami a akciami Spoločenstva. |
| --- | --- |

f)

zriadenia webového portálu s cieľom sprístupniť širokej verejnosti akcie v oblasti medzikultúrneho dialógu a sprevádzať organizátorov projektov, ktoré súvisia s medzikultúrnym dialógom, rôznymi príslušnými programami a akciami Spoločenstva.

| 2. | Iné akcie:
  Prieskumy a štúdie na úrovni Spoločenstva a konzultácie s nadnárodnými sieťami a zainteresovanými subjektmi občianskej spoločnosti, ktoré sú zamerané na posúdenie prípravy Európskeho roku medzikultúrneho dialógu a na podanie správy o uvedenej skutočnosti s cieľom položiť základy pre jeho dlhoročné pokračovanie. |
| --- | --- |

2.

Iné akcie:

Prieskumy a štúdie na úrovni Spoločenstva a konzultácie s nadnárodnými sieťami a zainteresovanými subjektmi občianskej spoločnosti, ktoré sú zamerané na posúdenie prípravy Európskeho roku medzikultúrneho dialógu a na podanie správy o uvedenej skutočnosti s cieľom položiť základy pre jeho dlhoročné pokračovanie.

| 3. | Financovanie sa spravidla uskutočňuje formou priameho nákupu tovaru a služieb prostredníctvom verejného a/alebo limitovaného výberového konania. Môže mať tiež formu grantov.
  Finančné zdroje určené na informačné a propagačné kampane nepresiahnu 40 % z celkového prideleného rozpočtu. |
| --- | --- |

3.

Financovanie sa spravidla uskutočňuje formou priameho nákupu tovaru a služieb prostredníctvom verejného a/alebo limitovaného výberového konania. Môže mať tiež formu grantov.

Finančné zdroje určené na informačné a propagačné kampane nepresiahnu 40 % z celkového prideleného rozpočtu.

D.   Akcie, ktorým sa poskytuje iná ako finančná podpora spoločenstva

Spoločenstvo poskytne inú ako finančnú podporu vrátane písomného povolenia používať logo, keď bude vytvorené, ako aj iné materiály súvisiace s Európskym rokom medzikultúrneho dialógu tým iniciatívam, ktoré vychádzajú z verejných alebo súkromných organizácií, ak tieto organizácie môžu Komisii poskytnúť záruky, že dané iniciatívy sa konajú alebo sa budú konať počas roka 2008 a že pravdepodobne významne prispejú k dosiahnutiu cieľov Európskeho roka medzikultúrneho dialógu. Iniciatívy organizované v tretích krajinách v spojení alebo v spolupráci s Európskym rokom medzikultúrneho dialógu bez toho, aby boli financované v rámci tohto roka, budú tiež môcť získať inú ako finančnú podporu Spoločenstva a používať logo, ako aj iné materiály súvisiace s Európskym rokom medzikultúrneho dialógu.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Dňa 6. októbra 2005 Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade návrh rozhodnutia, ktoré sa zakladá na článku 151 Zmluvy o ES a ktorým sa vyhlasuje rok 2008 za Európsky rok medzikultúrneho dialógu. |
| --- | --- |

1.

Dňa 6. októbra 2005 Komisia predložila Európskemu parlamentu a Rade návrh rozhodnutia, ktoré sa zakladá na článku 151 Zmluvy o ES a ktorým sa vyhlasuje rok 2008 za Európsky rok medzikultúrneho dialógu.

| 2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 20. apríla 2006 a Výbor regiónov prijal stanovisko 27. apríla 2006. |
| --- | --- |

2.

Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 20. apríla 2006 a Výbor regiónov prijal stanovisko 27. apríla 2006.

| 3. | Európsky parlament zaujal stanovisko v prvom čítaní 1. júna 2006. |
| --- | --- |

3.

Európsky parlament zaujal stanovisko v prvom čítaní 1. júna 2006.

| 4. | Komisia predložila zmenený a doplnený návrh 7. septembra 2006. |
| --- | --- |

4.

Komisia predložila zmenený a doplnený návrh 7. septembra 2006.

| 5. | Rada prijala spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 ods. 2 Zmluvy o ES 14. novembra 2006. |
| --- | --- |

5.

Rada prijala spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 ods. 2 Zmluvy o ES 14. novembra 2006.

II.   CIEĽ

Cieľom návrhu je vyhlásiť rok 2008 za Európsky rok medzikultúrneho dialógu. Keďže medzikultúrny dialóg je úzko spätý s dôležitým cieľom, ktorý je základom európskej integrácie, menovite zbližovanie národov Európy, európsky rok venovaný medzikultúrnemu dialógu bude predstavovať jedinečný nástroj na zvýšenie povedomia v tejto oblasti, ktorý túto prioritu potvrdí a zapojí do tohto procesu občanov.

Celkovým cieľom roka je prispieť k:

| — | presadzovaniu medzikultúrneho dialógu ako procesu, v ktorom si všetci, ktorí žijú v EÚ, môžu zlepšiť schopnosť vysporiadať sa s otvorenejším, ale aj zložitejším kultúrnym prostredím tam, kde v rôznych členských štátoch, ale aj v každom členskom štáte vedľa seba existujú rozdielne kultúrne identity a presvedčenia, |
| --- | --- |

—

presadzovaniu medzikultúrneho dialógu ako procesu, v ktorom si všetci, ktorí žijú v EÚ, môžu zlepšiť schopnosť vysporiadať sa s otvorenejším, ale aj zložitejším kultúrnym prostredím tam, kde v rôznych členských štátoch, ale aj v každom členskom štáte vedľa seba existujú rozdielne kultúrne identity a presvedčenia,

| — | vyzdvihnutiu medzikultúrneho dialógu ako príležitosti prispieť k rozmanitej a dynamickej spoločnosti nielen v Európe, ale aj vo svete, ako aj mať z takejto spoločnosti prospech, |
| --- | --- |

—

vyzdvihnutiu medzikultúrneho dialógu ako príležitosti prispieť k rozmanitej a dynamickej spoločnosti nielen v Európe, ale aj vo svete, ako aj mať z takejto spoločnosti prospech,

| — | zvyšovaniu povedomia všetkých tých, ktorí žijú v EÚ a najmä mladých ľudí, o význame rozvoja aktívneho európskeho občianstva, ktoré je otvorené svetu, rešpektuje kultúrnu rozmanitosť a vychádza zo spoločných hodnôt EÚ, ako sú stanovené v článku 6 Zmluvy o EÚ a Charte základných ľudských práv Európskej únie, |
| --- | --- |

—

zvyšovaniu povedomia všetkých tých, ktorí žijú v EÚ a najmä mladých ľudí, o význame rozvoja aktívneho európskeho občianstva, ktoré je otvorené svetu, rešpektuje kultúrnu rozmanitosť a vychádza zo spoločných hodnôt EÚ, ako sú stanovené v článku 6 Zmluvy o EÚ a Charte základných ľudských práv Európskej únie,

| — | zvýrazneniu prínosu rozličných kultúr a prejavov kultúrnej rozmanitosti k dedičstvu a spôsobu života členských štátov. |
| --- | --- |

—

zvýrazneniu prínosu rozličných kultúr a prejavov kultúrnej rozmanitosti k dedičstvu a spôsobu života členských štátov.

Aktivity roka sa budú odvíjať od troch druhov akcií:

| — | spolufinancovanie (do výšky 80 % z celkových nákladov) akcií na úrovni Spoločenstva, ktoré majú za cieľ zvýšiť povedomie o cieľoch roka, a to najmä medzi mladými ľuďmi, |
| --- | --- |

—

spolufinancovanie (do výšky 80 % z celkových nákladov) akcií na úrovni Spoločenstva, ktoré majú za cieľ zvýšiť povedomie o cieľoch roka, a to najmä medzi mladými ľuďmi,

| — | spolufinancovanie (do výšky 50 % z celkových nákladov) akcií na národnej úrovni, ktoré majú výrazný európsky rozmer, |
| --- | --- |

—

spolufinancovanie (do výšky 50 % z celkových nákladov) akcií na národnej úrovni, ktoré majú výrazný európsky rozmer,

| — | akcie na úrovni Spoločenstva vrátane informačných a propagačných akcií, ako aj prieskumy, štúdie a konzultácie s nadnárodnými sieťami a zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti, na vyhodnotenie príprav na rok a vplyvu roka. |
| --- | --- |

—

akcie na úrovni Spoločenstva vrátane informačných a propagačných akcií, ako aj prieskumy, štúdie a konzultácie s nadnárodnými sieťami a zainteresovanými stranami občianskej spoločnosti, na vyhodnotenie príprav na rok a vplyvu roka.

Rozpočet roka je stanovený vo výške 10 miliónov EUR.

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecné pripomienky

Spoločná pozícia Rady zachováva hlavné prvky z pôvodného návrhu Komisie a je plne v súlade so zmeneným a doplneným návrhom Komisie.

2.   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu

Rada sa v spoločnej pozícii snažila zohľadniť záujmy a priority Európskeho parlamentu a prijala väčšinu jeho pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Rada zo 46 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov odhlasovaných EP ich prijala v plnom rozsahu, sčasti alebo v zásade 33.

V priebehu trojstranných stretnutí sa medzi Radou, Európskym parlamentom a Komisiou uskutočnilo niekoľko neformálnych kontaktov na účely dosiahnutia skorej dohody s EP. Rada zvážila hlavné záujmy EP a situáciu vníma tak, že znenie spoločnej pozície by mohlo byť pre EP prijateľné.

Okrem viacerých zmien a doplnení, ktoré vylepšujú návrh rozhodnutia alebo do neho začleňujú odkazy na príslušné politiky alebo postupy, Rada zapracovala buď v plnom rozsahu alebo sčasti nasledujúce pozmeňujúce návrhy, čím sa vykonali podstatné zmeny týkajúce sa vykonávania roku:

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 4 a 5 zdôrazňujú kultúrne a vzdelávacie rozmery obnovenej lisabonskej stratégie a potrebu prispievať k rovnosti príležitostí a nediskriminácii v rámci Európskej únie.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 8 a 9: odkazujú na rovnosť pohlaví.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 29 zdôrazňuje prepojenie medzi Európskym rokom medzikultúrneho dialógu a Európskym rokom rovnakých príležitostí pre všetkých (2007).

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 11 a 34: výslovne uvádzajú spoluprácu s Radou Európy a UNESCO v súvislosti s rokom.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 14, 21 a 36: majú za cieľ zabezpečiť kontinuitu a dlhodobé sledovanie roka.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 15 a 25: zavádzajú odkaz na náboženskú rozmanitosť.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 19 a 39: zdôrazňujú význam vzdelávania pri podpore medzikultúrneho dialógu.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 20 a 41 odkazujú na najlepšie postupy.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 27 a 30: zdôrazňujú regionálnu a miestnu úroveň.

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 28 a 42: zdôrazňujú potrebu konzultovať nadnárodné siete a občiansku spoločnosť.

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 32 o spolupráci s ostatnými inštitúciami, predovšetkým s Európskym parlamentom.

Pokiaľ ide o pridelenie finančných prostriedkov, Rada sa snažila o vyvážený kompromis pre finančné prostriedky určené na informačné a propagačné kampane (pozmeňujúci a doplňujúci návrh 37), s obmedzením vo výške 40 % celkového rozpočtu určeného na činnosti na úrovni Spoločenstva (informačné a promočné činnosti a iné akcie) a približne po 30 % rozpočtu na spolufinancovanie akcií na úrovni Spoločenstva a na národnej úrovni. Zapracoval sa aj pozmeňujúci a doplňujúci návrh 35, ktorým sa obmedzuje financovanie prípravných akcií na 30 % rozpočtu.

IV.   ZÁVER

Rada sa domnieva, že spoločná pozícia je ako celok úplne v súlade s cieľmi zmeneného a doplneného návrhu Komisie. Rada sa tiež domnieva, že náležite zohľadnila ciele, ktoré Európsky parlament sledoval v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k návrhu Komisie, a očakáva, že dosiahne s Európskym parlamentom v blízkej budúcnosti dohodu na účely skorého prijatia tohto rozhodnutia.

---

| 12.12.2006 | SK | Úradný vestník Európskej únie | CE 301/103 |
| --- | --- | --- | --- |

12.12.2006

SK

Úradný vestník Európskej únie

CE 301/103

---

SPOLOČNÁ POZÍCIA (ES) č. 31/2006

prijatá Radou 14. novembra 2006

na účely prijatia rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. .../2006/ES z ..., ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky (2007 – 2013)

(Text s významom pre EHP)

(2006/C 301 E/05)

EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,

so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, a najmä na jej článok 153,

so zreteľom na návrh Komisie,

so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru (1),

so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (2),

konajúc v súlade s postupom ustanoveným v článku 251 zmluvy (3),

keďže:

| (1) | Spoločenstvo môže prispieť k ochrane zdravotných, bezpečnostných a hospodárskych a právnych záujmov občanov prostredníctvom akcií v oblasti ochrany spotrebiteľa. |
| --- | --- |

(1)

Spoločenstvo môže prispieť k ochrane zdravotných, bezpečnostných a hospodárskych a právnych záujmov občanov prostredníctvom akcií v oblasti ochrany spotrebiteľa.

| (2) | Je preto vhodné ustanoviť akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky, ktorým sa nahradí rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 20/2004/ES z 8. decembra 2003, ktorým sa stanovuje všeobecný systém financovania opatrení Spoločenstva na podporu spotrebiteľskej politiky na roky 2004 až 2007 (4). Uvedené rozhodnutie by sa preto malo zrušiť. |
| --- | --- |

(2)

Je preto vhodné ustanoviť akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky, ktorým sa nahradí rozhodnutie Európskeho parlamentu a Rady č. 20/2004/ES z 8. decembra 2003, ktorým sa stanovuje všeobecný systém financovania opatrení Spoločenstva na podporu spotrebiteľskej politiky na roky 2004 až 2007 (4). Uvedené rozhodnutie by sa preto malo zrušiť.

| (3) | Začlenenie záujmov spotrebiteľov do všetkých politík Spoločenstva v súlade s článkom 153 zmluvy, ako aj plnenie cieľov spotrebiteľskej politiky uvedených v tomto programe, by sa malo stať prioritou. Kľúčový význam pre úplné zohľadnenie záujmov spotrebiteľov v iných politikách má koordinácia s týmito politikami a inými programami Spoločenstva. Iné fondy a programy Spoločenstva by mali poskytovať finančnú podporu pre začlenenie záujmov spotrebiteľov do oblastí svojej pôsobnosti, aby sa podporila súčinnosť a aby sa predišlo duplicite. |
| --- | --- |

(3)

Začlenenie záujmov spotrebiteľov do všetkých politík Spoločenstva v súlade s článkom 153 zmluvy, ako aj plnenie cieľov spotrebiteľskej politiky uvedených v tomto programe, by sa malo stať prioritou. Kľúčový význam pre úplné zohľadnenie záujmov spotrebiteľov v iných politikách má koordinácia s týmito politikami a inými programami Spoločenstva. Iné fondy a programy Spoločenstva by mali poskytovať finančnú podporu pre začlenenie záujmov spotrebiteľov do oblastí svojej pôsobnosti, aby sa podporila súčinnosť a aby sa predišlo duplicite.

| (4) | Týmto rozhodnutím ustanovuje finančné krytie pre celé trvanie programu, ktoré predstavuje základný odkaz v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 uzavretej medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (5) pre rozpočtový orgán v priebehu ročného rozpočtového postupu. |
| --- | --- |

(4)

Týmto rozhodnutím ustanovuje finančné krytie pre celé trvanie programu, ktoré predstavuje základný odkaz v zmysle bodu 37 Medziinštitucionálnej dohody zo 17. mája 2006 uzavretej medzi Európskym parlamentom, Radou a Komisiou o rozpočtovej disciplíne a riadnom finančnom hospodárení (5) pre rozpočtový orgán v priebehu ročného rozpočtového postupu.

| (5) | Je vo všeobecnom európskom záujme, aby boli na úrovni Spoločenstva zastúpené záujmy občanov v oblasti zdravia, bezpečnosti služieb a nepotravinových výrobkov a ich hospodárske a právne záujmy, ako aj záujmy spotrebiteľov pri tvorbe noriem pre výrobky a služby. Vzhľadom na osobitnú povahu dotknutých organizácií by sa obnova podpory, ktorú Spoločenstvo poskytuje na ich činnosť, nemala riadiť zásadou postupného znižovania rozsahu podpory Spoločenstva. |
| --- | --- |

(5)

Je vo všeobecnom európskom záujme, aby boli na úrovni Spoločenstva zastúpené záujmy občanov v oblasti zdravia, bezpečnosti služieb a nepotravinových výrobkov a ich hospodárske a právne záujmy, ako aj záujmy spotrebiteľov pri tvorbe noriem pre výrobky a služby. Vzhľadom na osobitnú povahu dotknutých organizácií by sa obnova podpory, ktorú Spoločenstvo poskytuje na ich činnosť, nemala riadiť zásadou postupného znižovania rozsahu podpory Spoločenstva.

| (6) | Je vhodné, aby sa zabezpečila kontinuita s programom, ktorý tento program nahrádza, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných opatrení a o hodnotenie úspechov predchádzajúceho programu a oblastí, ktoré si vyžadujú väčšiu pozornosť. Od 1. januára 2014 by náklady súvisiace s riadením akcií, ktoré sa neukončia do konca roka 2013, mali pokrývať rozpočtové prostriedky na technickú a administratívnu pomoc v prípade, že je potrebná. |
| --- | --- |

(6)

Je vhodné, aby sa zabezpečila kontinuita s programom, ktorý tento program nahrádza, najmä pokiaľ ide o pokračovanie viacročných opatrení a o hodnotenie úspechov predchádzajúceho programu a oblastí, ktoré si vyžadujú väčšiu pozornosť. Od 1. januára 2014 by náklady súvisiace s riadením akcií, ktoré sa neukončia do konca roka 2013, mali pokrývať rozpočtové prostriedky na technickú a administratívnu pomoc v prípade, že je potrebná.

| (7) | Opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6). |
| --- | --- |

(7)

Opatrenia potrebné na vykonanie tohto rozhodnutia by sa mali prijať v súlade s rozhodnutím Rady 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktorým sa ustanovujú postupy pre výkon vykonávacích právomocí prenesených na Komisiu (6).

| (8) | Pri vykonávaní programu by sa mala zohľadniť skutočnosť, že vnútorný trh nebude správne fungovať, ak budú spotrebitelia v niektorých členských štátoch chránení menej ako v iných členských štátoch. Program by sa mal preto zamerať osobitne na ochranu a informovanosť spotrebiteľov v členských štátoch, ktoré pristúpili 1. mája 2004 alebo neskôr, aby sa zabezpečili rovnaké východiskové podmienky pre všetky členské štáty. |
| --- | --- |

(8)

Pri vykonávaní programu by sa mala zohľadniť skutočnosť, že vnútorný trh nebude správne fungovať, ak budú spotrebitelia v niektorých členských štátoch chránení menej ako v iných členských štátoch. Program by sa mal preto zamerať osobitne na ochranu a informovanosť spotrebiteľov v členských štátoch, ktoré pristúpili 1. mája 2004 alebo neskôr, aby sa zabezpečili rovnaké východiskové podmienky pre všetky členské štáty.

| (9) | Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „dohoda o EHP“) ustanovuje spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľa medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a krajinami Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré patria do Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „krajiny EZVO/EHP“), na strane druhej. Malo by sa tiež ustanoviť, že programu sa môžu zúčastniť aj iné krajiny, najmä krajiny, ktoré susedia s Európskou úniou a krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii. |
| --- | --- |

(9)

Dohoda o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „dohoda o EHP“) ustanovuje spoluprácu v oblasti ochrany spotrebiteľa medzi Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na jednej strane a krajinami Európskeho združenia voľného obchodu, ktoré patria do Európskeho hospodárskeho priestoru (ďalej len „krajiny EZVO/EHP“), na strane druhej. Malo by sa tiež ustanoviť, že programu sa môžu zúčastniť aj iné krajiny, najmä krajiny, ktoré susedia s Európskou úniou a krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii.

| (10) | Pri vykonávaní programu by sa mala podporovať spolupráca s tretími krajinami, ktoré sa programu nezúčastňujú, pričom sa zohľadnia všetky príslušné dohody medzi týmito krajinami a Spoločenstvom. |
| --- | --- |

(10)

Pri vykonávaní programu by sa mala podporovať spolupráca s tretími krajinami, ktoré sa programu nezúčastňujú, pričom sa zohľadnia všetky príslušné dohody medzi týmito krajinami a Spoločenstvom.

| (11) | Hodnota a dosah opatrení prijatých v rámci programu by sa mali pravidelne monitorovať a hodnotiť okrem iného nezávislými externými hodnotiacimi subjektami. Na účely hodnotenia spotrebiteľskej politiky by sa mali stanoviť merateľné ciele a vypracovať ukazovatele. |
| --- | --- |

(11)

Hodnota a dosah opatrení prijatých v rámci programu by sa mali pravidelne monitorovať a hodnotiť okrem iného nezávislými externými hodnotiacimi subjektami. Na účely hodnotenia spotrebiteľskej politiky by sa mali stanoviť merateľné ciele a vypracovať ukazovatele.

| (12) | Keďže ciele tohto rozhodnutia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na cezhraničnú povahu tejto problematiky, a preto z dôvodu väčšieho potenciálu akcie Spoločenstva efektívnejšie a účinnejšie chrániť zdravotné, bezpečnostné a hospodárske a právne záujmy občanov, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov, |
| --- | --- |

(12)

Keďže ciele tohto rozhodnutia nie je možné uspokojivo dosiahnuť na úrovni členských štátov vzhľadom na cezhraničnú povahu tejto problematiky, a preto z dôvodu väčšieho potenciálu akcie Spoločenstva efektívnejšie a účinnejšie chrániť zdravotné, bezpečnostné a hospodárske a právne záujmy občanov, ich možno lepšie dosiahnuť na úrovni Spoločenstva, Spoločenstvo môže prijať opatrenia v súlade so zásadou subsidiarity podľa článku 5 zmluvy. V súlade so zásadou proporcionality podľa uvedeného článku toto rozhodnutie neprekračuje rámec nevyhnutný na dosiahnutie týchto cieľov,

ROZHODLI TAKTO:

Článok 1

Ustanovenie programu

Týmto sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky na obdobie od ... (7) do 31. decembra 2013 (ďalej len „program“).

Článok 2

Celkový cieľ a ciele

1.   Celkovým cieľom programu je dopĺňať, podporovať a monitorovať politiky členských štátov a prispievať k ochrane zdravotných, bezpečnostných a hospodárskych a právnych záujmov spotrebiteľov, ako aj k presadzovaniu ich práv na informácie, vzdelávanie a združovanie sa na účely ochrany svojich záujmov.

2.   Celkový cieľ uvedený v odseku 1 sa dosiahne prostredníctvom týchto cieľov:

| a) | zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa predovšetkým zlepšením poznatkov spotrebiteľov, poradenstva pre spotrebiteľov a zastupovania ich záujmov; |
| --- | --- |

a)

zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa predovšetkým zlepšením poznatkov spotrebiteľov, poradenstva pre spotrebiteľov a zastupovania ich záujmov;

| b) | zabezpečenie účinného uplatňovania pravidiel ochrany spotrebiteľa najmä spoluprácou pri vynucovaní práva, informovaním, vzdelávaním a nápravou. |
| --- | --- |

b)

zabezpečenie účinného uplatňovania pravidiel ochrany spotrebiteľa najmä spoluprácou pri vynucovaní práva, informovaním, vzdelávaním a nápravou.

Tieto ciele sa dosiahnu prostredníctvom prepojenia akcií a nástrojov zo zoznamu uvedeného v prílohe I v súlade s prioritami uvedenými v ročnom pracovnom pláne uvedenom v článku 7 ods. 2 písm. a).

Článok 3

Financovanie

1.   Finančné krytie na vykonávanie programu na obdobie od ... (7) do 31. decembra 2013 sa týmto ustanovuje na 156 800 000 EUR.

2.   Ročné rozpočtové prostriedky schvaľuje rozpočtový orgán v rámci limitov finančného rámca.

Článok 4

Finančné príspevky

1.   Finančné príspevky Spoločenstva nesmú presiahnuť tieto úrovne:

| a) | 50 % nákladov na akcie spoločne financované Spoločenstvom a jedným alebo viacerými členskými štátmi alebo Spoločenstvom a príslušnými orgánmi tretích krajín, ktoré sa na programe zúčastňujú podľa článku 8, s výnimkou akcií, ktoré sú výnimočne prospešné, pri ktorých príspevok Spoločenstva na ich náklady nesmie presiahnuť 70 %; |
| --- | --- |

a)

50 % nákladov na akcie spoločne financované Spoločenstvom a jedným alebo viacerými členskými štátmi alebo Spoločenstvom a príslušnými orgánmi tretích krajín, ktoré sa na programe zúčastňujú podľa článku 8, s výnimkou akcií, ktoré sú výnimočne prospešné, pri ktorých príspevok Spoločenstva na ich náklady nesmie presiahnuť 70 %;

| b) | 85 % nákladov na akcie zamerané na zavedenie integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí; |
| --- | --- |

b)

85 % nákladov na akcie zamerané na zavedenie integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí;

| c) | 50 % nákladov na činnosť európskych spotrebiteľských organizácií; |
| --- | --- |

c)

50 % nákladov na činnosť európskych spotrebiteľských organizácií;

| d) | 95 % nákladov na činnosť európskych spotrebiteľských organizácií, ktoré zastupujú záujmy spotrebiteľov pri tvorbe noriem pre výrobky a služby na úrovni Spoločenstva. |
| --- | --- |

d)

95 % nákladov na činnosť európskych spotrebiteľských organizácií, ktoré zastupujú záujmy spotrebiteľov pri tvorbe noriem pre výrobky a služby na úrovni Spoločenstva.

2.   Finančné príspevky Spoločenstva sa môžu poskytovať v podobe:

| a) | štipendií na individuálnu mobilitu pedagógov a študentov v rámci integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí. Správou týchto štipendií sa môžu poveriť národné agentúry pre program Erasmus programu celoživotného vzdelávania; |
| --- | --- |

a)

štipendií na individuálnu mobilitu pedagógov a študentov v rámci integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí. Správou týchto štipendií sa môžu poveriť národné agentúry pre program Erasmus programu celoživotného vzdelávania;

| b) | príspevkov na dopravu a pobyt pri výmene úradníkov zodpovedných za vynucovanie práva. |
| --- | --- |

b)

príspevkov na dopravu a pobyt pri výmene úradníkov zodpovedných za vynucovanie práva.

3.   Kritériá, podľa ktorých sa posúdi, či akcie vykazujú výnimočnú prospešnosť v zmysle odseku 1 písm. a), sa ustanovia vopred v ročnom pracovnom pláne. Akcie výnimočnej prospešnosti slúžia najmä spotrebiteľom z členských štátov, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr.

4.   Na obnovu finančných príspevkov uvedených v odseku 1 písm. c) a d) sa nevzťahuje zásada postupného znižovania.

5.   Na účely odsekov 1 a 2 sa finančné príspevky Spoločenstva môžu poskytnúť aj v podobe paušálnych alebo jednorazových príspevkov, ak to zodpovedá povahe dotknutých akcií vymedzených v ročnom pracovnom pláne. Na paušálne alebo jednorazové príspevky sa nevzťahujú percentuálne limity ustanovené v odseku 1, hoci sa naďalej vyžaduje spolufinancovanie.

Článok 5

Prijímatelia

Skupiny prijímateľov oprávnených na finančné príspevky ustanovené v článku 4 sú uvedené v prílohe II.

Článok 6

Administratívna a technická pomoc

1.   Z finančných príspevkov na program sa môžu financovať aj náklady na činnosti prípravy, monitorovania, kontroly, auditu a hodnotenia, ktoré sú bezprostredne nevyhnutné na riadenie programu a plnenie jeho cieľov, najmä na štúdie, stretnutia, informačné a propagačné akcie, výdavky spojené s informačno-technologickými sieťami určenými na výmenu informácií, ako aj akékoľvek výdavky Komisie na administratívnu a technickú pomoc pri riadení programu.

2.   Z finančných príspevkov na program sa môžu financovať aj výdavky na technickú a administratívnu pomoc potrebnú na zabezpečenie kontinuity medzi programom a opatreniami prijatými podľa rozhodnutia č. 20/2004/ES. V prípade potreby sa v rozpočte na obdobie po roku 2013 môžu vyčleniť na tieto výdavky rozpočtové prostriedky s cieľom umožniť riadenie akcií, ktoré sa neukončia do 31. decembra 2013.

Článok 7

Vykonávanie

1.   Za vykonávanie programu zodpovedá Komisia.

Pri akciách na dosiahnutie celkového cieľa a cieľov stanovených v článku 2 sa naplno využívajú vhodné dostupné metódy vykonávania, ktoré zahŕňajú najmä priame alebo nepriame vykonávanie Komisiou na centralizovanom základe.

2.   Postup uvedený v článku 10 ods. 2 sa uplatňuje na prijímanie:

| a) | ročného pracovného plánu vykonávania programu, ktorý stanovuje;






  — | priority a akcie, ktoré sa majú prijať, vrátane pridelenia finančných zdrojov, |
| --- | --- | --- |

a)

ročného pracovného plánu vykonávania programu, ktorý stanovuje;

—

priority a akcie, ktoré sa majú prijať, vrátane pridelenia finančných zdrojov,

| — | kritériá výberu a kritériá poskytovania finančných príspevkov, ako aj kritériá určovania percentuálnej výšky finančných príspevkov Spoločenstva, |
| --- | --- |

—

kritériá výberu a kritériá poskytovania finančných príspevkov, ako aj kritériá určovania percentuálnej výšky finančných príspevkov Spoločenstva,

| — | údaje o poskytnutí paušálnych a jednorazových finančných príspevkov, a |
| --- | --- |

—

údaje o poskytnutí paušálnych a jednorazových finančných príspevkov, a

| — | plánovaný harmonogram verejných súťaží, spoločných akcií a výziev na predkladanie návrhov; |
| --- | --- |

—

plánovaný harmonogram verejných súťaží, spoločných akcií a výziev na predkladanie návrhov;

| b) | dojednaní o vykonávaní akcií uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) vrátane kritérií výberu a kritérií poskytovania finančných príspevkov. |
| --- | --- |

b)

dojednaní o vykonávaní akcií uvedených v článku 4 ods. 1 písm. a) vrátane kritérií výberu a kritérií poskytovania finančných príspevkov.

3.   Komisia informuje výbor uvedený v článku 10 o akciách vykonaných v rámci vykonávania programu.

Článok 8

Účasť tretích krajín

Programu sa môžu zúčastniť:

| a) | krajiny EZVO/EHP v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o EHP; |
| --- | --- |

a)

krajiny EZVO/EHP v súlade s podmienkami ustanovenými v Dohode o EHP;

| b) | tretie krajiny, najmä krajiny, na ktoré sa uplatňuje Európska susedská politika, krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii, krajiny západného Balkánu, ktoré sú súčasťou procesu stabilizácie a pridruženia, v súlade s podmienkami ustanovenými v príslušných dvojstranných alebo viacstranných dohodách s týmito krajinami, ktorými sa ustanovujú všeobecné zásady ich účasti na programoch Spoločenstva. |
| --- | --- |

b)

tretie krajiny, najmä krajiny, na ktoré sa uplatňuje Európska susedská politika, krajiny, ktoré sa uchádzajú o členstvo v Európskej únii, kandidátske krajiny alebo krajiny pristupujúce k Európskej únii, krajiny západného Balkánu, ktoré sú súčasťou procesu stabilizácie a pridruženia, v súlade s podmienkami ustanovenými v príslušných dvojstranných alebo viacstranných dohodách s týmito krajinami, ktorými sa ustanovujú všeobecné zásady ich účasti na programoch Spoločenstva.

Článok 9

Monitorovanie, hodnotenie a šírenie výsledkov

1.   Komisia v úzkej spolupráci s členskými štátmi monitoruje vykonávanie akcií programu so zreteľom na jeho ciele. Podáva o tom správy výboru uvedenému v článku 10 a informuje o tom Európsky parlament a Radu.

2.   Členské štáty poskytujú Komisii na jej žiadosť informácie o vykonávaní a dosahu programu.

3.   Komisia zabezpečí, aby sa program zhodnotil tri roky po jeho začatí a po jeho ukončení. Komisia oznámi výsledky týchto hodnotení spolu so svojimi pripomienkami Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskeho a sociálnemu výboru a Výboru regiónov.

Komisia zverejní výsledky akcií vykonaných na základe tohto rozhodnutia.

Článok 10

Výbor

1.   Komisii pomáha výbor.

2.   Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na ustanovenia jeho článku 8.

3.   Výbor prijme svoj rokovací poriadok.

Článok 11

Zrušenie

Rozhodnutie č. 20/2004/ES sa týmto zrušuje.

Článok 12

Nadobudnutie účinnosti

Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.

V ...

Za Európsky parlament

predseda

...

Za Radu

predseda

...

---

(1)  Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 192, 16.8.2006, s. 8.

2

(3)  Stanovisko Európskeho parlamentu z 23. marca 2006 (zatiaľ neuverejnené v úradnom vestníku), spoločná pozícia Rady z 14. novembra 2006 a pozícia Európskeho parlamentu z ... (zatiaľ neuverejnená v úradnom vestníku).

3

(4)  Ú. v. EÚ L 5, 9.1.2004, s. 1. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím č. 786/2004/ES (Ú. v. EÚ L 138, 30.4.2004, s. 7).

4

(5)  Ú. v. EÚ C 139, 14.6.2006, s. 1.

5

(6)  Ú. v. ES L 184, 17.7.1999, s. 23. Rozhodnutie zmenené a doplnené rozhodnutím č. 2006/512/ES (Ú. v. EÚ L 200, 22.7.2006, s. 11).

6

(7)  Dátum nadobudnutia účinnosti tohto rozhodnutia.

7

---

PRÍLOHA I

AKCIE A NÁSTROJE UVEDENÉ V ČLÁNKU 2

Cieľ I

Zabezpečenie vysokej úrovne ochrany spotrebiteľa predovšetkým zlepšením poznatkov spotrebiteľov, poradenstva pre spotrebiteľov a zastupovania ich záujmov.

Akcia 1

Zhromažďovanie, výmena a analýza údajov a informácií, ktoré tvoria základňu poznatkov pre rozvoj spotrebiteľskej politiky a začlenenie záujmov spotrebiteľov do ostatných politík Spoločenstva, vrátane:

| 1.1. | monitorovania a posudzovania trhového vývoja, ktorý má vplyv na hospodárske a iné záujmy spotrebiteľov, vrátane štúdií, cenových prieskumov, mapovania zmien v štruktúre trhov, spotrebiteľských a podnikateľských prieskumov, zhromažďovania a analýzy sťažností spotrebiteľov, zhromažďovania a analýzy údajov o cezhraničných obchodných vzťahoch medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi a cezhraničných trhoch; |
| --- | --- |

1.1.

monitorovania a posudzovania trhového vývoja, ktorý má vplyv na hospodárske a iné záujmy spotrebiteľov, vrátane štúdií, cenových prieskumov, mapovania zmien v štruktúre trhov, spotrebiteľských a podnikateľských prieskumov, zhromažďovania a analýzy sťažností spotrebiteľov, zhromažďovania a analýzy údajov o cezhraničných obchodných vzťahoch medzi podnikateľmi a spotrebiteľmi a cezhraničných trhoch;

| 1.2. | vývoja a údržby databáz; |
| --- | --- |

1.2.

vývoja a údržby databáz;

| 1.3. | zhromažďovania a analýzy štatistických a iných relevantných poznatkov, ktorých štatistický prvok sa v prípade potreby rozvinie prostredníctvom štatistického programu Spoločenstva. |
| --- | --- |

1.3.

zhromažďovania a analýzy štatistických a iných relevantných poznatkov, ktorých štatistický prvok sa v prípade potreby rozvinie prostredníctvom štatistického programu Spoločenstva.

Akcia 2

Zhromažďovanie, výmena a analýza údajov a informácií a tvorba nástrojov posudzovania, ktoré tvoria základňu poznatkov o bezpečnosti spotrebného tovaru a služieb pre spotrebiteľov vrátane poznatkov o vystavení spotrebiteľov chemickým látkam, ktoré sa uvoľňujú z výrobkov, o rizikách a zraneniach spojených so spotrebnými výrobkami a službami pre spotrebiteľov, a o technickej analýze varovných oznámení.

Akcia 3

Podpora vedeckého poradenstva a hodnotenia rizika vrátane úloh nezávislých vedeckých výborov zriadených rozhodnutím Komisie 2004/210/ES z 3. marca 2004, ktorým sa zriaďujú vedecké výbory v oblasti bezpečnosti spotrebiteľov, zdravia obyvateľstva a životného prostredia (1).

Akcia 4

Príprava legislatívnych a iných regulačných iniciatív a podpora spoločných regulačných a samoregulačných iniciatív vrátane:

| 4.1. | právnych a technických expertíz, vrátane štúdií, súvisiacich s reguláciou a jej dosahom; |
| --- | --- |

4.1.

právnych a technických expertíz, vrátane štúdií, súvisiacich s reguláciou a jej dosahom;

| 4.2. | právnych a technických expertíz, vrátane štúdií, súvisiacich s rozvojom politiky v oblasti bezpečnosti výrobkov a služieb a hospodárskych a právnych záujmov spotrebiteľov; |
| --- | --- |

4.2.

právnych a technických expertíz, vrátane štúdií, súvisiacich s rozvojom politiky v oblasti bezpečnosti výrobkov a služieb a hospodárskych a právnych záujmov spotrebiteľov;

| 4.3. | právnych a technických expertíz, vrátane štúdií, súvisiacich s posudzovaním potreby noriem pre bezpečnosť výrobkov a vypracovaním mandátov pre tvorbu noriem pre výrobky a služby; |
| --- | --- |

4.3.

právnych a technických expertíz, vrátane štúdií, súvisiacich s posudzovaním potreby noriem pre bezpečnosť výrobkov a vypracovaním mandátov pre tvorbu noriem pre výrobky a služby;

| 4.4. | seminárov, konferencií, pracovných skupín a stretnutí zainteresovaných strán a odborníkov. |
| --- | --- |

4.4.

seminárov, konferencií, pracovných skupín a stretnutí zainteresovaných strán a odborníkov.

Akcia 5

Finančné príspevky na činnosť európskych spotrebiteľských organizácií.

Akcia 6

Finančné príspevky na činnosť európskych spotrebiteľských organizácií, ktoré zastupujú záujmy spotrebiteľov pri tvorbe noriem pre výrobky a služby na úrovni Spoločenstva.

Akcia 7

Budovanie kapacít regionálnych, národných a európskych spotrebiteľských organizácií, najmä spotrebiteľských organizácií v členských štátoch, ktoré pristúpili k Európskej únii 1. mája 2004 alebo neskôr, predovšetkým prostredníctvom odbornej prípravy a výmeny najlepších postupov a znalostí pre ich zamestnancov.

Cieľ II

Zabezpečenie účinného uplatňovania pravidiel ochrany spotrebiteľa predovšetkým spoluprácou pri vynucovaní práva, informovaním, vzdelávaním a nápravou.

Akcia 8

Akcie na zlepšenie účinného uplatňovania právnych predpisov Spoločenstva v oblasti ochrany spotrebiteľa, najmä smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/95/ES z 3. decembra 2001 o všeobecnej bezpečnosti výrobkov (2) a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 2006/2004 z 27. októbra 2004 o spolupráci medzi národnými orgánmi zodpovednými za vynucovanie právnych predpisov na ochranu spotrebiteľa (3), vrátane:

| 8.1. | akcií na zlepšenie koordinácie dohľadu a vynucovania práva a zlepšenie spolupráce príslušných orgánov vrátane vývoja a údržby informačno-technologických nástrojov (napr. databáz, informačných a komunikačných systémov) a organizovania seminárov, konferencií, pracovných skupín a stretnutí zainteresovaných strán a odborníkov v oblasti vynucovania práva, ako aj výmen a odbornej prípravy úradníkov zodpovedných za vynucovanie práva, ako aj pracovníkov v súdnictve; |
| --- | --- |

8.1.

akcií na zlepšenie koordinácie dohľadu a vynucovania práva a zlepšenie spolupráce príslušných orgánov vrátane vývoja a údržby informačno-technologických nástrojov (napr. databáz, informačných a komunikačných systémov) a organizovania seminárov, konferencií, pracovných skupín a stretnutí zainteresovaných strán a odborníkov v oblasti vynucovania práva, ako aj výmen a odbornej prípravy úradníkov zodpovedných za vynucovanie práva, ako aj pracovníkov v súdnictve;

| 8.2. | monitorovania a posudzovania bezpečnosti nepotravinárskych výrobkov a služieb vrátane posilnenia a rozšírenia rozsahu pôsobnosti a prevádzky varovného systému RAPEX so zreteľom na vývoj v oblasti výmeny informácií v rámci dohľadu nad trhom, ako aj ďalšieho rozvoja siete v oblasti bezpečnosti spotrebných výrobkov ustanovenej v smernici 2001/95/ES; |
| --- | --- |

8.2.

monitorovania a posudzovania bezpečnosti nepotravinárskych výrobkov a služieb vrátane posilnenia a rozšírenia rozsahu pôsobnosti a prevádzky varovného systému RAPEX so zreteľom na vývoj v oblasti výmeny informácií v rámci dohľadu nad trhom, ako aj ďalšieho rozvoja siete v oblasti bezpečnosti spotrebných výrobkov ustanovenej v smernici 2001/95/ES;

| 8.3. | spoločných akcií monitorovania a vynucovania práva a iných akcií v rámci administratívnej spolupráce a spolupráce v oblasti vynucovania práva; |
| --- | --- |

8.3.

spoločných akcií monitorovania a vynucovania práva a iných akcií v rámci administratívnej spolupráce a spolupráce v oblasti vynucovania práva;

| 8.4. | akcií zameraných na administratívnu spoluprácu a spoluprácu v oblasti vynucovania práva s tretími krajinami, ktoré sa na programe nezúčastňujú. |
| --- | --- |

8.4.

akcií zameraných na administratívnu spoluprácu a spoluprácu v oblasti vynucovania práva s tretími krajinami, ktoré sa na programe nezúčastňujú.

Akcia 9

Právna a technická expertíza, vrátane štúdií, v oblasti monitorovania a hodnotenia transpozície, vykonávania a vynucovania právnych predpisov v oblasti ochrany spotrebiteľa členskými štátmi, najmä smernice Európskeho parlamentu a Rady 2005/29/ES z 11. mája 2005 o nekalých obchodných praktikách podnikateľov voči spotrebiteľom na vnútornom trhu (4) a nariadenia (ES) č. 2006/2004, ako aj vnútroštátnych spotrebiteľských politík. Patrí sem aj vývoj a údržba ľahko a verejne dostupných databáz pre transpozíciu a vykonávanie právnych predpisov Spoločenstva v oblasti ochrany spotrebiteľa.

Akcia 10

Akcie v oblasti informovania, poradenstva a nápravy, ku ktorým patrí:

| 10.1. | monitorovanie fungovania alternatívnych postupov riešenia sporov a posudzovanie ich dosahu; |
| --- | --- |

10.1.

monitorovanie fungovania alternatívnych postupov riešenia sporov a posudzovanie ich dosahu;

| 10.2. | finančné príspevky na spoločné akcie s verejnými alebo neziskovými organizáciami tvoriacimi siete Spoločenstva, ktoré spotrebiteľom poskytujú informácie a pomoc pri výkone ich práv a zabezpečovaní prístupu k vhodným postupom riešenia sporov (sieť európskych spotrebiteľských centier); |
| --- | --- |

10.2.

finančné príspevky na spoločné akcie s verejnými alebo neziskovými organizáciami tvoriacimi siete Spoločenstva, ktoré spotrebiteľom poskytujú informácie a pomoc pri výkone ich práv a zabezpečovaní prístupu k vhodným postupom riešenia sporov (sieť európskych spotrebiteľských centier);

| 10.3. | akcie na zlepšenie komunikácie s občanmi EÚ o spotrebiteľských otázkach – najmä v členských štátoch, ktoré k Európskej únii pristúpili 1. mája 2004 alebo neskôr – ku ktorým patria publikácie o otázkach záujmov spotrebiteľskej politiky, poskytovanie informácií on-line a akcie poskytujúce informácie o opatreniach na ochranu spotrebiteľa a o právach spotrebiteľov. |
| --- | --- |

10.3.

akcie na zlepšenie komunikácie s občanmi EÚ o spotrebiteľských otázkach – najmä v členských štátoch, ktoré k Európskej únii pristúpili 1. mája 2004 alebo neskôr – ku ktorým patria publikácie o otázkach záujmov spotrebiteľskej politiky, poskytovanie informácií on-line a akcie poskytujúce informácie o opatreniach na ochranu spotrebiteľa a o právach spotrebiteľov.

Akcia 11

Akcie zamerané na vzdelávanie spotrebiteľov, ku ktorým patria:

| 11.1. | osobitné akcie zamerané na mladých spotrebiteľov, starších spotrebiteľov a zraniteľné skupiny spotrebiteľov so zníženou schopnosťou brániť svoje záujmy a tvorba interaktívnych nástrojov vzdelávania spotrebiteľov; |
| --- | --- |

11.1.

osobitné akcie zamerané na mladých spotrebiteľov, starších spotrebiteľov a zraniteľné skupiny spotrebiteľov so zníženou schopnosťou brániť svoje záujmy a tvorba interaktívnych nástrojov vzdelávania spotrebiteľov;

| 11.2. | finančné príspevky na rozvoj integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí vrátane štipendijných programov pobytov umožňujúcich študentom stráviť najviac šesť mesiacov v inej krajine. |
| --- | --- |

11.2.

finančné príspevky na rozvoj integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí vrátane štipendijných programov pobytov umožňujúcich študentom stráviť najviac šesť mesiacov v inej krajine.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 66, 4.3.2004, s. 45.

(2)  Ú. v. ES L 11, 15.1.2002, s. 4.

(3)  Ú. v. EÚ L 364, 9.12.2004, s. 1. Nariadenie zmenené a doplnené smernicou 2005/29/ES (Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22).

(4)  Ú. v. EÚ L 149, 11.6.2005, s. 22.

---

PRÍLOHA II

PRIJÍMATELIA OPRÁVNENÍ NA FINANČNÉ PRÍSPEVKY USTANOVENÉ V ČLÁNKU 4

| 1. | Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. a) sa môžu poskytnúť verejnému orgánu alebo neziskovému subjektu, ktorý transparentným spôsobom určil dotknutý členský štát alebo príslušný orgán a schválila Komisia. |
| --- | --- |

1.

Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. a) sa môžu poskytnúť verejnému orgánu alebo neziskovému subjektu, ktorý transparentným spôsobom určil dotknutý členský štát alebo príslušný orgán a schválila Komisia.

| 2. | Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. b) sa môžu poskytnúť inštitúciám vyššieho vzdelávania členských štátov alebo tretích krajín zúčastňujúcim sa podľa článku 8, ako je vymedzené v článku 2 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 2317/2003/ES z 5. decembra 2003, ktorým sa ustanovuje program na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2004 až 2008) (1). |
| --- | --- |

2.

Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. b) sa môžu poskytnúť inštitúciám vyššieho vzdelávania členských štátov alebo tretích krajín zúčastňujúcim sa podľa článku 8, ako je vymedzené v článku 2 rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady č. 2317/2003/ES z 5. decembra 2003, ktorým sa ustanovuje program na zvýšenie kvality vysokoškolského vzdelávania a podporu porozumenia medzi kultúrami prostredníctvom spolupráce s tretími krajinami (Erasmus Mundus) (2004 až 2008) (1).

| 3. | Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 2 písm. a) sa môžu poskytnúť študentom a pedagógom integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí, ktoré je spolufinancované podľa článku 4 ods. 1 písm. b). |
| --- | --- |

3.

Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 2 písm. a) sa môžu poskytnúť študentom a pedagógom integrovaného európskeho magisterského štúdia v odbore spotrebiteľských záležitostí, ktoré je spolufinancované podľa článku 4 ods. 1 písm. b).

| 4. | Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 2 písm. b) sa môžu poskytnúť úradníkom zodpovedným za vynucovanie práva v oblasti ochrany spotrebiteľa uvedeným v nariadení (ES) č. 2006/2004 a smernici 2001/95/ES. |
| --- | --- |

4.

Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 2 písm. b) sa môžu poskytnúť úradníkom zodpovedným za vynucovanie práva v oblasti ochrany spotrebiteľa uvedeným v nariadení (ES) č. 2006/2004 a smernici 2001/95/ES.

| 5. | Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. c) sa môžu poskytnúť európskym spotrebiteľským organizáciám, ktoré:






  a) | sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských záujmov alebo iných nezlučiteľných záujmov a hlavným cieľom ich činnosti je podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných a hospodárskych a právnych záujmov spotrebiteľov v Spoločenstve; |
| --- | --- | --- |

5.

Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. c) sa môžu poskytnúť európskym spotrebiteľským organizáciám, ktoré:

a)

sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských záujmov alebo iných nezlučiteľných záujmov a hlavným cieľom ich činnosti je podpora a ochrana zdravotných, bezpečnostných a hospodárskych a právnych záujmov spotrebiteľov v Spoločenstve;

| b) | boli poverené zastupovaním záujmov spotrebiteľov na úrovni Spoločenstva vnútroštátnymi spotrebiteľskými organizáciami aspoň polovice členských štátov, ktoré v súlade s vnútroštátnymi predpismi alebo postupmi zastupujú spotrebiteľov a pôsobia na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni, a |
| --- | --- |

b)

boli poverené zastupovaním záujmov spotrebiteľov na úrovni Spoločenstva vnútroštátnymi spotrebiteľskými organizáciami aspoň polovice členských štátov, ktoré v súlade s vnútroštátnymi predpismi alebo postupmi zastupujú spotrebiteľov a pôsobia na regionálnej alebo vnútroštátnej úrovni, a

| c) | predložili Komisii dostatočné údaje o svojich členoch, vnútorných predpisoch a zdrojoch financovania. |
| --- | --- |

c)

predložili Komisii dostatočné údaje o svojich členoch, vnútorných predpisoch a zdrojoch financovania.

| 6. | Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. d) sa môžu poskytnúť európskym spotrebiteľských organizáciám, ktoré:






  a) | sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských záujmov alebo iných nezlučiteľných záujmov a hlavným cieľom ich činnosti je zastupovanie záujmov spotrebiteľov pri tvorbe noriem na úrovni Spoločenstva; |
| --- | --- | --- |

6.

Finančné príspevky na akcie uvedené v článku 4 ods. 1 písm. d) sa môžu poskytnúť európskym spotrebiteľských organizáciám, ktoré:

a)

sú mimovládne, neziskové, nezávislé od priemyselných, obchodných a podnikateľských záujmov alebo iných nezlučiteľných záujmov a hlavným cieľom ich činnosti je zastupovanie záujmov spotrebiteľov pri tvorbe noriem na úrovni Spoločenstva;

| b) | boli aspoň v dvoch tretinách členských štátov poverené zastupovaním záujmov spotrebiteľov na úrovni Spoločenstva:






  — | subjektmi, ktoré v súlade s vnútroštátnymi predpismi alebo postupmi zastupujú vnútroštátne spotrebiteľské organizácie v členských štátoch, alebo |
| --- | --- | --- |

b)

boli aspoň v dvoch tretinách členských štátov poverené zastupovaním záujmov spotrebiteľov na úrovni Spoločenstva:

—

subjektmi, ktoré v súlade s vnútroštátnymi predpismi alebo postupmi zastupujú vnútroštátne spotrebiteľské organizácie v členských štátoch, alebo

| — | ak subjekty uvedené v prvej zarážke neexistujú, vnútroštátnymi spotrebiteľskými organizáciami v členských štátoch, ktoré v súlade s vnútroštátnymi predpismi alebo postupmi zastupujú spotrebiteľov a pôsobia na celoštátnej úrovni; |
| --- | --- |

—

ak subjekty uvedené v prvej zarážke neexistujú, vnútroštátnymi spotrebiteľskými organizáciami v členských štátoch, ktoré v súlade s vnútroštátnymi predpismi alebo postupmi zastupujú spotrebiteľov a pôsobia na celoštátnej úrovni;

| c) | predložili Komisii dostatočné údaje o svojich členoch, vnútorných predpisoch a zdrojoch financovania. |
| --- | --- |

c)

predložili Komisii dostatočné údaje o svojich členoch, vnútorných predpisoch a zdrojoch financovania.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 345, 31.12.2003, s. 1.

---

ODÔVODNENÉ STANOVISKO RADY

I.   ÚVOD

| 1. | Komisia zaslala 15. apríla 2005 Rade a Európskemu parlamentu návrh (1) rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorý vychádza z článku 153 zmluvy a ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa na roky 2007 – 2013. |
| --- | --- |

1.

Komisia zaslala 15. apríla 2005 Rade a Európskemu parlamentu návrh (1) rozhodnutia Európskeho parlamentu a Rady, ktorý vychádza z článku 153 zmluvy a ktorým sa ustanovuje akčný program Spoločenstva v oblasti zdravia a ochrany spotrebiteľa na roky 2007 – 2013.

| 2. | Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 14. – 15. februára 2006 (2) a Výbor regiónov 16. februára 2006 (3). |
| --- | --- |

2.

Európsky hospodársky a sociálny výbor zaujal stanovisko 14. – 15. februára 2006 (2) a Výbor regiónov 16. februára 2006 (3).

| 3. | Európsky Parlament prijal stanovisko v prvom čítaní 23. marca 2006 (4). |
| --- | --- |

3.

Európsky Parlament prijal stanovisko v prvom čítaní 23. marca 2006 (4).

| 4. | Po tom, ako Rada a Európsky parlament prijali 17. mája 2006 medziinštitucionálnu dohodu o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013, Komisia predložila 29. mája 2006 zmenený a doplnený návrh (5). |
| --- | --- |

4.

Po tom, ako Rada a Európsky parlament prijali 17. mája 2006 medziinštitucionálnu dohodu o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013, Komisia predložila 29. mája 2006 zmenený a doplnený návrh (5).

| 5. | Rada 14. novembra 2006 prijala spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 ods. 2 zmluvy. |
| --- | --- |

5.

Rada 14. novembra 2006 prijala spoločnú pozíciu v súlade s článkom 251 ods. 2 zmluvy.

II.   CIEĽ

Nový akčný program Spoločenstva v oblasti spotrebiteľskej politiky na roky 2007 – 2013 nahradí súčasný program ustanovený rozhodnutím č. 20/2004/ES. Dvoma hlavnými cieľmi programu je zabezpečiť

| — | vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa predovšetkým zlepšením informovanosti, poradenstva pre spotrebiteľov a zastupovania ich záujmov (cieľ I) a |
| --- | --- |

—

vysokú úroveň ochrany spotrebiteľa predovšetkým zlepšením informovanosti, poradenstva pre spotrebiteľov a zastupovania ich záujmov (cieľ I) a

| — | účinné uplatňovanie pravidiel ochrany spotrebiteľa predovšetkým spoluprácou pri vynucovaní práva, informovaním, vzdelávaním a nápravou (cieľ II). |
| --- | --- |

—

účinné uplatňovanie pravidiel ochrany spotrebiteľa predovšetkým spoluprácou pri vynucovaní práva, informovaním, vzdelávaním a nápravou (cieľ II).

Tieto ciele sa dosiahnu kombináciou 11 opatrení uvedených v prílohe I, ktoré vo veľkej miere nadväzujú na súčasný program. Konkrétne priority a opatrenia, ako aj ostatné aspekty vykonávania programu (napr. prideľovanie finančných zdrojov, kritériá výberu a stanovenia percentuálnej výšky finančného príspevku Spoločenstva, plánovaný harmonogram verejných súťaží, spoločných opatrení a výziev na predkladanie návrhov) sa každoročne určia v pracovnom programe po porade s výborom programu.

Celková suma rozpočtových prostriedkov pridelených na program je 138,8 milióna EUR v cenách z roku 2004 (t. j. 156,8 milióna EUR v súčasných cenách).

III.   ANALÝZA SPOLOČNEJ POZÍCIE

1.   Všeobecné poznámky

Rada vo všeobecnosti súhlasila so stanoviskom Európskeho parlamentu z prvého čítania, ktoré sa z veľkej časti zapracovalo do zmeneného a doplneného návrh Komisie. Rada predovšetkým súhlasí s rozdelením pôvodného návrhu Komisie na dva samostatné programy (jeden v oblasti zdravia a druhý v oblasti ochrany spotrebiteľa).

Rada taktiež súhlasila s rozpočtom programu, ktorý navrhla Komisia, ako sa uvádza v časti II.

Komisia prijala spoločnú pozíciu, na ktorej sa dohodla Rada.

2.   Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy Európskeho parlamentu

Európsky parlament na svojom plenárnom hlasovaní 23. marca 2006 prijal k pôvodnému návrhu Komisie 56 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Veľká väčšina týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov sa zapracovala do zmeneného a doplneného návrhu Komisie, v ktorom Rada nevykonala žiadne zásadné zmeny.

Rada:

| a) | do spoločnej pozície zapracovala týchto 18 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré sa týkajú rozdelenia pôvodného návrhu Komisie na dva osobitné programy:






  i) | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté v plnom rozsahu:
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2 (k citácii 1);
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5 (k odôvodneniu 3);
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6 (k odôvodneniu 4);
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7 (k odôvodneniu 5): toto odôvodnenie je teraz odôvodnenie 3;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11 (k odôvodneniu 9);
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 31 (k prílohe 1);
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 32 (k prílohe 2); |
| --- | --- | --- |

a)

do spoločnej pozície zapracovala týchto 18 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré sa týkajú rozdelenia pôvodného návrhu Komisie na dva osobitné programy:

i)

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté v plnom rozsahu:

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 2 (k citácii 1);

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 5 (k odôvodneniu 3);

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 6 (k odôvodneniu 4);

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 7 (k odôvodneniu 5): toto odôvodnenie je teraz odôvodnenie 3;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 11 (k odôvodneniu 9);

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 31 (k prílohe 1);

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 32 (k prílohe 2);

| ii) | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sa preformulovali alebo prijali sčasti:
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 (k názvu): nový názov;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3 (k odôvodneniu 1): nové znenie odôvodnenia 1;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4 (k odôvodneniu 2): nové znenie odôvodnenia 2;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9 (k odôvodneniu 7): nové znenie odôvodnenia 1;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15 (k odôvodneniu 13): nové znenie odôvodnenia 12;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 18 (k článku 1): nové znenie článku 1;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19 (k článku 2 ods. 1): sčasti, so štylistickými úpravami, zohľadnený v novom znení článku 2 ods. 1;
  Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 20 a 55 (k článku 2 ods. 2): hlavná myšlienka týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov sa zohľadnila v novom znení článku 2 ods. 2;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 29 (k článku 11): sčasti zohľadnený v novom znení článku 11;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 40 (k prílohe III, cieľ III, opatrenie 7, nový bod 7.3a)): nové znenie prílohy I, cieľa I, opatrenia 3;
  Rada v dôsledku zníženia počtu cieľov v zmenenom a doplnenom návrhu Komisie a medziinštitucionálnej dohode o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013 odmietla sedem ďalších pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov týkajúcich sa rozdelenia (27, 30, 46, 45, 51, 52 a 53). |
| --- | --- |

ii)

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sa preformulovali alebo prijali sčasti:

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 1 (k názvu): nový názov;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 3 (k odôvodneniu 1): nové znenie odôvodnenia 1;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 4 (k odôvodneniu 2): nové znenie odôvodnenia 2;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 9 (k odôvodneniu 7): nové znenie odôvodnenia 1;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 15 (k odôvodneniu 13): nové znenie odôvodnenia 12;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 18 (k článku 1): nové znenie článku 1;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 19 (k článku 2 ods. 1): sčasti, so štylistickými úpravami, zohľadnený v novom znení článku 2 ods. 1;

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy 20 a 55 (k článku 2 ods. 2): hlavná myšlienka týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov sa zohľadnila v novom znení článku 2 ods. 2;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 29 (k článku 11): sčasti zohľadnený v novom znení článku 11;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 40 (k prílohe III, cieľ III, opatrenie 7, nový bod 7.3a)): nové znenie prílohy I, cieľa I, opatrenia 3;

Rada v dôsledku zníženia počtu cieľov v zmenenom a doplnenom návrhu Komisie a medziinštitucionálnej dohode o finančnom výhľade na roky 2007 – 2013 odmietla sedem ďalších pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov týkajúcich sa rozdelenia (27, 30, 46, 45, 51, 52 a 53).

| b) | do spoločnej pozície zapracovala týchto 20 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré sa netýkali rozdelenia návrhu:






  i) | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté v plnom rozsahu:
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 34 (k názvu prílohy 3), táto príloha je teraz príloha I. |
| --- | --- | --- |

b)

do spoločnej pozície zapracovala týchto 20 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré sa netýkali rozdelenia návrhu:

i)

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy prijaté v plnom rozsahu:

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 34 (k názvu prílohy 3), táto príloha je teraz príloha I.

| ii) | Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sa preformulovali alebo prijali sčasti:
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8 (k odôvodneniu 6): sčasti zohľadnený v novom znení odôvodnenia 5;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10 (k novému odôvodneniu 8a): nové znenie odôvodnenia 8;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13 (k odôvodneniu 12): nové znenie odôvodnenia 11;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16 (k odôvodneniu 14): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení odôvodnenia 6;
  Články:
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21 (k článku 3 ods. 2a): sčasti zohľadnený v novom znení článku 4 ods. 1a;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 22 (k článku 3 ods. 2b): sčasti zohľadnený v novom znení článku 4 ods. 1c;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 23 (k článku 3 ods. 2, nový bod ba): nové znenie článku 4 ods. 1d;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 24 (k článku 3, nový odsek 2a): sčasti zohľadnený v novom znení článku 4 ods. 4;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 26 (k článku 3 (nový odsek 4a): nové znenie článku 4 ods. 3;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 28 (k článku 7 ods. 1a): nové znenie článku 7 ods. 2a, druhá zarážka;
  Prílohy:
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 35 (k opatreniu 3 cieľa I prílohy III): nové znenie opatrenia 2 cieľa I prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 41 (k novému bodu 7.4a opatrenia 7 cieľa III prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenie 2 cieľa I prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 42 (k novému bodu 7.4b opatrenia 7 cieľa III prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 1.1 cieľa I prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 43 (k opatreniu 9 cieľa III prílohy III): nové znenie opatrenia 9 cieľa II prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 44 (k opatreniu 10 cieľ III prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 7 cieľa I prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 47 (k opatreniu 12 cieľa IV prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 11.1 cieľa II prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 48 (k opatreniu 13 cieľa IV prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 11.1 cieľa II prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 50 (k novému opatreniu 18a cieľa IV prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 7 cieľa I prílohy I;
  Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 33 (k novej prílohe IIIa): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v znení novej prílohy II. |
| --- | --- |

ii)

Pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sa preformulovali alebo prijali sčasti:

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 8 (k odôvodneniu 6): sčasti zohľadnený v novom znení odôvodnenia 5;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 10 (k novému odôvodneniu 8a): nové znenie odôvodnenia 8;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 13 (k odôvodneniu 12): nové znenie odôvodnenia 11;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 16 (k odôvodneniu 14): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení odôvodnenia 6;

Články:

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 21 (k článku 3 ods. 2a): sčasti zohľadnený v novom znení článku 4 ods. 1a;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 22 (k článku 3 ods. 2b): sčasti zohľadnený v novom znení článku 4 ods. 1c;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 23 (k článku 3 ods. 2, nový bod ba): nové znenie článku 4 ods. 1d;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 24 (k článku 3, nový odsek 2a): sčasti zohľadnený v novom znení článku 4 ods. 4;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 26 (k článku 3 (nový odsek 4a): nové znenie článku 4 ods. 3;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 28 (k článku 7 ods. 1a): nové znenie článku 7 ods. 2a, druhá zarážka;

Prílohy:

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 35 (k opatreniu 3 cieľa I prílohy III): nové znenie opatrenia 2 cieľa I prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 41 (k novému bodu 7.4a opatrenia 7 cieľa III prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenie 2 cieľa I prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 42 (k novému bodu 7.4b opatrenia 7 cieľa III prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 1.1 cieľa I prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 43 (k opatreniu 9 cieľa III prílohy III): nové znenie opatrenia 9 cieľa II prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 44 (k opatreniu 10 cieľ III prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 7 cieľa I prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 47 (k opatreniu 12 cieľa IV prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 11.1 cieľa II prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 48 (k opatreniu 13 cieľa IV prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 11.1 cieľa II prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 50 (k novému opatreniu 18a cieľa IV prílohy III): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v novom znení opatrenia 7 cieľa I prílohy I;

Pozmeňujúci a doplňujúci návrh 33 (k novej prílohe IIIa): hlavná myšlienka tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu sa zohľadnila v znení novej prílohy II.

| c) | do spoločnej pozície nezapracovala 18 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 a 54).
  Rada súhlasila s postojom, ktorý k týmto pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom zaujala Komisia, s výnimkou pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 54, ktorý Komisia prijala v plnom rozsahu, ale ktorý sa do spoločnej pozície nezapracoval vzhľadom na presnejšie vymedzenie cieľov v oblasti ochrany spotrebiteľa v zmenenom a doplnenom návrhu Komisie. |
| --- | --- |

c)

do spoločnej pozície nezapracovala 18 pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov (12, 14, 17, 25, 27, 59, 30, 36, 37, 38, 39, 46, 45, 49, 51, 52, 53 a 54).

Rada súhlasila s postojom, ktorý k týmto pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom zaujala Komisia, s výnimkou pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu 54, ktorý Komisia prijala v plnom rozsahu, ale ktorý sa do spoločnej pozície nezapracoval vzhľadom na presnejšie vymedzenie cieľov v oblasti ochrany spotrebiteľa v zmenenom a doplnenom návrhu Komisie.

IV.   ZÁVER

Rada sa domnieva, že jej spoločná pozícia, ktorá zahŕňa pozmeňujúce a doplňujúce návrhy uvedené v oddieloch III.2. a) a b), náležite zohľadňuje stanovisko Európskeho parlamentu v prvom čítaní.

Spoločná pozícia predstavuje rovnováhu medzi obavami a záujmami, pričom zabezpečuje, že ciele programu bude možné dosiahnuť prostredníctvom menšieho počtu opatrení a nástrojov, ako aj presnejších metód a postupov, ktoré sa preformulovali v súlade so stanoviskom Európskeho parlamentu v prvom čítaní, zmeneným a doplneným návrhom Komisie a existujúcim programom v oblasti spotrebiteľskej politiky (rozhodnutie č. 20/2004/ES).

Zabezpečuje taktiež ochranu spotrebiteľa, keďže toto rozhodnutie zvýši účinnosť opatrení Spoločenstva a zviditeľní ich.

---

(1)  Dokument 8064/05.

(2)  Ú. v. EÚ C 88, 11.4.2006, s. 1.

(3)  Ú. v. EÚ C 192, 16.8.2006, s. 8.

(4)  Dokument 7538/06.

(5)  Dokument 9909/06.

---