# Euroopa Liidu C 330/2006

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 330 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 49. köide30. detsember 2006 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 330

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

49. köide30. detsember 2006

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Teave |
| | Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud Parlamentaarne Ühisassamblee |
| | 12. istungjärk peeti 20.–23. novembrini 2006 Bridgetownis (Barbados). |
| 2006/C 330/01 | Kolmapäeva, 20. novembri 2006. aasta istungi protokoll | 1 |
| Pidulik avaistung


  Parlamentaarse ühisassamblee istung


  Parlamentaarse ühisassamblee koosseis


  Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine


  Asendusliikmed


  Päevakorra projekti kinnitamine (AKV-EL/3932/06)


  Üheteistkümnenda AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee istungi protokolli (ELT C 307, 15.12.2006) kinnitamine


  Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli sõnavõtt


  Komisjoni meetmed seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19.–22. juunil 2006. aastal Viinis (Austria) toimunud 11. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega


  Küsimused komisjonile


  Arutelu komisjoniga


  Kiireloomuline teema 1: olukord AKV riikide rühma Ida-Aafrika piirkonnas |
| 2006/C 330/02 | Teisipäeva, 21. novembri 2006. aasta istungi protokoll | 3 |
| Asendusliikmed


  Arutelu (ilma resolutsioonita) olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis


  Barbadose turismiministri ja rahvusvahelise transpordi ministri Noel A. Lynchi sõnavõtt


  Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne


  ÜRO asepeasekretäri Mark Malloch Browni sõnavõtt ÜRO töö ja rolli kohta XXI sajandil |
| 2006/C 330/03 | Kolmapäeva, 22. novembri 2006. aasta istungi protokoll | 4 |
| Asendusliikmed


  Esmaspäeva, 20. novembri ja teisipäeva, 21. novembri 2006. aasta hommiku protokollide kinnitamine


  ELi ministrite nõukogu eesistuja, Soome kaubandus- ja arenguministri Paula Lehtomäki sõnavõtt


  Dominikaani Vabariigi riigisekretäri ja Euroopa Arengufondi eelarvevahendite käsutaja Onofre Rojase avaldus arenguplaneerimise ja programmeerimise ministrile Casimir Oye Mba (Gabon) ja AKV nõukogu esimehele


  Küsimused nõukogule


  Arutelu nõukoguga


  Ana Gomesi ja William Duguidi (Barbados) raport poliitikakomisjoni nimel Käsi- ja kergrelvad ning säästev areng (AKV-EL 3892/06/lõplik)


  Kiireloomuline teema 2: ülevaade majanduspartnerluslepingute läbirääkimistest.


  Eija-Riitta Korhola ja Achille Tapsoba (Burkina Faso) raport sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni nimel veemajanduse kohta arengumaades (AKV-EL 3916/06/lõplik) |
| 2006/C 330/04 | Neljapäeva, 23. novembri 2006. aasta istungi protokoll | 6 |
| Asendusliikmed


  Kolmapäeva, 22. novembri 2006. aasta istungi protokolli kinnitamine


  Kokkuvõtted töörühmade tegevuse kohta


  Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektori Pascal Lamy sõnavõtt


  Kodukorra muutmise hääletus


  Kolme alalise komisjoni raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute hääletus


  Hääletamine kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle


  Muud küsimused


  AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 13. istungjärgu toimumise aeg ja koht |
| I lisa   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri | 8 |
| II lisa   20.–23. novembrini 2006 Bridgetownis toimunud istungjärgu kohalviibijate nimekiri | 11 |
| III lisa   Esmaspäeva, 20. novembri 2006. aasta istungi lisa | 14 |
| IV lisa   Vastuvõetud resolutsioonid | 15 |
| —   Resolutsioon turismi mõju kohta AKV riikides | 15 |
| —   Resolutsioon käsi- ja kergrelvade ning säästva arengu kohta | 22 |
| —   Resolutsioon veemajanduse kohta arengumaades | 31 |
| —   Resolutsioon majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta | 36 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Teave

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud Parlamentaarne Ühisassamblee

12. istungjärk peeti 20.–23. novembrini 2006 Bridgetownis (Barbados).

2006/C 330/01

Kolmapäeva, 20. novembri 2006. aasta istungi protokoll

1

Pidulik avaistung

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine

Asendusliikmed

Päevakorra projekti kinnitamine (AKV-EL/3932/06)

Üheteistkümnenda AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee istungi protokolli (ELT C 307, 15.12.2006) kinnitamine

Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli sõnavõtt

Komisjoni meetmed seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19.–22. juunil 2006. aastal Viinis (Austria) toimunud 11. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Küsimused komisjonile

Arutelu komisjoniga

Kiireloomuline teema 1: olukord AKV riikide rühma Ida-Aafrika piirkonnas

2006/C 330/02

Teisipäeva, 21. novembri 2006. aasta istungi protokoll

3

Asendusliikmed

Arutelu (ilma resolutsioonita) olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis

Barbadose turismiministri ja rahvusvahelise transpordi ministri Noel A. Lynchi sõnavõtt

Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

ÜRO asepeasekretäri Mark Malloch Browni sõnavõtt ÜRO töö ja rolli kohta XXI sajandil

2006/C 330/03

Kolmapäeva, 22. novembri 2006. aasta istungi protokoll

4

Asendusliikmed

Esmaspäeva, 20. novembri ja teisipäeva, 21. novembri 2006. aasta hommiku protokollide kinnitamine

ELi ministrite nõukogu eesistuja, Soome kaubandus- ja arenguministri Paula Lehtomäki sõnavõtt

Dominikaani Vabariigi riigisekretäri ja Euroopa Arengufondi eelarvevahendite käsutaja Onofre Rojase avaldus arenguplaneerimise ja programmeerimise ministrile Casimir Oye Mba (Gabon) ja AKV nõukogu esimehele

Küsimused nõukogule

Arutelu nõukoguga

Ana Gomesi ja William Duguidi (Barbados) raport poliitikakomisjoni nimel Käsi- ja kergrelvad ning säästev areng (AKV-EL 3892/06/lõplik)

Kiireloomuline teema 2: ülevaade majanduspartnerluslepingute läbirääkimistest.

Eija-Riitta Korhola ja Achille Tapsoba (Burkina Faso) raport sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni nimel veemajanduse kohta arengumaades (AKV-EL 3916/06/lõplik)

2006/C 330/04

Neljapäeva, 23. novembri 2006. aasta istungi protokoll

6

Asendusliikmed

Kolmapäeva, 22. novembri 2006. aasta istungi protokolli kinnitamine

Kokkuvõtted töörühmade tegevuse kohta

Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektori Pascal Lamy sõnavõtt

Kodukorra muutmise hääletus

Kolme alalise komisjoni raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute hääletus

Hääletamine kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle

Muud küsimused

AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 13. istungjärgu toimumise aeg ja koht

I lisa   Parlamentaarse ühisassamblee liikmete tähestikuline nimekiri

8

II lisa   20.–23. novembrini 2006 Bridgetownis toimunud istungjärgu kohalviibijate nimekiri

11

III lisa   Esmaspäeva, 20. novembri 2006. aasta istungi lisa

14

IV lisa   Vastuvõetud resolutsioonid

15

—   Resolutsioon turismi mõju kohta AKV riikides

15

—   Resolutsioon käsi- ja kergrelvade ning säästva arengu kohta

22

—   Resolutsioon veemajanduse kohta arengumaades

31

—   Resolutsioon majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta

36

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Teave

Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud partnerluslepingu alusel moodustatud Parlamentaarne Ühisassamblee

12. istungjärk peeti 20.–23. novembrini 2006 Bridgetownis (Barbados).

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 330/1

---

KOLMAPÄEVA, 20. NOVEMBRI 2006. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2006/C 330/01)

(Istung algas kell 11.05)

Pidulik avaistung

Assamblee ees astusid üles:

Barbadose vanemminister, välisminister ja väliskaubandusminister Dame Billie A. Miller, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimees René Radembino-Coniquet, AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee kaasesimees Glenys Kinnock ning Barbadose peaminister ja rahandusminister Owen S. Arthur, kes kuulutas 12. istungjärgu avatuks.

(Istung katkestati kell 12.20 ja seda jätkati kell 15.10)

EESISTUJA: hr RADEMBINO-CONIQUET

Kaasesimees

Parlamentaarse ühisassamblee istung

Kaasesimees tervitas kõiki osalejaid.

1.   Parlamentaarse ühisassamblee koosseis

Kaasesimees teatas, et parlamentaarse ühisassamblee liikmete nimekiri pannakse protokolli juurde lisana sellisel kujul, nagu selle AKV riikide ametiasutused ja Euroopa Parlamendi president edastasid.

2.   Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine

Kaasesimees teatas AKV riikide ametiasutuste poolt saadetud mitteparlamentaarsete esindajate nimekirjast. Kooskõlas partnerluslepingu artikli 17 lõikega 1 ja parlamentaarse ühisassamblee kodukorra artikliga 1 tegi kaasesimees ettepaneku, et nimetatud esindajad tuleks akrediteerida ning nende nimed kanda protokolli lisasse.

Parlamentaarne ühisassamblee nõustus sellega.

3.   Asendusliikmed

Kaasesimees teatas järgmistest asendusliikmetest: Badia i Cuchet (Ferreira asendaja), Budreikaitė (Kułakowksi asendaja), Bushill-Matthews (Coelho asendaja), Evans (Dobolyi asendaja), Klass (Langendries asendaja), Lavarra (Arifi asendaja), Myller (Rosati asendaja), Seeber (Schröderi asendaja) ja Zaleski (Wijkmani asendaja).

4.   Päevakorra projekti kinnitamine (AKV-EL/3932/06)

Kaasesimees teatas järgmistest tähtaegadest:

| — | muudatusettepanekud alaliste komisjonide esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute kohta: esmaspäev, 20. november kell 18.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud alaliste komisjonide esitatud raportites toodud resolutsiooni ettepanekute kohta: esmaspäev, 20. november kell 18.00;

| — | muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta: teisipäev, 21. november kell 15.00; |
| --- | --- |

—

muudatusettepanekud kompromissresolutsioonide ettepanekute kohta: teisipäev, 21. november kell 15.00;

| — | küsimused hääletusmeetodite kohta: neljapäev, 23. november kell 9.00, kirjalikult. |
| --- | --- |

—

küsimused hääletusmeetodite kohta: neljapäev, 23. november kell 9.00, kirjalikult.

Päevakorra projekt kinnitati käesolevas protokollis toodud kujul.

5.   Üheteistkümnenda AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee istungi protokolli (ELT C 307, 15.12.2006) kinnitamine

Protokoll kinnitati.

6.   Komisjoni arengu ja humanitaarabi voliniku Louis Micheli sõnavõtt

Hr Michel esines komisjoni nimel, märkides eriliselt ära kümnenda Euroopa Arengufondi (EAF) programmitööd

7.   Komisjoni meetmed seoses AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 19.–22. juunil 2006. aastal Viinis (Austria) toimunud 11. istungjärgul vastu võetud resolutsioonidega

Volinik viitas laiali jagatud dokumendile, milles on üksikasjalikult toodud komisjoni järelmeetmed Viinis vastu võetud resolutsioonidele.

8.   Küsimused komisjonile

Komisjonile esitati 22 küsimust.

Hr Michel vastas küsimustele kirjalikult ja andis suulised vastused järgmistele täiendavatele küsimustele:

Küsimus 1 hr Kaczmarekilt kümnenda EAFi programmitöö kohta;

Küsimus 11 hr Agnolettolt (pr Morgantini asendaja) kodanikuühiskonna kaasatuse kohta;

Küsimus 22 hr Duguidilt (Barbados) suurema eelarvetoetuse kohta;

Küsimus 6 pr Scheelelt tervishoiu ja sotsiaalse arengu kohta;

Küsimus 5 hr Cornillet'lt ravimite võltsimise kohta;

Küsimus 7 pr Aubert'ilt tervishoiutöötajate puuduse kohta;

Küsimus 8 hr Bowiselt malaaria- ja tuberkuloosivaktsiinide kohta;

Küsimus 2 pr Hallilt ebaseadusliku metsaraie kohta;

Küsimus 13 hr Bushill-Matthewsilt Aafrikast tuleva ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise kohta;

Küsimus 12 hr Agnolettolt ELi väliskaubanduspoliitika kohta ja Aafrikast Euroopasse suunduvate sisserändajate kohta;

Küsimus 21 hr Schnellhardtilt (hr Gahleri asendaja) Togo kohta;

Küsimus 15 pr Gomesilt vangide üle kohtumõistmise kohta Etioopias;

Küsimus 20 hr Schlyterilt mürgiste jäätmete kaadamise kohta Côte d'Ivoire'il;

Küsimus 19 pr Gomesilt (Jardim Fernandese asendaja) kooleraepideemia kohta Angolas;

Küsimus 16 hr Van Heckelt Põhja-Uganda kohta.

Küsimuste 3 ja 17 autoritel — vastavalt pr Goudin ja pr Carlotti — ei olnud täiendavaid küsimusi.

Küsimuste 4, 9, 10, 14 ja 18 autorid ei viibinud kohal.

9.   Arutelu komisjoniga

Sõnavõtjad: Deerpalsing (Mauritius), McAvan, Carlotti, Nyassa (Kamerun), Cornillet, Schmidt, Budreikaitė, Barry (Senegal), Van Hecke, Akpovi (Benin), Cavuilati (Fidži), Conteh (Sierra Leone), Sylla (Mali), Kinnock, Sebetela (Botswana), Aubert ja Geingob (Namiibia).

Hr Michel vastas arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

10.   Kiireloomuline teema 1: olukord AKV riikide rühma Ida-Aafrika piirkonnas

Sõnavõtjad: Gahler, Gomes, Darbo (Tšaad), Van Hecke, Deng (Sudaan), Aubert, Berend, Omar (Djibouti), Teshoma Toga (Etioopia), Evans, Mugambe (Uganda), Kaczmarek ja Mantovani.

Hr Michel vastas küsimustele ja lõpetas arutelu.

(Istung lõppes kell 19.05)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Kaasesimehed

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 330/3 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 330/3

---

TEISIPÄEVA, 21. NOVEMBRI 2006. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2006/C 330/02)

(Istung algas kell 9.15)

EESISTUJA: pr KINNOCK

Kaasesimees

1.   Asendusliikmed

Kaasesimees teatas järgmistest asendusliikmetest: Badia i Cuchet (Ferreira asendaja), Budreikaitė (Kułakowksi asendaja), Bushill-Matthews (Coelho asendaja), Evans (Dobolyi asendaja), Hegyi (Van Lanckeri asendaja), Klass (Langendries asendaja), Lavarra (Arifi asendaja), Morgantini (Wurtzi asendaja), Myller (Rosati asendaja), Posdorf (Ribeiro e Castro asendaja), Seeber (Schröderi asendaja) ja Zaleski (Wijkmani asendaja).

2.   Arutelu (ilma resolutsioonita) olukorra kohta Kongo Demokraatlikus Vabariigis

Sõnavõtjad: Berend, Sylla (Mali), Evans, Akpovi (Benin) ja Van Hecke.

EESISTUJA: hr RADEMBINO-CONIQUET

Kaasesimees

Sõnavõtjad: Aubert, Nguema Owono (Ekvatoriaal-Guinea), Deva, Deng (Sudaan), Gomes, Hall, de Sousa (Angola) ja Zaleski.

Komisjoni liige hr Michel vastas arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

Otsus: kirjutada parlamentaarse ühisassamblee nimel president Kabilale ja hr Bembale kirjad, paludes, et valimiste tulemustest peetaks kinni.

EESISTUJA: pr KINNOCK

Kaasesimees

3.   L. Boyce Sebetela (Botswana) ja Hans-Peter Mayeri raport majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni nimel turismi mõjude kohta AKV riikide arengule (AKV-EL 387/06/lõplik)

Hr Sebetela (Botswana) ja hr Mayer esitasid raporti.

Barbadose turismiminister ja rahvusvahelise transpordi minister hr Lynch tegi pöördumise assambleele.

Sõnavõtjad: Berend, Jiménez (Dominikaani Vabariik), Cornillet, Deerpalsing (Mauritius), Schlyter, Conteh (Sierra Leone), Martens, Novak, Schnellhardt, McAvan, Seeber ja Zaleski.

Hr Baum ja hr Martens (komisjon) ning hr Lynch vastasid arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

Hr Sebetela (Botswana) ja hr Mayer lõpetasid arutelu.

Kaasesimees kutsus Eritrea esindajat assambleele pöördumist tegema olukorra kohta AKV riikide rühma Ida-Aafrika piirkonnas, kuna ta oli eelneval päeval arutelu toimumise käigus kogemata sõnavõtjate nimekirjast välja jäetud. Kahjuks ei viibinud ta ruumis.

4.   Majandus- ja sotsiaalpartnerite aruanne

AKV-ELi järelmeetmete komisjoni esimees hr Dantin tegi ettekande.

(Istung katkestati kell 11.45 ja seda jätkati kell 14.35)

5.   ÜRO asepeasekretäri Mark Malloch Browni sõnavõtt „ÜRO töö ja rolli kohta XXI sajandil”

Malloch Brown võttis sõna.

Sõnavõtjad: Kinnock, Martínez Martínez, Straker (Saint Vincent ja Grenadiinid), Deva, Agnoletto, Bowis, Gomes, Conteh (Sierra Leone), Evans, Sebetela (Botswana) Seeber ja Deng (Sudaan).

Malloch Brown vastas arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

(Istung lõppes kell 15.37)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Kaasesimehed

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 330/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 330/4

---

KOLMAPÄEVA, 22. NOVEMBRI 2006. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2006/C 330/03)

(Istung algas kell 9.11)

EESISTUJA: hr RADEMBINO-CONIQUET

Kaasesimees

1.   Asendusliikmed

Kaasesimees teatas järgmistest asendusliikmetest: Badia i Cuchet (Ferreira asendaja), Budreikaitė (Kułakowksi asendaja), Bushill-Matthews (Coelho asendaja), Evans (Dobolyi asendaja), García-Margallo y Marfil (Herranz García asendaja), Hegyi (Van Lanckeri asendaja), Klass (Langendries asendaja), Lavarra (Arif asendaja), Mauro (López-Istúriz White'i asendaja), Morgantini (Wurtzi asendaja), Myller (Rosati asendaja), Pomés Ruiz (Gaubert'i asendaja), Posdorf (Ribeiro e Castro asendaja), Seeber (Schröderi asendaja) ja Zaleski (Wijkmani asendaja).

2.   Esmaspäeva, 20. novembri ja teisipäeva, 21. novembri 2006. aasta hommiku protokollide kinnitamine

Sõnavõtja: Bushill-Matthews

Protokollid kinnitati väikese vormilise muudatusega.

3.   ELi ministrite nõukogu eesistuja, Soome kaubandus- ja arenguministri Paula Lehtomäki sõnavõtt

Pr Lehtomäki võttis sõna ELi nõukogu nimel.

4.   Dominikaani Vabariigi riigisekretäri ja Euroopa Arengufondi eelarvevahendite käsutaja Onofre Rojase avaldus arenguplaneerimise ja programmeerimise ministrile Casimir Oye Mba (Gabon) ja AKV nõukogu esimehele

Dr Rojas tegi avalduse AKV nõukogu nimel.

5.   Küsimused nõukogule

AKV nõukogule esitati kolm küsimust.

Dr Rojas vastas järgmisele küsimusele:

Küsimus 1 pr Carlottilt AKV-ELi piirkondlike konverentside kohta.

Küsimuste 2 ja 3 autorid ei olnud kohal.

Euroopa Liidu Nõukogule esitati 16 küsimust.

Pr Lehtomäki vastas järgmistele küsimustele ja täiendavatele küsimustele:

Küsimus 4 hr Lehideux'lt suhkrusektori turu ühise korralduse reformist mõjutatud AKV riikidele 2007. aastal eraldatud toetussumma kohta;

Küsimus 5 pr Gomesilt karistamatuse kohta Aafrikas;

Küsimus 7 hr Van Heckelt Somaalia kohta;

Küsimus 8 hr Gahlerilt Zimbabwe ja puudust kannatavate inimeste suhtes rakendatava poliitika kohta;

Küsimus 9 Jardim Fernandeselt Timor-Leste (Ida-Timori) küsimustele spetsialiseerunud sõltumatu uurimiskomisjoni kohta;

Küsimus 11 Martínez Martínezilt (Valenciano Martínez-Orozco asendaja) illegaalse immigratsiooni alase poliitilise dialoogi ja võetud meetmete kohta;

Küsimus 13 hr Bushill-Matthewsilt Aafrikast tuleva ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise kohta;

Küsimus 19 dr Schmidtilt ebaseadusliku rände kohta;

Küsimus 15 hr Cornillet'lt ravimite võltsimise kohta;

Küsimus 16 hr Bowiselt tervishoiu- ja puudega inimestega seotud küsimuste ning riikide strateegiadokumentide kohta;

Küsimus 17 hr Agnolettolt riiklikke tervishoiukulutusi käsitleva Abuja deklaratsiooni ja Euroopa Arengufondi kohta;

Küsimus 18 hr Agnolettolt (hr Holmi asendaja) Euroopa Liidu terrorismivastase diplomaatia kohta.

Dr Rojas vastas AKV nõukogu nimel ka hr Bowise ja hr Agnoletto täiendavatele küsimustele vastavalt küsimuste 16 ja 17 kohta.

Järgmiste küsimuste puhul ei esitatud täiendavaid küsimusi:

Küsimus 10 pr Goudinilt ELi kalanduspoliitika kohta kolmandates riikides;

Küsimus 6 pr Carlottilt poliitvangide kohta Eritreas;

Küsimus 14 hr Lehideux'lt (pr Polferi asendaja) Frontexi ja arengu kohta.

Küsimuse 12 esitaja ei olnud kohal.

6.   Arutelu nõukoguga

Sõnavõtjad: Willmott, Naib (Eritrea), Akpovi (Benin), Jardim Fernandes, Milebou-Aubusson (Gabon), Tiheli (Lesotho), Mzembi (Zimbabwe), Gahler, Nguema Owono (Ekvatoriaal-Guinea), Geingob (Namiibia), Gomes, Sylla (Mali), Kaasesimees Kinnock, Mayer, Sebetela (Botswana), Lehtomäki (ELi nõukogu) ja Rojas (AKV nõukogu).

7.   Ana Gomesi ja William Duguidi (Barbados) raport poliitikakomisjoni nimel „Käsi- ja kergrelvad ning säästev areng ”(AKV-EL 3892/06/lõplik)

Pr Gomes ja hr Duguid (Barbados) esitasid raporti.

Sõnavõtjad: Gahler, Sylla (Mali), Jöns, Nguema Owono (Ekvatoriaal-Guinea), Van Hecke, Deng (Sudaan), Schmidt, Nduwimana (Burundi), Morgantini, Ali (Etioopia), Korhola, Mayer ja Baum (komisjon).

Hr Duguid (Barbados) ja pr Gomes lõpetasid arutelu.

(Istung katkestati kell 13.10 ja seda jätkati kell 15.10)

EESISTUJA: pr KINNOCK

Kaasesimees

8.   Kiireloomuline teema 2: ülevaade majanduspartnerluslepingute läbirääkimistest.

Kaasesimees teatas, et tehnilistel põhjustel ei ole võimalik korraldada kavandatud videokonverentsi volinik Peter Mandelsoniga Brüsselis. Komisjoni esindaja esitab siiski tema kõne, mis jagatakse hiljem liikmetele laiali.

Sõnavõtja: Schlyter.

Vanemminister, välisminister ja väliskaubandusminister Dame Billie A Miller (Barbados) võttis sõna.

Claude Martens (komisjon) luges ette volinik Mandelsoni avalduse.

Sõnavõtjad: Sturdy, Deerpalsing (Mauritius), Carlotti, Mesfin Namatra (Etioopia), Hall, Cavuilati (Fidži), François (Saint Lucia), Schlyter, Agnoletto, Mporogomyi (Tansaania), Martens, Conteh (Sierra Leone), Schmidt, Deva, Dombrovskis, Osei-Ameyaw (Ghana), Schnellhardt ja Larue (Seišellid).

Hr Martens ja Dame Billie vastasid arutelu käigus tõstatatud küsimustele.

9.   Eija-Riitta Korhola ja Achille Tapsoba (Burkina Faso) raport sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni nimel veemajanduse kohta arengumaades (AKV-EL 3916/06/lõplik)

Pr Korhola ja hr Tapsoba (Burkina Faso) esitasid raporti.

EESISTUJA: hr AKPOVI

Aseesimees

Sõnavõtjad: Bowis, Lavarra (Arifi asendaja), Jiménez (Dominikaani Vabariik), Hall ja Conteh (Sierra Leone).

EESISTUJA: pr KINNOCK

Kaasesimees

Sõnavõtjad: Aubert, Morgantini (Wurtzi asendaja), Aylward, Bushill-Matthews (Coelho asendaja), McAvan, Klass (Langendries asendaja), Scheele, Abdourhamane (Niger), Novak, Roithová, Seeber (Schröderi asendaja), Awdu (Kamerun), Veneto ja Baum (komisjon).

Pr Korhola ja hr Tapsoba (Burkina Faso) lõpetasid arutelu.

(Istung lõppes kell 18.20)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Kaasesimehed

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

| 30.12.2006 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 330/6 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2006

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 330/6

---

NELJAPÄEVA, 23. NOVEMBRI 2006. AASTA ISTUNGI PROTOKOLL

(2006/C 330/04)

(Istung algas kell 9.10)

EESISTUJA: pr KINNOCK

Kaasesimees

1.   Asendusliikmed

Kaasesimees teatas järgmistest asendusliikmetest: Budreikaitė (Kułakowksi asendaja), Bushill-Matthews (Coelho asendaja), García-Margallo y Marfil (Herranz García asendaja), Hegyi (Van Lanckeri asendaja), Klass (Langendries asendaja), Lavarra (Arifi asendaja), Mauro (López-Istúriz White'i asendaja), Morgantini (Wurtzi asendaja), Myller (Rosati asendaja), Pomés Ruiz (Gaubert'i asendaja), Posdorf (Ribeiro e Castro asendaja), Seeber (Schröderi asendaja) ja Zaleski (Wijkmani asendaja).

2.   Kolmapäeva, 22. novembri 2006. aasta istungi protokolli kinnitamine

Protokoll kinnitati.

3.   Kokkuvõtted töörühmade tegevuse kohta

| — | Hr Bereaux (Trinidad ja Tobago) ELi koostöö kohta AKV kaupade konkurentsivõime parandamiseks: rummi ja muude AKV toodete puhul. |
| --- | --- |

—

Hr Bereaux (Trinidad ja Tobago) ELi koostöö kohta AKV kaupade konkurentsivõime parandamiseks: rummi ja muude AKV toodete puhul.

| — | Hr Barry (Senegal) keskkonnajuhtimissüsteemide valglate ja rannikualade ökosüsteemide kaitse alaste elementide kohta. |
| --- | --- |

—

Hr Barry (Senegal) keskkonnajuhtimissüsteemide valglate ja rannikualade ökosüsteemide kaitse alaste elementide kohta.

| — | Pr Gomes HIV/AIDSi ravi kohta: kulude kindlakstegemine, hindamine ja katmine. |
| --- | --- |

—

Pr Gomes HIV/AIDSi ravi kohta: kulude kindlakstegemine, hindamine ja katmine.

4.   Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektori Pascal Lamy sõnavõtt

Maailma Kaubandusorganisatsiooni peadirektor hr Lamy ei saanud tehnilistel põhjustel oma ettekannet teha. Tema kõne jagati laiali.

(Istung katkestati kell 10.15 ja seda jätkati kell 10.30)

EESISTUJA: pr KINNOCK

Kaasesimees

5.   Kodukorra muutmise hääletus

Hääletus toimus eraldi kodades (kodukorra artikli 34 lõige 2).

AKV koda hääletas kõik muudatusettepanekud tervikuna.

ELi koda hääletas muudatusettepaneku 1 eraldi ja muudatusettepanekud 2–5 tervikuna.

Mõlemad kojad võtsid kõik muudatusettepanekud vastu.

6.   Kolme alalise komisjoni raportites sisalduvate resolutsiooni ettepanekute hääletus

| — | Raport turismi mõjude kohta AKV riikide arengule (AKV-EL 3871/06/lõplik) — majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjon. Kaasraportöörid: L. Boyce Sebetela (Botswana) ja Hans-Peter Mayer.
  Muudatusettepanekud 1 ja 3 võeti vastu.
  Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli üks. |
| --- | --- |

—

Raport turismi mõjude kohta AKV riikide arengule (AKV-EL 3871/06/lõplik) — majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjon. Kaasraportöörid: L. Boyce Sebetela (Botswana) ja Hans-Peter Mayer.

Muudatusettepanekud 1 ja 3 võeti vastu.

Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli üks.

| — | Raport käsi- ja kergrelvade ning säästva arengu kohta (AKV-EL 3892/06/lõplik) — poliitikakomisjon. Kaasraportöörid: Ana Gomes ja William Duguid (Barbados).
  Kaasraportöörid tegid ühe suulise muudatusettepaneku. Suuline muudatusettepanek võeti vastu.
  Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli kaks. |
| --- | --- |

—

Raport käsi- ja kergrelvade ning säästva arengu kohta (AKV-EL 3892/06/lõplik) — poliitikakomisjon. Kaasraportöörid: Ana Gomes ja William Duguid (Barbados).

Kaasraportöörid tegid ühe suulise muudatusettepaneku. Suuline muudatusettepanek võeti vastu.

Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli kaks.

| — | Raport veemajanduse kohta arengumaades (AKV-EL 3916/06/lõplik) — sotsiaal- ja keskkonnakomisjon. Kaasraportöörid: Achille Tapsoba (Burkina Faso) ja Eija-Riitta Korhola.
  Muudatusettepanekud 3, 7 ja 12–14 (koos suulise muudatusettepanekuga) võeti vastu.
  Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli neli. |
| --- | --- |

—

Raport veemajanduse kohta arengumaades (AKV-EL 3916/06/lõplik) — sotsiaal- ja keskkonnakomisjon. Kaasraportöörid: Achille Tapsoba (Burkina Faso) ja Eija-Riitta Korhola.

Muudatusettepanekud 3, 7 ja 12–14 (koos suulise muudatusettepanekuga) võeti vastu.

Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli neli.

7.   Hääletamine kiireloomuliste resolutsiooni ettepanekute üle

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta (AKV-EL 3958/06/comp.).
  Muudatusettepanekud 1, 12, lõike 17 suuline muudatusettepanek ja muudatusettepanek 17 võeti vastu.
  Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli üks. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta (AKV-EL 3958/06/comp.).

Muudatusettepanekud 1, 12, lõike 17 suuline muudatusettepanek ja muudatusettepanek 17 võeti vastu.

Resolutsioon võeti koos muudatustega vastu ühehäälselt, erapooletuid oli üks.

| — | Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta AKV riikide rühma Ida-Aafrika piirkonnas (AKV-EL 3960/06/comp.).
  Muudatusettepanekud 1, 3, 7–8, põhjenduste S ja T, muudatusettepanekud 9–10, 16, 23–28, 30, 33–34, lõigete 35–36 ja 38 kohta võeti vastu. |
| --- | --- |

—

Kiireloomuline resolutsiooni ettepanek olukorra kohta AKV riikide rühma Ida-Aafrika piirkonnas (AKV-EL 3960/06/comp.).

Muudatusettepanekud 1, 3, 7–8, põhjenduste S ja T, muudatusettepanekud 9–10, 16, 23–28, 30, 33–34, lõigete 35–36 ja 38 kohta võeti vastu.

Nõuti muudetud resolutsiooni tervikuna hääletamist eraldi kodade kaupa ja salajaselt.

Sõnavõtjad: Sithole (Lõuna-Aafrika) ja Cornillet.

Häältelugejateks nimetati Kaczmarek, Mauro, Sithole (Lõuna-Aafrika) ja Mporogomyi (Tansaania).

Muudetud resolutsioon lükati tagasi (AKV hääletus: 11 poolthäält, 27 vastuhäält ja 2 erapooletut; ELi hääletus: 53 poolthäält, 1 vastuhääl ja 3 erapooletut).

8.   Muud küsimused

Hr Gahler esitles Wiesbadenit, kus peetakse parlamentaarne ühisassamblee järgmine istungjärk.

Kaasesimees märkis ära Bryan Rose'i lahkumise, kes on olnud parlamentaarse ühisassamblee teenistuses ELi sekretariaadis 29 aastat.

Kaasesimees tänas Barbadose ametiasutusi parlamentaarse ühisassamblee 12. istungjärgu ja ühiskondlike ürituste korraldamiseks tehtud jõupingutuste eest.

9.   AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee 13. istungjärgu toimumise aeg ja koht

Parlamentaarse ühisassamblee 13. istungjärk toimub 23.–28. juunini 2007 Wiesbadenis (Saksamaa).

(Istung lõppes kell 11.52)

René RADEMBINO-CONIQUET ja

Glenys KINNOCK

Kaasesimehed

John KAPUTIN ja

Dietmar NICKEL

Kaaspeasekretärid

---

I LISA

PARLAMENTAARSE ÜHISASSAMBLEE LIIKMETE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI

| AKV esindajad | EP esindajad |
| --- | --- |
| RADEMBINO-CONIQUET (GABON), kaasesimees | KINNOCK, kaasesimees |
| BENIN (ASEESIMEES) | GAHLER (ASEESIMEES) |
| KAMERUN (ASEESIMEES) | MANTOVANI (ASEESIMEES) |
| EKVATORIAAL-GUINEA (ASEESIMEES) | VERGES (ASEESIMEES) |
| GHANA (ASEESIMEES) | CARLOTTI (ASEESIMEES) |
| JAMAICA (ASEESIMEES) | MITCHELL (ASEESIMEES) |
| KENYA (ASEESIMEES) | JOAN I MARÍ (ASEESIMEES) |
| NIUE (ASEESIMEES) | LULLING (ASEESIMEES) |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID (ASEESIMEES) | KAMIŃSKI (ASEESIMEES) |
| SEIŠELLID (ASEESIMEES) | CORNILLET (ASEESIMEES) |
| SAALOMONI SAARED (ASEESIMEES) | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (ASEESIMEES) |
| SAMBIA (ASEESIMEES) | GOUDIN (ASEESIMEES) |
| SVAASIMAA (ASEESIMEES) | BOWIS (ASEESIMEES) |
| ANGOLA | AGNOLETTO |
| ANTIGUA JA BARBUDA | ALLISTER |
| BAHAMA | ARIF |
| BARBADOS | AUBERT |
| BELIZE | AYLWARD |
| BOTSWANA | BEREND |
| BURKINA FASO | BULLMAN |
| BURUNDI | BUSK |
| CABO VERDE | CALLANAN |
| KESK-AAFRIKA VABARIIK | COELHO |
| TŠAAD | DEVA |
| KOMOORID | DILLEN |
| KONGO (Kongo Vabariik) | DOBOLYI |
| KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik) | DOMBROVSKIS |
| COOKI SAARED | EK |
| CÔTE D'IVOIRE | FERNANDES |
| DJIBOUTI | FERREIRA |
| DOMINICA | GAUBERT |
| DOMINIKAANI VABARIIK | GOMES |
| ERITREA | GRABOWSKA |
| ETIOOPIA | GRÖNER |
| FIDŽI | HERRANZ GARCÍA |
| GAMBIA | HAUG |
| GRENADA | HALL |
| GUINEA | HOLM |
| GUINEA-BISSAU | JÖNS |
| GUYANA | KACZMAREK |
| HAITI | KORHOLA |
| KIRIBATI | KUŁAKOWSKI |
| LESOTHO | KOZLIK |
| LIBEERIA | LANGENDRIES |
| MADAGASCAR | LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE |
| MALAWI | LEHIDEUX |
| MALI | LOUIS |
| MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik) | MARTENS |
| MAURITAANIA | MAYER |
| MAURITIUS | McAVAN |
| MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid) | MORILLON |
| MOSAMBIIK | NOVAK |
| NAMIIBIA | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| NAURU (Nauru Vabariik) | POLFER |
| NIGER | RIBEIRO E CASTRO |
| NIGEERIA | ROITHOVÁ |
| PALAU | ROSATI |
| PAAPUA UUS-GUINEA | SARTORI |
| RWANDA | SCHNELLHARDT |
| SAINT KITTS JA NEVIS | SCHRÖDER |
| SAINT LUCIA | STURDY |
| SAMOA | SCHEELE |
| SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SENEGAL | SCHLYTER |
| SIERRA LEONE | SCHMIDT |
| SOMAALIA | SPERONI |
| LÕUNA-AAFRIKA | VENETO |
| SUDAAN | VALENCIANO MARTINEZ-ORO |
| SURINAME | VAN LANCKER |
| TANSAANIA | VAN HECKE |
| IDA-TIMOR | de VILLIERS |
| TOGO | WIELAND |
| TONGA | WIJKMAN |
| TRINIDAD JA TOBAGO | WILLMOTT |
| TUVALU | WURTZ |
| UGANDA | ZÁBORSKÁ |
| VANUATU | ZANI |
| ZIMBABWE | ZĪLE |

AKV esindajad

EP esindajad

RADEMBINO-CONIQUET (GABON), kaasesimees

KINNOCK, kaasesimees

BENIN (ASEESIMEES)

GAHLER (ASEESIMEES)

KAMERUN (ASEESIMEES)

MANTOVANI (ASEESIMEES)

EKVATORIAAL-GUINEA (ASEESIMEES)

VERGES (ASEESIMEES)

GHANA (ASEESIMEES)

CARLOTTI (ASEESIMEES)

JAMAICA (ASEESIMEES)

MITCHELL (ASEESIMEES)

KENYA (ASEESIMEES)

JOAN I MARÍ (ASEESIMEES)

NIUE (ASEESIMEES)

LULLING (ASEESIMEES)

SAINT VINCENT JA GRENADIINID (ASEESIMEES)

KAMIŃSKI (ASEESIMEES)

SEIŠELLID (ASEESIMEES)

CORNILLET (ASEESIMEES)

SAALOMONI SAARED (ASEESIMEES)

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (ASEESIMEES)

SAMBIA (ASEESIMEES)

GOUDIN (ASEESIMEES)

SVAASIMAA (ASEESIMEES)

BOWIS (ASEESIMEES)

ANGOLA

AGNOLETTO

ANTIGUA JA BARBUDA

ALLISTER

BAHAMA

ARIF

BARBADOS

AUBERT

BELIZE

AYLWARD

BOTSWANA

BEREND

BURKINA FASO

BULLMAN

BURUNDI

BUSK

CABO VERDE

CALLANAN

KESK-AAFRIKA VABARIIK

COELHO

TŠAAD

DEVA

KOMOORID

DILLEN

KONGO (Kongo Vabariik)

DOBOLYI

KONGO (Kongo Demokraatlik Vabariik)

DOMBROVSKIS

COOKI SAARED

EK

CÔTE D'IVOIRE

FERNANDES

DJIBOUTI

FERREIRA

DOMINICA

GAUBERT

DOMINIKAANI VABARIIK

GOMES

ERITREA

GRABOWSKA

ETIOOPIA

GRÖNER

FIDŽI

HERRANZ GARCÍA

GAMBIA

HAUG

GRENADA

HALL

GUINEA

HOLM

GUINEA-BISSAU

JÖNS

GUYANA

KACZMAREK

HAITI

KORHOLA

KIRIBATI

KUŁAKOWSKI

LESOTHO

KOZLIK

LIBEERIA

LANGENDRIES

MADAGASCAR

LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE

MALAWI

LEHIDEUX

MALI

LOUIS

MARSHALLI SAARED (Marshalli Vabariik)

MARTENS

MAURITAANIA

MAYER

MAURITIUS

McAVAN

MIKRONEESIA (Mikroneesia Liiduriigid)

MORILLON

MOSAMBIIK

NOVAK

NAMIIBIA

PLEGUEZUELOS AGUILAR

NAURU (Nauru Vabariik)

POLFER

NIGER

RIBEIRO E CASTRO

NIGEERIA

ROITHOVÁ

PALAU

ROSATI

PAAPUA UUS-GUINEA

SARTORI

RWANDA

SCHNELLHARDT

SAINT KITTS JA NEVIS

SCHRÖDER

SAINT LUCIA

STURDY

SAMOA

SCHEELE

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SORNOSA MARTÍNEZ

SENEGAL

SCHLYTER

SIERRA LEONE

SCHMIDT

SOMAALIA

SPERONI

LÕUNA-AAFRIKA

VENETO

SUDAAN

VALENCIANO MARTINEZ-ORO

SURINAME

VAN LANCKER

TANSAANIA

VAN HECKE

IDA-TIMOR

de VILLIERS

TOGO

WIELAND

TONGA

WIJKMAN

TRINIDAD JA TOBAGO

WILLMOTT

TUVALU

WURTZ

UGANDA

ZÁBORSKÁ

VANUATU

ZANI

ZIMBABWE

ZĪLE

POLIITIKAKOMISJON

| AKV liikmed | EP liikmed |
| --- | --- |
| NDUWIMANA (BURUNDI), kaasesimees | CALLANAN, kaasesimees |
| LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik), ASEESIMEES | JÖNS, ASEESIMEES |
| DUGUID (BARBADOS), ASEESIMEES | POLFER, ASEESIMEES |
| ANGOLA | CARLOTTI |
| BELIZE | COELHO |
| BENIN | DILLEN |
| COOKI SAARED | DOBOLYI |
| DJIBOUTI | GAHLER |
| EKVATORIAAL-GUINEA | GAUBERT |
| FIDŽI | GOMES |
| GRENADA | GRABOWSKA |
| GUINEA | GRÖNER |
| HAITI | HERRANZ GARCÍA |
| LIBEERIA | KACZMAREK |
| MAURITAANIA | KAMINSKI |
| NAMIIBIA | LÓPEZ ISTÚRIZ |
| NIGEERIA | LOUIS |
| NIUE | MANTOVANI |
| PAAPUA UUS-GUINEA | MARTÍNEZ MARTÍNEZ |
| SAINT VINCENT JA GRENADIINID | MORILLON |
| SUDAAN | SARTORI |
| TOGO | SCHMIDT |
| TUVALU | VAN HECKE |
| UGANDA | WIELAND |
| ZIMBABWE | WURTZ |
| | ZANI |

AKV liikmed

EP liikmed

NDUWIMANA (BURUNDI), kaasesimees

CALLANAN, kaasesimees

LUTUNDULA (Kongo Demokraatlik Vabariik), ASEESIMEES

JÖNS, ASEESIMEES

DUGUID (BARBADOS), ASEESIMEES

POLFER, ASEESIMEES

ANGOLA

CARLOTTI

BELIZE

COELHO

BENIN

DILLEN

COOKI SAARED

DOBOLYI

DJIBOUTI

GAHLER

EKVATORIAAL-GUINEA

GAUBERT

FIDŽI

GOMES

GRENADA

GRABOWSKA

GUINEA

GRÖNER

HAITI

HERRANZ GARCÍA

LIBEERIA

KACZMAREK

MAURITAANIA

KAMINSKI

NAMIIBIA

LÓPEZ ISTÚRIZ

NIGEERIA

LOUIS

NIUE

MANTOVANI

PAAPUA UUS-GUINEA

MARTÍNEZ MARTÍNEZ

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

MORILLON

SUDAAN

SARTORI

TOGO

SCHMIDT

TUVALU

VAN HECKE

UGANDA

WIELAND

ZIMBABWE

WURTZ

ZANI

MAJANDUSARENGU, RAHANDUS- JA KAUBANDUSKOMISJON

| AKV liikmed | EP liikmed |
| --- | --- |
| FRANCOIS (SAINT LUCIA), kaasesimees | SCHLYTER, kaasesimees |
| SEBETELA (BOTSWANA), aseesimees | DOMBROVSKIS, aseesimees |
| DARBO (TŠAAD), aseesimees | RIBEIRO E CASTRO, aseesimees |
| ANTIGUA JA BARBUDA | AGNOLETTO |
| KAMERUN | BEREND |
| KONGO (vabariik) | BULLMANN |
| CÔTE D'IVOIRE | BUSK |
| ERITREA | CORNILLET |
| ETIOOPIA | DEVA |
| GABON | FERREIRA |
| GHANA | JOAN I MARI |
| GUYANA | KINNOCK |
| KENYA | KOZLÍK |
| MALI | LANGENDRIES |
| MAURITIUS | LEHIDEUX |
| MIKRONEESIA (Federal States of) | LULLING |
| PALAU | MAYER |
| SAMOA | McAVAN |
| SENEGAL | MITCHELL |
| SIERRA LEONE | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| LÕUNA-AAFRIKA | ROSATI |
| SVAASIMAA | SPERONI |
| TANSAANIA | STURDY |
| TONGA | VAN LANCKER |
| TRINIDAD JA TOBAGO | de VILLIERS |
| SAMBIA | ZĪLE |

AKV liikmed

EP liikmed

FRANCOIS (SAINT LUCIA), kaasesimees

SCHLYTER, kaasesimees

SEBETELA (BOTSWANA), aseesimees

DOMBROVSKIS, aseesimees

DARBO (TŠAAD), aseesimees

RIBEIRO E CASTRO, aseesimees

ANTIGUA JA BARBUDA

AGNOLETTO

KAMERUN

BEREND

KONGO (vabariik)

BULLMANN

CÔTE D'IVOIRE

BUSK

ERITREA

CORNILLET

ETIOOPIA

DEVA

GABON

FERREIRA

GHANA

JOAN I MARI

GUYANA

KINNOCK

KENYA

KOZLÍK

MALI

LANGENDRIES

MAURITIUS

LEHIDEUX

MIKRONEESIA (Federal States of)

LULLING

PALAU

MAYER

SAMOA

McAVAN

SENEGAL

MITCHELL

SIERRA LEONE

PLEGUEZUELOS AGUILAR

LÕUNA-AAFRIKA

ROSATI

SVAASIMAA

SPERONI

TANSAANIA

STURDY

TONGA

VAN LANCKER

TRINIDAD JA TOBAGO

de VILLIERS

SAMBIA

ZĪLE

SOTSIAAL- JA KESKKONNAKOMISJON

| AKV liikmed | EP liikmed |
| --- | --- |
| OUMAROU (NIGER), kaasesimees | SCHEELE, kaasesimees |
| SANGA (SAALOMONI SAARED), aseesimees | NOVAK, aseesimees |
| SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees | ARIF, aseesimees |
| BAHAMA | ALLISTER |
| BURKINA FASO | AUBERT |
| CABO VERDE | AYLWARD |
| KOMOORID | BOWIS |
| DOMINICA | EK |
| DOMINIKAANI VABARIIK | FERNANDES |
| GAMBIA | GOUDIN |
| GUINEA BISSAU | HALL |
| JAMAICA | HAUG |
| KIRIBATI | HOLM |
| LESOTHO | KORHOLA |
| MADAGASCAR | KUŁAKOWSKI |
| MALAWI | MARTENS |
| MARSHALLI SAARED (vabariik) | ROITHOVA |
| NAURU | SCHNELLHARDT |
| RWANDA | SCHRÖDER |
| SAINT KITTS JA NEVIS | SORNOSA MARTÍNEZ |
| SÃO TOMÉ E PRÍNCIPE | VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO |
| SEIŠELLID | VENETO |
| SOMAALIA | VERGES |
| SURINAME | WIJKMAN |
| IDA-TIMOR | WILLMOTT |
| VANUATU | ZÁBORSKÁ |

AKV liikmed

EP liikmed

OUMAROU (NIGER), kaasesimees

SCHEELE, kaasesimees

SANGA (SAALOMONI SAARED), aseesimees

NOVAK, aseesimees

SITHOLE (MOSAMBIIK), aseesimees

ARIF, aseesimees

BAHAMA

ALLISTER

BURKINA FASO

AUBERT

CABO VERDE

AYLWARD

KOMOORID

BOWIS

DOMINICA

EK

DOMINIKAANI VABARIIK

FERNANDES

GAMBIA

GOUDIN

GUINEA BISSAU

HALL

JAMAICA

HAUG

KIRIBATI

HOLM

LESOTHO

KORHOLA

MADAGASCAR

KUŁAKOWSKI

MALAWI

MARTENS

MARSHALLI SAARED (vabariik)

ROITHOVA

NAURU

SCHNELLHARDT

RWANDA

SCHRÖDER

SAINT KITTS JA NEVIS

SORNOSA MARTÍNEZ

SÃO TOMÉ E PRÍNCIPE

VALENCIANO MARTÍNEZ-OROZCO

SEIŠELLID

VENETO

SOMAALIA

VERGES

SURINAME

WIJKMAN

IDA-TIMOR

WILLMOTT

VANUATU

ZÁBORSKÁ

---

II LISA

20.–23. NOVEMBRINI 2006 BRIDGETOWNIS TOIMUNUD ISTUNGJÄRGU KOHALVIIBIJATE NIMEKIRI

| RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), kaasesimees | KINNOCK, kaasesimees |
| --- | --- |
| DE SOUSA (Angola) | AGNOLETTO |
| DUGUID (Barbados) | ALLISTER |
| AKPOVI (Benin) (aseesimees) | AUBERT |
| SEBETELA (Botswana) | AYLWARD |
| TAPSOBA (Burkina Faso) | BADIA I CUCHET (FERREIRA asendaja) (2)
   (3)
   (4) |
| NYASSA (Kamerun) (aseesimees) | BEREND (2)
   (3) |
| KAGUER DARBO (Tšaad) | BOWIS (aseesimees) |
| BOUNKOULOU (Kongo Vabariik) | BUDREIKAITE (KULAKOWSKI asendaja) |
| KAPUNG YAV (Kongo Demokraatlik Vabariik) (1) | |
| AMON-AGO (Côte d'Ivoire) | BUSHILL-MATTHEWS (COELHO asendaja) |
| ABDI SAID (Djibouti) | BUSK |
| ANTEM (Ekvatoriaal-Guinea) | CARLOTTI (aseesimees) |
| TOGA (Etioopia) | CALLANAN |
| CAVUILATI (FIDŽI) (1) | CORNILLET (aseesimees) |
| MILEBOU-AUBUSSON (Gabon) | DEVA |
| TOURAY (Gambia) | DOMBROVSKIS |
| OSEI-AMEYAN (Ghana) | EVANS (DOBOLYI asendaja) (2)
   (3)
   (4) |
| BERNARD CHERON (Haiti) | |
| BLACK (Jamaica) (1) | FERNANDES (4)
   (5) |
| KAMOTHO (Kenya) (aseesimees) | GAHLER (aseesimees) |
| TIHELI (Lesotho) (1) | GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (HERRANZ GARCÍA asendaja) (4)
   (5) |
| MATOLA (Malawi) | |
| IMBARCAOUANE (Mali) | GOMES |
| DEERPALSING (Mauritius) | GOUDIN (aseesimees) |
| SITHOLE (Mosambiik) | GRABOWSKA |
| GEINGOB (Namiibia) | HALL |
| ABDOU (Niger) | HAUG |
| POLISI (Rwanda) | HEGYI (VAN LANCKER'i asendaja) (3)
   (4)
   (5) |
| HARRIS (Saint Kitts ja Nevis) | JOAN I MARÍ (aseesimees) (2)
   (3)
   (4) |
| FRANCOIS (Saint Lucia) | |
| STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) (ASEESIMEES) | JÖNS |
| BARRY (Senegal) | KACZMAREK |
| LARUE (Seišellid) | KAMINSKI |
| CONTEH (Sierra Leone) | KLASS (LANGENDRIES asendaja) |
| MAGGA (Saalomoni Saared) | KORHOLA (4)
   (5) |
| SITHOLE (Lõuna-Aafrika) | KOZLÍK |
| GARANG DENG (Sudaan) | LAVARRA (ARIFi asendaja) |
| RODGERS (Suriname) | LEHIDEUX |
| MPOROGOMYI (Tansaania) | LOUIS  (2)
   (3) |
| MUGAMBE (Uganda) | LULLING (aseesimees) |
| KAMANGA (Sambia) (1) | MANTOVANI (aseesimees) (2)
   (3)
   (4) |
| MZEMBI (Zimbabwe) | MARTENS |
| | MARTÍNEZ MARTÍNEZ (aseesimees) |
| | MAURO (LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE'i asendaja) (4)
   (5) |
| | MAYER |
| | McAVAN |
| | MORGANTINI (WURTZi asendaja) (3)
   (4)
   (5) |
| | MYLLER (ROSATI asendaja) |
| | NOVAK |
| | PLEGUEZUELOS AGUILAR |
| | POLFER (2)
   (3) |
| | POMES RUIZ (GAUBERT'i asendaja) (4)
   (5) |
| | POSDORF (RIBEIRO E CASTRO asendaja) (3)
   (4)
   (5) |
| | ROITHOVÁ |
| | SARTORI |
| | SCHEELE |
| | SCHLYTER |
| | SCHMIDT |
| | SCHNELLHARDT |
| | SEEBER (SCHRÖDERi asendaja) |
| | SORNOSA MARTÍNEZ |
| | SPERONI (2)
   (3) |
| | STURDY |
| | VAN HECKE |
| | VENETO (2)
   (4)
   (5) |
| | WILLMOT |
| | WIELAND |
| | ZALESKI (WIJKMANi asendaja) |
| | ZABORSKA |
| | ZILE (2)
   (4)
   (5) |

RADEMBINO-CONIQUET (Gabon), kaasesimees

KINNOCK, kaasesimees

DE SOUSA (Angola)

AGNOLETTO

DUGUID (Barbados)

ALLISTER

AKPOVI (Benin) (aseesimees)

AUBERT

SEBETELA (Botswana)

AYLWARD

TAPSOBA (Burkina Faso)

BADIA I CUCHET (FERREIRA asendaja) (2)
   (3)
   (4)

NYASSA (Kamerun) (aseesimees)

BEREND (2)
   (3)

KAGUER DARBO (Tšaad)

BOWIS (aseesimees)

BOUNKOULOU (Kongo Vabariik)

BUDREIKAITE (KULAKOWSKI asendaja)

KAPUNG YAV (Kongo Demokraatlik Vabariik) (1)

AMON-AGO (Côte d'Ivoire)

BUSHILL-MATTHEWS (COELHO asendaja)

ABDI SAID (Djibouti)

BUSK

ANTEM (Ekvatoriaal-Guinea)

CARLOTTI (aseesimees)

TOGA (Etioopia)

CALLANAN

CAVUILATI (FIDŽI) (1)

CORNILLET (aseesimees)

MILEBOU-AUBUSSON (Gabon)

DEVA

TOURAY (Gambia)

DOMBROVSKIS

OSEI-AMEYAN (Ghana)

EVANS (DOBOLYI asendaja) (2)
   (3)
   (4)

BERNARD CHERON (Haiti)

BLACK (Jamaica) (1)

FERNANDES (4)
   (5)

KAMOTHO (Kenya) (aseesimees)

GAHLER (aseesimees)

TIHELI (Lesotho) (1)

GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL (HERRANZ GARCÍA asendaja) (4)
   (5)

MATOLA (Malawi)

IMBARCAOUANE (Mali)

GOMES

DEERPALSING (Mauritius)

GOUDIN (aseesimees)

SITHOLE (Mosambiik)

GRABOWSKA

GEINGOB (Namiibia)

HALL

ABDOU (Niger)

HAUG

POLISI (Rwanda)

HEGYI (VAN LANCKER'i asendaja) (3)
   (4)
   (5)

HARRIS (Saint Kitts ja Nevis)

JOAN I MARÍ (aseesimees) (2)
   (3)
   (4)

FRANCOIS (Saint Lucia)

STRAKER (Saint Vincent ja Grenadiinid) (ASEESIMEES)

JÖNS

BARRY (Senegal)

KACZMAREK

LARUE (Seišellid)

KAMINSKI

CONTEH (Sierra Leone)

KLASS (LANGENDRIES asendaja)

MAGGA (Saalomoni Saared)

KORHOLA (4)
   (5)

SITHOLE (Lõuna-Aafrika)

KOZLÍK

GARANG DENG (Sudaan)

LAVARRA (ARIFi asendaja)

RODGERS (Suriname)

LEHIDEUX

MPOROGOMYI (Tansaania)

LOUIS  (2)
   (3)

MUGAMBE (Uganda)

LULLING (aseesimees)

KAMANGA (Sambia) (1)

MANTOVANI (aseesimees) (2)
   (3)
   (4)

MZEMBI (Zimbabwe)

MARTENS

MARTÍNEZ MARTÍNEZ (aseesimees)

MAURO (LÓPEZ-ISTÚRIZ WHITE'i asendaja) (4)
   (5)

MAYER

McAVAN

MORGANTINI (WURTZi asendaja) (3)
   (4)
   (5)

MYLLER (ROSATI asendaja)

NOVAK

PLEGUEZUELOS AGUILAR

POLFER (2)
   (3)

POMES RUIZ (GAUBERT'i asendaja) (4)
   (5)

POSDORF (RIBEIRO E CASTRO asendaja) (3)
   (4)
   (5)

ROITHOVÁ

SARTORI

SCHEELE

SCHLYTER

SCHMIDT

SCHNELLHARDT

SEEBER (SCHRÖDERi asendaja)

SORNOSA MARTÍNEZ

SPERONI (2)
   (3)

STURDY

VAN HECKE

VENETO (2)
   (4)
   (5)

WILLMOT

WIELAND

ZALESKI (WIJKMANi asendaja)

ZABORSKA

ZILE (2)
   (4)
   (5)

Vaatleja:

Kuuba: MARICHAL

Kohal viibisid ka:

| ANGOLA
  VALENTE
  GALA
  JOSÉ
  ALBERTO | BARBADOS
  HUMPHREY
  GODDARD | BENIN
  BONIFACE |
| --- | --- | --- |
| BOTSWANA
  BATLHOKI
  MODISE | BURKINA FASO
  LANKOANDE
  TAHO | KAMERUN
  AWUDU MBAYA
  DANATA
  BAH |
| KONGO (vabariik)
  PANDET | CÔTE D'IVOIRE
  MOLLE MOLLE | EKVATORIAAL-GUINEA
  EVUNA |
| ETIOOPIA
  BEDRI
  MOHAMED ALI
  KEBEDE ABERA
  NAMARRA | GABON
  KOMBILA
  SANNI | GHANA
  BAAH |
| HAITI
  RAYMOND | KENYA
  WAMBUA
  KIOKO
  POGHISIO | MALI
  DIALLO Djimé
  SYLLA
  MAGASSOUBA |
| MOSAMBIIK
  ERNESTO
  MIGUEL | NAMIIBIA
  DE WAAL
  KEEJA | NIGER
  YERIMA BAKO |
| | SAINT VINCENT JA GRENADIINID
  THOMAS | SAALOMONI SAARED
  MA'AHANUA |
| LÕUNA-AAFRIKA
  SOOKLAL
  GIBSON
  MAGAU | SUDAAN
  ALLOBA
  BEDRI
  JERVESE | SURINAME
  ESAJAS
  HIWAT
  SITAL
  RETHIPAL |
| UGANDA
  ACEMAH
  AMONGI
  DOMBO | SAMBIA
  MBEWE | ZIMBABWE
  CHAMISA
  MUCHENGETI |

ANGOLA

VALENTE

GALA

JOSÉ

ALBERTO

BARBADOS

HUMPHREY

GODDARD

BENIN

BONIFACE

BOTSWANA

BATLHOKI

MODISE

BURKINA FASO

LANKOANDE

TAHO

KAMERUN

AWUDU MBAYA

DANATA

BAH

KONGO (vabariik)

PANDET

CÔTE D'IVOIRE

MOLLE MOLLE

EKVATORIAAL-GUINEA

EVUNA

ETIOOPIA

BEDRI

MOHAMED ALI

KEBEDE ABERA

NAMARRA

GABON

KOMBILA

SANNI

GHANA

BAAH

HAITI

RAYMOND

KENYA

WAMBUA

KIOKO

POGHISIO

MALI

DIALLO Djimé

SYLLA

MAGASSOUBA

MOSAMBIIK

ERNESTO

MIGUEL

NAMIIBIA

DE WAAL

KEEJA

NIGER

YERIMA BAKO

SAINT VINCENT JA GRENADIINID

THOMAS

SAALOMONI SAARED

MA'AHANUA

LÕUNA-AAFRIKA

SOOKLAL

GIBSON

MAGAU

SUDAAN

ALLOBA

BEDRI

JERVESE

SURINAME

ESAJAS

HIWAT

SITAL

RETHIPAL

UGANDA

ACEMAH

AMONGI

DOMBO

SAMBIA

MBEWE

ZIMBABWE

CHAMISA

MUCHENGETI

AKV-ELi NÕUKOGU

| ROJAS | Dominikaani Vabariigi riigisekretär ja Euroopa Arengufondi eelarvevahendite käsutaja |
| --- | --- |
| LEHTOMÄKI | Soome välisasjade riigisekretär, ELi nõukogu eesistuja |

ROJAS

Dominikaani Vabariigi riigisekretär ja Euroopa Arengufondi eelarvevahendite käsutaja

LEHTOMÄKI

Soome välisasjade riigisekretär, ELi nõukogu eesistuja

KOMISJON

| MICHEL | Komisjoni arengu ja humanitaarabi volinik |
| --- | --- |

MICHEL

Komisjoni arengu ja humanitaarabi volinik

EUROOPA MAJANDUS- JA SOTSIAALKOMITEE (EMSK)

| DANTIN | Liige |
| --- | --- |
| KING | Liige |
| KIRIRO | Liige |

DANTIN

Liige

KING

Liige

KIRIRO

Liige

PÕLLUMAJANDUS- JA MAAELUALASE KOOSTÖÖ TEHNOKESKUS

BOTO

ÜLEMEREMAADE JA TERRITOORIUMIDE ASSOTSIATSIOON (ÜMTA)

STANBROOK

AKV SEKRETARIAAT

| KAPUTIN | Kaaspeasekretär |
| --- | --- |

KAPUTIN

Kaaspeasekretär

ELi SEKRETARIAAT

| NICKEL | Kaaspeasekretär |
| --- | --- |

NICKEL

Kaaspeasekretär

---

(1)  Riigi esindaja ei ole parlamendiliige.

(2)  Viibis kohal 20. novembril 2006.

(3)  Viibis kohal 21. novembril 2006.

(4)  Viibis kohal 22. novembril 2006.

(5)  Viibis kohal 23. novembril 2006.

---

III LISA

ESMASPÄEVA, 20. NOVEMBRI 2006. AASTA ISTUNGI LISA

Mitteparlamentaarsete esindajate akrediteerimine

KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIK

KAPUNG YAV

Ajutine asjur, Kongo Demokraatliku Vabariigi saatkond, Brüssel

SAMBIA

T.E. Irene M. KAMANGA

Suursaadik, Sambia saatkond, Brüssel

FIDŽI

T.E. Ratu Seremaia Tuinausori CAVUILATI

Suursaadik, Fidži saatkond, Brüssel

JAMAICA

T.E. Peter C. BLACK

Jamaica ülemkomissar CARICOMis

LESOTHO

T.E. Mamoruti TIHELI

Suursaadik, Lesotho saatkond, Brüssel

---

IV LISA

VASTUVÕETUD RESOLUTSIOONID

| — | turismi mõju kohta AKV riikide arengule (AKV-EL 3871/06/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | käsi- ja kergrelvade ning säästva arengu kohta (AKV-EL 3892/06/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | veemajanduse kohta arengumaades (AKV-EL 3916/06/lõplik) |
| --- | --- |

—

| — | majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta (AKV-EL 3958/06/lõplik) |
| --- | --- |

—

RESOLUTSIOON
   (1)

turismi mõju kohta AKV riikides

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006; |
| --- | --- |

—

kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingu artiklit 24; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingu artiklit 24;

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee egiidi all toimunud AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete sidusrühmade seitsmendal piirkondlikul seminaril 20. oktoobril 2004 vastu võetud Fidži deklaratsiooni; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarse ühisassamblee egiidi all toimunud AKV-ELi majanduslike ja sotsiaalsete sidusrühmade seitsmendal piirkondlikul seminaril 20. oktoobril 2004 vastu võetud Fidži deklaratsiooni;

| — | võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 2001. aasta märtsis Libreville'is (Gabon) vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb turismi ja arengut seoses Euroopa Arengufondi (EAF) juhtimise ja kontrolliga (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 2001. aasta märtsis Libreville'is (Gabon) vastu võetud resolutsiooni, mis käsitleb turismi ja arengut seoses Euroopa Arengufondi (EAF) juhtimise ja kontrolliga (2);

| — | võttes arvesse AKV-ELi ühisassambleel Nassaus (Bahama) 14. oktoobril 1999 vastu võetud resolutsiooni turismi ja arengu kohta (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi ühisassambleel Nassaus (Bahama) 14. oktoobril 1999 vastu võetud resolutsiooni turismi ja arengu kohta (3);

| — | võttes arvesse Maailma Turismiorganisatsiooni Peaassambleel Santiagos (Tšiili) 1. oktoobril 1999 vastu võetud ülemaailmset turismieetika koodeksit, mida kinnitati ÜRO Peaassambleel 21. detsembril 2001 vastu võetud resolutsiooniga (4); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Turismiorganisatsiooni Peaassambleel Santiagos (Tšiili) 1. oktoobril 1999 vastu võetud ülemaailmset turismieetika koodeksit, mida kinnitati ÜRO Peaassambleel 21. detsembril 2001 vastu võetud resolutsiooniga (4);

| — | võttes arvesse AKV-ELi ühisassambleel Strasbourgis 1. aprillil 1995 vastu võetud resolutsiooni kultuurilise mõõtme kohta arengukoostöös, sealhulgas kultuuripärandi ja turismiga seonduvates küsimustes (5); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse AKV-ELi ühisassambleel Strasbourgis 1. aprillil 1995 vastu võetud resolutsiooni kultuurilise mõõtme kohta arengukoostöös, sealhulgas kultuuripärandi ja turismiga seonduvates küsimustes (5);

| — | võttes arvesse Brüsselis 30. novembril 1998. aastal peetud arengunõukogu resolutsiooni jätkusuutliku turismi kohta arengumaades; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Brüsselis 30. novembril 1998. aastal peetud arengunõukogu resolutsiooni jätkusuutliku turismi kohta arengumaades;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. septembril 2005. aastal vastu võetud resolutsiooni turismi ja arengu kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 8. septembril 2005. aastal vastu võetud resolutsiooni turismi ja arengu kohta;

| — | võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni raportit (AKV-EL 3871/06/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandusarengu-, rahandus- ja kaubanduskomisjoni raportit (AKV-EL 3871/06/lõplik),

Turism majandusarengu ja rahvusvahelise kaubanduse tegurina

| A. | arvestades, et turism on kahtlemata arengumaades kõikidel tasanditel majanduskasvu edasiviiv jõud; arvestades, et selle roll rahvusvahelises kaubanduses aina suureneb vaatamata hiljutistele loodusõnnetustele, mis on mõjutanud turismivooge mitmetesse maailma piirkondadesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et turism on kahtlemata arengumaades kõikidel tasanditel majanduskasvu edasiviiv jõud; arvestades, et selle roll rahvusvahelises kaubanduses aina suureneb vaatamata hiljutistele loodusõnnetustele, mis on mõjutanud turismivooge mitmetesse maailma piirkondadesse;

| B. | arvestades, et organiseeritud turismikavad või üksikreisid hõlmavad üha arvukamaid turismisihte enam kui ühes riigis, aidates seeläbi kaasa suuremale piirkondlikule koostööle ja riikidevaheliste seoste tugevdamisele; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et organiseeritud turismikavad või üksikreisid hõlmavad üha arvukamaid turismisihte enam kui ühes riigis, aidates seeläbi kaasa suuremale piirkondlikule koostööle ja riikidevaheliste seoste tugevdamisele;

| C. | arvestades, et turism on arengumaades rakendatava igasuguse sidusa arengupoliitika üks põhiaspekte; arvestades, et tuleks stimuleerida selle seoseid teiste majandussektoritega, eelkõige põllumajanduse ja kalanduse, toiduainete ja jookide tootmise ning töötlemisega, muu töötleva tööstusega, käsitöötootmise, transpordi ja finantsteenustega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et turism on arengumaades rakendatava igasuguse sidusa arengupoliitika üks põhiaspekte; arvestades, et tuleks stimuleerida selle seoseid teiste majandussektoritega, eelkõige põllumajanduse ja kalanduse, toiduainete ja jookide tootmise ning töötlemisega, muu töötleva tööstusega, käsitöötootmise, transpordi ja finantsteenustega;

| D. | arvestades, et turismitegevuseks võivad arengumaades vajalikuks osutuda transpordi-, energiaalased, uute sidetehnoloogiate, elamuehituse, kanalisatsiooni-, tervishoiu- ja hügieenialased infrastruktuuriprojektid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et turismitegevuseks võivad arengumaades vajalikuks osutuda transpordi-, energiaalased, uute sidetehnoloogiate, elamuehituse, kanalisatsiooni-, tervishoiu- ja hügieenialased infrastruktuuriprojektid;

| E. | arvestades, et on peamine, et sellised projektid tulevad kasuks nii kohalikele kogukondadele kui ka turismitööstusele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on peamine, et sellised projektid tulevad kasuks nii kohalikele kogukondadele kui ka turismitööstusele;

| F. | arvestades, et turismitööstuses ei ole sageli suudetud luua tugevaid seoseid siseriiklikus majanduses; arvestades, et turismi infrastruktuur on enamasti välisomanduses ning investeeringud juhinduvad omavahel konkureerivates üksikutes riikides võimaldatavatest olulistest finants- ja maksusoodustustest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et turismitööstuses ei ole sageli suudetud luua tugevaid seoseid siseriiklikus majanduses; arvestades, et turismi infrastruktuur on enamasti välisomanduses ning investeeringud juhinduvad omavahel konkureerivates üksikutes riikides võimaldatavatest olulistest finants- ja maksusoodustustest;

| G. | arvestades, et turismiga seoses liigub rikastest riikidest vaestesse üle kahe korra rohkem rahalisi vahendeid kui valitsuste antav abi; arvestades, et 50st kõige vähem arenenud maast 46s on nüüd turism suurim välisvaluuta teenija; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et turismiga seoses liigub rikastest riikidest vaestesse üle kahe korra rohkem rahalisi vahendeid kui valitsuste antav abi; arvestades, et 50st kõige vähem arenenud maast 46s on nüüd turism suurim välisvaluuta teenija;

| H. | arvestades, et 41s riigis maailma 50st kõige vaesemast riigist moodustab turism üle 5 % SKTst või 10 % ekspordist; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 41s riigis maailma 50st kõige vaesemast riigist moodustab turism üle 5 % SKTst või 10 % ekspordist;

| I. | arvestades, et 2001. aasta alusdokumendis „Uus partnerlus Aafrika arenguks ”(NEPAD) viidatakse konkreetselt Aafrika turismi olulisusele ja koostatakse turismialane tegevuskava, mida kinnitas Aafrika Liit (AL) 2004. aastal ning mis sisaldab ökoturismi ja kultuuriturismi rolli tunnustamist Aafrika jaoks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2001. aasta alusdokumendis „Uus partnerlus Aafrika arenguks ”(NEPAD) viidatakse konkreetselt Aafrika turismi olulisusele ja koostatakse turismialane tegevuskava, mida kinnitas Aafrika Liit (AL) 2004. aastal ning mis sisaldab ökoturismi ja kultuuriturismi rolli tunnustamist Aafrika jaoks;

| J. | arvestades, et kohalikke investeeringuid hotelli- ja restoranisektorisse tuleks julgustada kas poliitikaga, mis võimaldab luua kohalikke eraettevõtteid ja ühistuvormis ettevõtteid, mis võiksid toota seni imporditud kaupu ja teenuseid, või kohalike ja rahvusvaheliste ettevõtete vaheliste ühisettevõtete kaudu; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kohalikke investeeringuid hotelli- ja restoranisektorisse tuleks julgustada kas poliitikaga, mis võimaldab luua kohalikke eraettevõtteid ja ühistuvormis ettevõtteid, mis võiksid toota seni imporditud kaupu ja teenuseid, või kohalike ja rahvusvaheliste ettevõtete vaheliste ühisettevõtete kaudu;

| K. | võttes arvesse praegusi läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute osas, millega asendatakse alates 1. jaanuarist 2008 ühepoolne kaubandusalane sooduskord AKV riikide ja ELi vahelistes kaubandussuhetes; |
| --- | --- |

K.

võttes arvesse praegusi läbirääkimisi majanduspartnerluslepingute osas, millega asendatakse alates 1. jaanuarist 2008 ühepoolne kaubandusalane sooduskord AKV riikide ja ELi vahelistes kaubandussuhetes;

Turism keskkonnakaitse ning kultuuripärandi ja kultuuri säilitamise tegurina

| L. | arvestades, et jätkusuutlik turism saab areneda ainult siis, kui selles arvestatakse selle arendamise paiga looduslikke ja kultuurilisi tingimusi ning kohalike kogukondade traditsioone; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et jätkusuutlik turism saab areneda ainult siis, kui selles arvestatakse selle arendamise paiga looduslikke ja kultuurilisi tingimusi ning kohalike kogukondade traditsioone;

| M. | arvestades, et turismis ei tule näha mitte keskkonna vaenlast, vaid selle liitlast, kuna turismi tasuvus sõltub keskkonna ja pärandi säilitamisest; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et turismis ei tule näha mitte keskkonna vaenlast, vaid selle liitlast, kuna turismi tasuvus sõltub keskkonna ja pärandi säilitamisest;

| N. | arvestades, et ametiasutused peavad erilist tähelepanu pöörama sellistele keskkonnasõbralikele turismivormidele nagu ökoturism, taluturism ja nn solidaarsusturism; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ametiasutused peavad erilist tähelepanu pöörama sellistele keskkonnasõbralikele turismivormidele nagu ökoturism, taluturism ja nn solidaarsusturism;

| O. | arvestades, et turismi toetab kohaliku pärandi — loodus- või kultuuripärandi, materiaalse või mittemateriaalse pärandi — ning ajalooliste ehitiste säilitamine ja parandamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et turismi toetab kohaliku pärandi — loodus- või kultuuripärandi, materiaalse või mittemateriaalse pärandi — ning ajalooliste ehitiste säilitamine ja parandamine;

| P. | arvestades, et turistide ja turismirajatiste ning -paikade turvalisus nõuab ametiasutuste erilist tähelepanu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et turistide ja turismirajatiste ning -paikade turvalisus nõuab ametiasutuste erilist tähelepanu;

| Q. | arvestades, et tundlikud piirkonnad tuleks turismiinvesteeringutele avada alles pärast seda, kui on hinnatud nende taluvust turismiga seonduva tegevuse mõjude suhtes; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tundlikud piirkonnad tuleks turismiinvesteeringutele avada alles pärast seda, kui on hinnatud nende taluvust turismiga seonduva tegevuse mõjude suhtes;

| R. | arvestades, et on õigusjärgne, et valitsused kehtestavad pärast turismisektori organisatsioonide esindajaga konsulteerimist väga populaarsete paikade jaoks ranged külastuseeskirjad; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et on õigusjärgne, et valitsused kehtestavad pärast turismisektori organisatsioonide esindajaga konsulteerimist väga populaarsete paikade jaoks ranged külastuseeskirjad;

| S. | arvestades, et asjaomased riigi ametiasutused peavad integreerima ja vastu võtma turistide arvu vähendamise põhimõtte ülemäärase turistide arvu all kannatavates väikestes saareriikides, mägipiirkondades ja rannikualadel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et asjaomased riigi ametiasutused peavad integreerima ja vastu võtma turistide arvu vähendamise põhimõtte ülemäärase turistide arvu all kannatavates väikestes saareriikides, mägipiirkondades ja rannikualadel;

| T. | arvestades, et kavandamatu ja kooskõlastamata turismi areng võib avaldada survet nappidele vee- ja energiavarudele, lisada survet ürgloodusele ja mere loodusvaradele kaitstud aladel ning ohustada ökoloogiliselt tundlikke piirkondi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kavandamatu ja kooskõlastamata turismi areng võib avaldada survet nappidele vee- ja energiavarudele, lisada survet ürgloodusele ja mere loodusvaradele kaitstud aladel ning ohustada ökoloogiliselt tundlikke piirkondi;

| U. | arvestades, et võib vajalikuks osutuda, et EL abistab valitsusi ökoloogiliselt tundlikesse piirkondadesse juurdepääsu ja nende kasutamist reguleerivate õigusaktide raamistiku koostamisel, järelevalvel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et võib vajalikuks osutuda, et EL abistab valitsusi ökoloogiliselt tundlikesse piirkondadesse juurdepääsu ja nende kasutamist reguleerivate õigusaktide raamistiku koostamisel, järelevalvel ja rakendamisel;

| V. | arvestades, et energiatavad on vaja sobitada transpordipoliitikaga, et täita keskkonnakaitse ja säästva arengu saavutamiseks mõeldud Kyoto protokolli eesmärke; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et energiatavad on vaja sobitada transpordipoliitikaga, et täita keskkonnakaitse ja säästva arengu saavutamiseks mõeldud Kyoto protokolli eesmärke;

Turism riikliku tervishoiu ja hariduse tegurina, sealhulgas seksturismi sotsiaalne mõju

| W. | arvestades, et riiklikud tervishoiustandardid on riigi atraktiivsuse osa; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et riiklikud tervishoiustandardid on riigi atraktiivsuse osa;

| X. | arvestades, et reisikorraldajad peavad andma turistidele teavet konkreetse reisisihi või turismitegevusega seonduvate haigus- ja vigastusohtude ning võõrustajaühiskonna normide ja väärtuste kohta; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et reisikorraldajad peavad andma turistidele teavet konkreetse reisisihi või turismitegevusega seonduvate haigus- ja vigastusohtude ning võõrustajaühiskonna normide ja väärtuste kohta;

| Y. | arvestades, et turism mõjutab paratamatult riiklikke tervishoiustandardeid hügieeninõuete, tervishoiumeetmete, vaktsineerimiskampaaniate ja haiguste ennetamise alase teabe levitamise osas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et turism mõjutab paratamatult riiklikke tervishoiustandardeid hügieeninõuete, tervishoiumeetmete, vaktsineerimiskampaaniate ja haiguste ennetamise alase teabe levitamise osas;

| Z. | arvestades, et turismisektorile suunatud asjakohane maksupoliitika võib anda valitsustele tulu paremate tervishoiurajatiste pakkumiseks, mis tulevad kasuks nii kohalikele elanikele kui ka turistidele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et turismisektorile suunatud asjakohane maksupoliitika võib anda valitsustele tulu paremate tervishoiurajatiste pakkumiseks, mis tulevad kasuks nii kohalikele elanikele kui ka turistidele;

| AA. | arvestades, et reisija käitumine võib turisti terviseprobleeme halvendada ja avaldada lubamatut survet kohalikele tervishoiuteenustele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et reisija käitumine võib turisti terviseprobleeme halvendada ja avaldada lubamatut survet kohalikele tervishoiuteenustele;

| AB. | arvestades, et HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria on nüüdsel ajal globaalsed hädad; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et HIV/AIDS, tuberkuloos ja malaaria on nüüdsel ajal globaalsed hädad;

| AC. | arvestades, et riski selliste kergesti nakkavate haiguste nagu kõhulahtisuse nakkuste, hingamisteede nakkuste, tundmatu põhjusega palavike ja hepatiidi levikust nii turistidele kui ka kohalikele elanikele ei saa arengumaade tervishoiupoliitikas eirata ega alahinnata; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et riski selliste kergesti nakkavate haiguste nagu kõhulahtisuse nakkuste, hingamisteede nakkuste, tundmatu põhjusega palavike ja hepatiidi levikust nii turistidele kui ka kohalikele elanikele ei saa arengumaade tervishoiupoliitikas eirata ega alahinnata;

| AD. | arvestades, et kodanikud peaksid saama igal tasandil turismitegevuses osalemiseks asjakohase koolituse ja väljaõppe; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et kodanikud peaksid saama igal tasandil turismitegevuses osalemiseks asjakohase koolituse ja väljaõppe;

| AE. | arvestades, et turism mõjutab haridust, mis annab kohalikele kogukondadele juurdepääsu keeleõppele ning uutele info- ja sidetehnoloogiatele, võimaldades neil seeläbi kombeid ja traditsioone järgides oma kultuuripärandit edendada, nõudes samal ajal suuremat teadlikkust ühiskonna arengust ja kaasaegsetest harjumustest ning nendega kohanemist; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et turism mõjutab haridust, mis annab kohalikele kogukondadele juurdepääsu keeleõppele ning uutele info- ja sidetehnoloogiatele, võimaldades neil seeläbi kombeid ja traditsioone järgides oma kultuuripärandit edendada, nõudes samal ajal suuremat teadlikkust ühiskonna arengust ja kaasaegsetest harjumustest ning nendega kohanemist;

| AF. | arvestades, et valitsusasutustele on sellegipoolest peamine tagada kohalike traditsioonide säilimine, mis järgib inimõigusi, eelkõige naiste ja laste õigusi; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et valitsusasutustele on sellegipoolest peamine tagada kohalike traditsioonide säilimine, mis järgib inimõigusi, eelkõige naiste ja laste õigusi;

| AG. | arvestades, et turismi seostatakse mõnedes riikides inimõiguste rikkumisega, nagu laste töö, prostitutsiooni ja seksuaalse ekspluateerimisega; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et turismi seostatakse mõnedes riikides inimõiguste rikkumisega, nagu laste töö, prostitutsiooni ja seksuaalse ekspluateerimisega;

| AH. | arvestades, et Euroopa ja kohalikud ametiasutused peavad seksturismi käsitlema alalise ja kooskõlastatud kampaania korras kooskõlas valitsusväliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et Euroopa ja kohalikud ametiasutused peavad seksturismi käsitlema alalise ja kooskõlastatud kampaania korras kooskõlas valitsusväliste organisatsioonidega;

| AI. | arvestades, et tõeliselt tõhusad võivad olla ainult kooskõlastatud vahendid, teabelevi ja karistuste kasutuselevõtmine rahvusvahelist õigust järgides; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et tõeliselt tõhusad võivad olla ainult kooskõlastatud vahendid, teabelevi ja karistuste kasutuselevõtmine rahvusvahelist õigust järgides;

| AJ. | arvestades, et laialt levinud reklaam seksturismi karistuste kohta peab olema heidutava toimega, seksturismiga seonduvate kuritegude toimepanijad tuleb vastutusele võtta ning neid peab olema võimalik vastutusele võtta nii päritoluriigis kui ka kuritegude toimepanemise riigis; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et laialt levinud reklaam seksturismi karistuste kohta peab olema heidutava toimega, seksturismiga seonduvate kuritegude toimepanijad tuleb vastutusele võtta ning neid peab olema võimalik vastutusele võtta nii päritoluriigis kui ka kuritegude toimepanemise riigis;

| AK. | arvestades, et sellised reisikorraldajate, reisibüroode ja lennukompaniide rakendatavad põhimõtted ja meetmed, nagu brošüüride jagamine või videote näitamine tundlikesse sihtkohtadesse reiside kohta, on positiivse mõjuga; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et sellised reisikorraldajate, reisibüroode ja lennukompaniide rakendatavad põhimõtted ja meetmed, nagu brošüüride jagamine või videote näitamine tundlikesse sihtkohtadesse reiside kohta, on positiivse mõjuga;

| AL. | arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) liikmesriike on üles kutsutud võtma meetmeid kõige vaesemate ja haavatavamate rühmade kaitsmiseks „transplantaaditurismi ”ja kudede ning organite müügi vastu; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) liikmesriike on üles kutsutud võtma meetmeid kõige vaesemate ja haavatavamate rühmade kaitsmiseks „transplantaaditurismi ”ja kudede ning organite müügi vastu;

Turism vaesuse vähendamise tegurina

| AM. | arvestades, et Maailma Turismiorganisatsiooni programm „Jätkusuutlik turism vaesuse kaotamiseks ”aitab kaasa vaesuse vähendamise aastatuhande arengueesmärgile, püüdes arendada ja toetada turismiprojekte kõige vähem arenenud ja muudes arengumaades, toetada mikroettevõtlusalgatusi turismis, luua töövõimalusi, lihtsustada turule juurdepääsu ja arendada kohalikku suutlikkust vähemaga kui dollar päevas elavate inimeste toimetuleku soodustamiseks; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et Maailma Turismiorganisatsiooni programm „Jätkusuutlik turism vaesuse kaotamiseks ”aitab kaasa vaesuse vähendamise aastatuhande arengueesmärgile, püüdes arendada ja toetada turismiprojekte kõige vähem arenenud ja muudes arengumaades, toetada mikroettevõtlusalgatusi turismis, luua töövõimalusi, lihtsustada turule juurdepääsu ja arendada kohalikku suutlikkust vähemaga kui dollar päevas elavate inimeste toimetuleku soodustamiseks;

| AN. | arvestades, et turism ei ole vastus kõikidele probleemidele, kuid peaks kuuluma laiemasse siseriiklikusse kasvupoliitikasse vaeste heaks; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et turism ei ole vastus kõikidele probleemidele, kuid peaks kuuluma laiemasse siseriiklikusse kasvupoliitikasse vaeste heaks;

| AO. | arvestades, et mõnedes riikides on turism tekkinud juhuslikult, vahel ainsa majandusarengu võimalusena, kui traditsiooniline põllumajanduslik ekspordisektor ei ole suutnud oma positsiooni maailmaturul säilitada; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et mõnedes riikides on turism tekkinud juhuslikult, vahel ainsa majandusarengu võimalusena, kui traditsiooniline põllumajanduslik ekspordisektor ei ole suutnud oma positsiooni maailmaturul säilitada;

| AP. | arvestades, et turism on peamine tööhõivevõimaluste looja; arvestades, et kõik töökohtade loomise meetmed peavad vastama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standarditele; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et turism on peamine tööhõivevõimaluste looja; arvestades, et kõik töökohtade loomise meetmed peavad vastama Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) standarditele;

| AQ. | arvestades, et turismivormid, millega püütakse tagada õiglane tasu kohalikele töötajatele ja ettevõtjatele, väärivad ametiasutuste erilist tähelepanu, eelkõige „õiglase turismi ”puhul; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et turismivormid, millega püütakse tagada õiglane tasu kohalikele töötajatele ja ettevõtjatele, väärivad ametiasutuste erilist tähelepanu, eelkõige „õiglase turismi ”puhul;

| AR. | arvestades, et turism on töömahukas, selles on suur naistöötajate osakaal ja see ei ole tingimata impordimahukas; arvestades, et selles on madal sissepääsukünnis, mis hõlmab igat liiki ja igasuguse suurusega ettevõtteid, ning see annab võimaluse luua majandusseoseid kohaliku majanduse järgmise tasandi sektorites, võimaldades seeläbi vaestel inimestel saada kvalifikatsioonita või osalise kvalifikatsiooniga tööd; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et turism on töömahukas, selles on suur naistöötajate osakaal ja see ei ole tingimata impordimahukas; arvestades, et selles on madal sissepääsukünnis, mis hõlmab igat liiki ja igasuguse suurusega ettevõtteid, ning see annab võimaluse luua majandusseoseid kohaliku majanduse järgmise tasandi sektorites, võimaldades seeläbi vaestel inimestel saada kvalifikatsioonita või osalise kvalifikatsiooniga tööd;

| AS. | arvestades, et valitsused võiksid luua ettevõtetele stiimuleid investeerimiseks ja tegutsemiseks vaeseid soosival viisil, kohandades oma litsentsimis-, kontsessiooni-, turustusahela- ja turunduspõhimõtteid, |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et valitsused võiksid luua ettevõtetele stiimuleid investeerimiseks ja tegutsemiseks vaeseid soosival viisil, kohandades oma litsentsimis-, kontsessiooni-, turustusahela- ja turunduspõhimõtteid,

Turism tegurina majandusarengus ja rahvusvahelises kaubanduses

| 1. | nõuab turismimõjude ning jätkusuutliku turismi ja hea juhtimistava põhimõtete süstemaatiliselt ja sidusalt arvesse võtmist ELi ja AKV arengupoliitika kavandamises; |
| --- | --- |

1.

nõuab turismimõjude ning jätkusuutliku turismi ja hea juhtimistava põhimõtete süstemaatiliselt ja sidusalt arvesse võtmist ELi ja AKV arengupoliitika kavandamises;

| 2. | on seisukohal, et selleks, et turism oleks jätkusuutlik, peab see parandama kohalike inimeste elujärge, kaitsma nende keskkonda ja tervist ning toetama kohalikku majandust toidu, tööstuskaupade, käsitöö, teenuste ja muude ressursside ostmisega kohalikelt tootjatelt; kutsub arengumaade valitsusi üles tagama kohalike kogukondade täielik kaasatus turismitegevusse ja tagama loodud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste hüvede õiglane jaotamine; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et selleks, et turism oleks jätkusuutlik, peab see parandama kohalike inimeste elujärge, kaitsma nende keskkonda ja tervist ning toetama kohalikku majandust toidu, tööstuskaupade, käsitöö, teenuste ja muude ressursside ostmisega kohalikelt tootjatelt; kutsub arengumaade valitsusi üles tagama kohalike kogukondade täielik kaasatus turismitegevusse ja tagama loodud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste hüvede õiglane jaotamine;

| 3. | soovitab komisjonil keskenduda oma koostöö- ja arengupoliitikas ning arengusuuniste kontekstis ja ettevõtlusstruktuuride tugevdamise jõupingutustes jätkusuutlikule turismile, eriti suhetes AKV riikidega; avaldab kahetsust, et praegune Aafrika strateegia ei sisalda viiteid turismile; palub seega soovituse tõhusalt arendamiseks, et personali Euroopa Komisjoni ettevõtluse peadirektoraadi turismiüksuses ja ALis turismiga tegelevates teenistustes ja AKV sekretariaatides tuleks täiendada ning kasutada nende teadmisi otseselt või kaudselt turismi puudutavates küsimustes; |
| --- | --- |

3.

soovitab komisjonil keskenduda oma koostöö- ja arengupoliitikas ning arengusuuniste kontekstis ja ettevõtlusstruktuuride tugevdamise jõupingutustes jätkusuutlikule turismile, eriti suhetes AKV riikidega; avaldab kahetsust, et praegune Aafrika strateegia ei sisalda viiteid turismile; palub seega soovituse tõhusalt arendamiseks, et personali Euroopa Komisjoni ettevõtluse peadirektoraadi turismiüksuses ja ALis turismiga tegelevates teenistustes ja AKV sekretariaatides tuleks täiendada ning kasutada nende teadmisi otseselt või kaudselt turismi puudutavates küsimustes;

| 4. | kutsub AKV valitsusi üles uurima poliitikaid, mis on kavandatud tagama „planeeritud kasu ”teenimist kohalikele kogukondadele turismiprojektide toimumiskohas; |
| --- | --- |

4.

kutsub AKV valitsusi üles uurima poliitikaid, mis on kavandatud tagama „planeeritud kasu ”teenimist kohalikele kogukondadele turismiprojektide toimumiskohas;

| 5. | rõhutab vajadust investeerida turismi pealt teenitud kasum uuesti kohalikku arengusse; palub reisikorraldajatel läbi vaadata oma „kõiki teenuseid sisaldavad ”paketid, mis välistavad lisakasud kohalikele kogukondadele, ning julgustab neid reisikorraldajaid võimalikult rohkem hankima materjali ja värbama töötajaid, sealhulgas juhtivtöötajaid; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust investeerida turismi pealt teenitud kasum uuesti kohalikku arengusse; palub reisikorraldajatel läbi vaadata oma „kõiki teenuseid sisaldavad ”paketid, mis välistavad lisakasud kohalikele kogukondadele, ning julgustab neid reisikorraldajaid võimalikult rohkem hankima materjali ja värbama töötajaid, sealhulgas juhtivtöötajaid;

| 6. | ergutab valitsusi edendama avaliku ja erasektori partnerluste loomist ja arendamist ning hõlbustama turismisektoris era- ja ühisettevõtete asutamist; |
| --- | --- |

6.

ergutab valitsusi edendama avaliku ja erasektori partnerluste loomist ja arendamist ning hõlbustama turismisektoris era- ja ühisettevõtete asutamist;

| 7. | nõuab Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatavate projektide hulgas jätkusuutlikule turismile suunatud projektide osakaalu asjakohast suurendamist; |
| --- | --- |

7.

nõuab Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatavate projektide hulgas jätkusuutlikule turismile suunatud projektide osakaalu asjakohast suurendamist;

| 8. | teeb ettepaneku, et jätkusuutliku turismi ja selle majandusliku mõju küsimus kaasatakse praegustesse majanduspartnerluslepingute alastesse läbirääkimistesse ning et arengumaade huve Euroopa turu suhtes kaalutakse positiivselt nende tõstatatud turismialastes küsimustes teenuskaubanduse üldlepingus (GATS); |
| --- | --- |

8.

teeb ettepaneku, et jätkusuutliku turismi ja selle majandusliku mõju küsimus kaasatakse praegustesse majanduspartnerluslepingute alastesse läbirääkimistesse ning et arengumaade huve Euroopa turu suhtes kaalutakse positiivselt nende tõstatatud turismialastes küsimustes teenuskaubanduse üldlepingus (GATS);

| 9. | märgib, et paljudes arengumaades on turismisektor põhimõtteliselt erasektori tegevusvaldkond ning et ühendus peab seega leidma võimalusi tagada, et huvitatud pooled ja teised sotsiaalpartnerid kaasatakse täielikult kõikidesse turismisektorit puudutava arengupoliitika aruteludesse; |
| --- | --- |

9.

märgib, et paljudes arengumaades on turismisektor põhimõtteliselt erasektori tegevusvaldkond ning et ühendus peab seega leidma võimalusi tagada, et huvitatud pooled ja teised sotsiaalpartnerid kaasatakse täielikult kõikidesse turismisektorit puudutava arengupoliitika aruteludesse;

| 10. | palub, et asjaomaste riikide valitsused ja ELi reisikorraldajad tugevdaksid inimõiguste standardeid, töötajate õigusi kooskõlas ILO põhiliste tööstandarditega, Euroopa turismitarbijate kaitset ja reisikorraldajaid puudutavate soovitustega; |
| --- | --- |

10.

palub, et asjaomaste riikide valitsused ja ELi reisikorraldajad tugevdaksid inimõiguste standardeid, töötajate õigusi kooskõlas ILO põhiliste tööstandarditega, Euroopa turismitarbijate kaitset ja reisikorraldajaid puudutavate soovitustega;

| 11. | kutsub arengumaade valitsusi üles kehtestama kõikide välisinvesteeringute vajalikuks tingimuseks läbipaistva ja nõuetekohaselt reguleeritud korra riigi turule juurdepääsuks kooskõlas ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni soovitustega; |
| --- | --- |

11.

kutsub arengumaade valitsusi üles kehtestama kõikide välisinvesteeringute vajalikuks tingimuseks läbipaistva ja nõuetekohaselt reguleeritud korra riigi turule juurdepääsuks kooskõlas ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni soovitustega;

Turism keskkonnakaitse ning kultuuripärandi ja kultuuri säilitamise tegurina

| 12. | nõuab jätkusuutliku turismipoliitika ning loodusvarade, kultuuripärandi ja traditsiooniliste maavaldussüsteemide kaitse- ja säilitamise eeskirjade kehtestamist; |
| --- | --- |

12.

nõuab jätkusuutliku turismipoliitika ning loodusvarade, kultuuripärandi ja traditsiooniliste maavaldussüsteemide kaitse- ja säilitamise eeskirjade kehtestamist;

| 13. | julgustab olemasolevate tehniliste ja teaduslike ressursside optimeerimist arhitektuuripärandi lagunemise või hävimise ja keskkonna halvenemise vältimiseks; |
| --- | --- |

13.

julgustab olemasolevate tehniliste ja teaduslike ressursside optimeerimist arhitektuuripärandi lagunemise või hävimise ja keskkonna halvenemise vältimiseks;

| 14. | nõuab, et ELi toetus turismisektorile hõlmaks ka keskkonnamõõdet, eelkõige jäätmehoolduse ja rannikualade arendamiseks; |
| --- | --- |

14.

nõuab, et ELi toetus turismisektorile hõlmaks ka keskkonnamõõdet, eelkõige jäätmehoolduse ja rannikualade arendamiseks;

| 15. | nõuab, et kõigi Euroopa turismiinvesteeringutele kehtiks arengumaades samad eeskirjad mis ELis investeerimiseks ette nähtud ELi rahalistele vahenditele, nii et vastuvõtva riigi keskkonnale, inimõigustele, ILO põhilistele tööstandarditele, põliselanike kogukondade elustiilile või ajaloo- ja kultuuripärandile ilmselgelt kahjulikke investeeringuid ei või toetada; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et kõigi Euroopa turismiinvesteeringutele kehtiks arengumaades samad eeskirjad mis ELis investeerimiseks ette nähtud ELi rahalistele vahenditele, nii et vastuvõtva riigi keskkonnale, inimõigustele, ILO põhilistele tööstandarditele, põliselanike kogukondade elustiilile või ajaloo- ja kultuuripärandile ilmselgelt kahjulikke investeeringuid ei või toetada;

| 16. | kutsub ELi üles pakkuma tehnilist tuge riikidele, kes on massiturismi mõju all kohustatud võtma meetmeid oma turismipaikade säilitamiseks; nõuab samuti kõnealuses valdkonnas parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

16.

kutsub ELi üles pakkuma tehnilist tuge riikidele, kes on massiturismi mõju all kohustatud võtma meetmeid oma turismipaikade säilitamiseks; nõuab samuti kõnealuses valdkonnas parimate tavade vahetamist;

| 17. | rõhutab pakilist vajadust, et ühendus abistaks riike, keda on tabanud loodusõnnetused, mis kahjustavad nende turismitööstust; nõuab erilise tähelepanu pööramist väikeste saareriikide olukorrale; |
| --- | --- |

17.

rõhutab pakilist vajadust, et ühendus abistaks riike, keda on tabanud loodusõnnetused, mis kahjustavad nende turismitööstust; nõuab erilise tähelepanu pööramist väikeste saareriikide olukorrale;

| 18. | julgustab kohalikke ametiasutusi, kellel tuleb toime tulla ülikiire turismibuumiga, võtma meetmeid vajadusel turistide arvu piiramiseks; |
| --- | --- |

18.

julgustab kohalikke ametiasutusi, kellel tuleb toime tulla ülikiire turismibuumiga, võtma meetmeid vajadusel turistide arvu piiramiseks;

| 19. | nõuab juurdepääsetava, kaitstud ja turvalise turismi huvides turismivastase kuritegevuse vastu võitlemise algatusi, sealhulgas politseiteenistuste eriväljaõpet; |
| --- | --- |

19.

nõuab juurdepääsetava, kaitstud ja turvalise turismi huvides turismivastase kuritegevuse vastu võitlemise algatusi, sealhulgas politseiteenistuste eriväljaõpet;

| 20. | kutsub komisjoni üles tunnustama oma tegevuses säästva arengu toetuseks riigi või piirkonna õigust määratleda prioriteedid piirkondlike koostööprojektide rahastamisel demokraatlikult; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles tunnustama oma tegevuses säästva arengu toetuseks riigi või piirkonna õigust määratleda prioriteedid piirkondlike koostööprojektide rahastamisel demokraatlikult;

| 21. | kutsub liikmesriikide valitsusi ja komisjoni üles tegutsema reisikorraldajate ja kogenud organisatsioonide abiga eetikanormide edendamiseks turismis sertifitseeritud Euroopa õiglase kaubanduse turismi märgise kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

21.

kutsub liikmesriikide valitsusi ja komisjoni üles tegutsema reisikorraldajate ja kogenud organisatsioonide abiga eetikanormide edendamiseks turismis sertifitseeritud Euroopa õiglase kaubanduse turismi märgise kasutuselevõtmisega;

| 22. | kutsub ELi üles osutama valitsustele abi ökoloogiliselt tundlikele maismaa- või merepiirkondadele juurdepääsu puhul, nende kasutamist reguleerivate õigusaktide raamistiku koostamisel, järelevalvel ja rakendamisel; |
| --- | --- |

22.

kutsub ELi üles osutama valitsustele abi ökoloogiliselt tundlikele maismaa- või merepiirkondadele juurdepääsu puhul, nende kasutamist reguleerivate õigusaktide raamistiku koostamisel, järelevalvel ja rakendamisel;

Turism riikliku tervishoiu ja hariduse tegurina, sealhulgas seksturismi sotsiaalne mõju

| 23. | on seisukohal, et jätkusuutlikust turismist teenitav tulu võib kaasa aidata elanikkonna elustandardite ja riikliku tervishoiu ning elamuehituse, side-, energia- ja tehnoloogiainfrastruktuuride parandamisele arengumaades; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et jätkusuutlikust turismist teenitav tulu võib kaasa aidata elanikkonna elustandardite ja riikliku tervishoiu ning elamuehituse, side-, energia- ja tehnoloogiainfrastruktuuride parandamisele arengumaades;

| 24. | on seisukohal, et turismisektorile orienteeritud asjakohane maksupoliitika võib anda valitsustele tulusid paremate tervishoiuteenuste ja -rajatiste ning muude infrastruktuuride pakkumiseks, mis tulevad kasuks nii kohalikele elanikele kui ka turistidele; |
| --- | --- |

24.

on seisukohal, et turismisektorile orienteeritud asjakohane maksupoliitika võib anda valitsustele tulusid paremate tervishoiuteenuste ja -rajatiste ning muude infrastruktuuride pakkumiseks, mis tulevad kasuks nii kohalikele elanikele kui ka turistidele;

| 25. | rõhutab, et turism mõjutab riiklikke tervishoiustandardeid ja kohalikke tervishoiuteenuseid; tunnustab seega vajadust Euroopa tasandil teadustegevuse mobiliseerimiseks, et võidelda malaaria, tuberkuloosi, sugulisel teel nakkavate haiguste (sh HIV/AIDS) ning tähelepanuta jäetud haiguste vastu; |
| --- | --- |

25.

rõhutab, et turism mõjutab riiklikke tervishoiustandardeid ja kohalikke tervishoiuteenuseid; tunnustab seega vajadust Euroopa tasandil teadustegevuse mobiliseerimiseks, et võidelda malaaria, tuberkuloosi, sugulisel teel nakkavate haiguste (sh HIV/AIDS) ning tähelepanuta jäetud haiguste vastu;

| 26. | palub veel kord komisjonil tagada rahaline toetus laste vaktsineerimisele, mis on suunatud pakilistele vajadustele vaktsiinide osas, mis ühendavad antikehad järgmiste haiguste vastu: difteeria, teetanus, läkaköha, B-hepatiit ja väikelaste B-meningiidi tekitaja; |
| --- | --- |

26.

palub veel kord komisjonil tagada rahaline toetus laste vaktsineerimisele, mis on suunatud pakilistele vajadustele vaktsiinide osas, mis ühendavad antikehad järgmiste haiguste vastu: difteeria, teetanus, läkaköha, B-hepatiit ja väikelaste B-meningiidi tekitaja;

| 27. | palub reisikorraldajatel ja reisibüroodel teavitada kliente haigus- ja vigastusohtudest, mis võivad esineda valitud reisisihtides või turismitegevuses, ning võõrustajaühiskonna normidest ja väärtustest; |
| --- | --- |

27.

palub reisikorraldajatel ja reisibüroodel teavitada kliente haigus- ja vigastusohtudest, mis võivad esineda valitud reisisihtides või turismitegevuses, ning võõrustajaühiskonna normidest ja väärtustest;

| 28. | kutsub ELi üles toetama AKV riikides koolide loomist, kus õpetatakse turismialaseid kutseoskusi, keeli ning uusi info- ja sidetehnoloogiaid, ning mille eesmärk on koolitada töötajaid piirkondliku ja kohaliku turismitegevuse jaoks arengumaades või samade vajadustega arengumaade rühmades; |
| --- | --- |

28.

kutsub ELi üles toetama AKV riikides koolide loomist, kus õpetatakse turismialaseid kutseoskusi, keeli ning uusi info- ja sidetehnoloogiaid, ning mille eesmärk on koolitada töötajaid piirkondliku ja kohaliku turismitegevuse jaoks arengumaades või samade vajadustega arengumaade rühmades;

| 29. | kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tegema oma kogemused ja oskusteabe turismipotentsiaaliga arengumaadele kättesaadavaks, et pakkuda kohapealset personali väljaõpet; palub komisjonil toetada sellist oskusteavet taotlevate arengumaade projekte; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa Liitu ja liikmesriike üles tegema oma kogemused ja oskusteabe turismipotentsiaaliga arengumaadele kättesaadavaks, et pakkuda kohapealset personali väljaõpet; palub komisjonil toetada sellist oskusteavet taotlevate arengumaade projekte;

| 30. | palub asjaomaste riikide valitsustel lasta omavahel ringlusse iga-aastane nimekiri viisataotlustest, mis on rahuldamata jäetud meeste ja naiste seksturismi kuritegude, inimsusevastaste kuritegude või terrorismi põhjustel; |
| --- | --- |

30.

palub asjaomaste riikide valitsustel lasta omavahel ringlusse iga-aastane nimekiri viisataotlustest, mis on rahuldamata jäetud meeste ja naiste seksturismi kuritegude, inimsusevastaste kuritegude või terrorismi põhjustel;

| 31. | kutsub laste seksturismi vastu võitlemiseks:






  — | komisjoni ja nõukogu omistama suuremat prioriteetsust laste seksturismi vastasele võitlusele, sealhulgas taastama eelarverida „Laste seksturismi vastu võitlemine kolmandates riikides”, et tagada vahendite eraldamine selle jaoks; |
| --- | --- | --- |

31.

kutsub laste seksturismi vastu võitlemiseks:

—

komisjoni ja nõukogu omistama suuremat prioriteetsust laste seksturismi vastasele võitlusele, sealhulgas taastama eelarverida „Laste seksturismi vastu võitlemine kolmandates riikides”, et tagada vahendite eraldamine selle jaoks;

| — | komisjoni üles tunnistama lapspornograafia ja seksturismi vahelist seost ning tagama, et teema võetakse üles poliitilises dialoogis kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

—

komisjoni üles tunnistama lapspornograafia ja seksturismi vahelist seost ning tagama, et teema võetakse üles poliitilises dialoogis kolmandate riikidega;

| — | komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et arenguabis peetakse prioriteetseks laste vajadusi ja õigusi, eelkõige seksturismi ohvriks langenud laste rehabilitatsiooni ja integreerimise vajadusi; |
| --- | --- |

—

komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et arenguabis peetakse prioriteetseks laste vajadusi ja õigusi, eelkõige seksturismi ohvriks langenud laste rehabilitatsiooni ja integreerimise vajadusi;

| 32. | julgustab seksturismivastast tegevust juba alustanud reisikorraldajaid, reisibüroosid ja lennukompaniisid seda jätkama, tõstes klientide teadlikkust ja teavitades neid võimalikest õigusriskidest, ning palub selliseid samme veel mitte astunutel seda teha; kutsub kõiki ettevõtjaid üles tegema ametiasutustega koostööd potentsiaalse kuritegevuse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

32.

julgustab seksturismivastast tegevust juba alustanud reisikorraldajaid, reisibüroosid ja lennukompaniisid seda jätkama, tõstes klientide teadlikkust ja teavitades neid võimalikest õigusriskidest, ning palub selliseid samme veel mitte astunutel seda teha; kutsub kõiki ettevõtjaid üles tegema ametiasutustega koostööd potentsiaalse kuritegevuse kindlakstegemiseks;

| 33. | kutsub kõiki riike üles tagama transplantaadiga seotud eetika, võttes meetmeid transplantaaditurismi kaotamiseks; |
| --- | --- |

33.

kutsub kõiki riike üles tagama transplantaadiga seotud eetika, võttes meetmeid transplantaaditurismi kaotamiseks;

Turism vaesuse vähendamise tegurina

| 34. | palub kõikidel riikidel integreerida eespool nimetatud ülemaailmne turismieetika koodeks siseriiklikusse õigusesse; |
| --- | --- |

34.

palub kõikidel riikidel integreerida eespool nimetatud ülemaailmne turismieetika koodeks siseriiklikusse õigusesse;

| 35. | kutsub üles edendama vaesuse leevendamiseks, bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja inimõiguste edendamiseks ette nähtud kohalikul tasandil juhitavaid jätkusuutliku turismi algatusi; |
| --- | --- |

35.

kutsub üles edendama vaesuse leevendamiseks, bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja inimõiguste edendamiseks ette nähtud kohalikul tasandil juhitavaid jätkusuutliku turismi algatusi;

| 36. | palub ELil ja liikmesriikidel rahaliselt toetada ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni algatust jätkusuutliku turismi edendamiseks ja vaesuse kaotamiseks (ST-EP — Sustainable Turism-Eliminating Poverty) ning teisi algatusi vaesuse leevendamiseks arengumaades; |
| --- | --- |

36.

palub ELil ja liikmesriikidel rahaliselt toetada ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooni algatust jätkusuutliku turismi edendamiseks ja vaesuse kaotamiseks (ST-EP — Sustainable Turism-Eliminating Poverty) ning teisi algatusi vaesuse leevendamiseks arengumaades;

| 37. | soovitab siseriiklikes poliitikates ja turismipoliitikates uut nägemust vaeste toetamiseks, mis on suunatud kohaliku elanikkonna ja nende organiseeritud majandustegevuse elluviimiseks; |
| --- | --- |

37.

soovitab siseriiklikes poliitikates ja turismipoliitikates uut nägemust vaeste toetamiseks, mis on suunatud kohaliku elanikkonna ja nende organiseeritud majandustegevuse elluviimiseks;

| 38. | palub liikmesriikide valitsustel tagada, et arengumaades rakendatakse üleviimise või lepingute täitmise korral täielikult ELi ettevõtetele kohaldatavaid eeskirju, omistades erilist tähtsust töötajate õigustele ja jätkusuutlikule turustusahelale, kasutades peamiselt riiklikke sisendeid; |
| --- | --- |

38.

palub liikmesriikide valitsustel tagada, et arengumaades rakendatakse üleviimise või lepingute täitmise korral täielikult ELi ettevõtetele kohaldatavaid eeskirju, omistades erilist tähtsust töötajate õigustele ja jätkusuutlikule turustusahelale, kasutades peamiselt riiklikke sisendeid;

| 39. | tunnustab turismi osa alternatiivse tuluallika pakkumises väikestes riikides traditsioonilistele talupidajatele, kes on uute kaubanduskokkulepete tõttu kaotanud konkurentsivõime maailmaturul; |
| --- | --- |

39.

tunnustab turismi osa alternatiivse tuluallika pakkumises väikestes riikides traditsioonilistele talupidajatele, kes on uute kaubanduskokkulepete tõttu kaotanud konkurentsivõime maailmaturul;

| 40. | rõhutab asjaolu, et turism on peamine tööhõive looja; rõhutab seega, et kõik töökohtade loomise meetmed peavad vastama ILO standarditele; |
| --- | --- |

40.

rõhutab asjaolu, et turism on peamine tööhõive looja; rõhutab seega, et kõik töökohtade loomise meetmed peavad vastama ILO standarditele;

| 41. | tunnistab, et turism on tööjõumahukas, selles on suur naistöötajate osakaal ja see ei ole tingimata impordimahukas, sellel on madal sissepääsukünnis, see hõlmab igat liiki ja igasuguse suurusega ettevõtteid, ning see annab võimalusi luua majandusseoseid kohaliku majanduse järgneva tasandi sektorites, võimaldades seeläbi vaestel inimestel saada kvalifikatsioonita või osalise kvalifikatsiooniga tööd; |
| --- | --- |

41.

tunnistab, et turism on tööjõumahukas, selles on suur naistöötajate osakaal ja see ei ole tingimata impordimahukas, sellel on madal sissepääsukünnis, see hõlmab igat liiki ja igasuguse suurusega ettevõtteid, ning see annab võimalusi luua majandusseoseid kohaliku majanduse järgneva tasandi sektorites, võimaldades seeläbi vaestel inimestel saada kvalifikatsioonita või osalise kvalifikatsiooniga tööd;

| 42. | on seisukohal, et valitsused võiksid luua ettevõtetele stiimuleid investeerimaks ja tegutsemaks vaeseid soosival viisil, kohandades oma litsentsimis-, kontsessiooni-, turustusahela- ja turunduspõhimõtteid; |
| --- | --- |

42.

on seisukohal, et valitsused võiksid luua ettevõtetele stiimuleid investeerimaks ja tegutsemaks vaeseid soosival viisil, kohandades oma litsentsimis-, kontsessiooni-, turustusahela- ja turunduspõhimõtteid;

| 43. | teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile ja Aafrika Liidule. |
| --- | --- |

43.

teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile ja Aafrika Liidule.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 23. novembril 2006 Bridgetownis (Barbados).

(2)  EÜT C 265, 20.9.2001, lk 39.

(3)  EÜT C 59, 1.3.2000, lk 41.

(4)  A/RES/56/212.

(5)  EÜT C 271, 24.9.1999, lk 73.

RESOLUTSIOON
   (1)

käsi- ja kergrelvade ning säästva arengu kohta

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembril 2006; |
| --- | --- |

—

kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembril 2006;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 1;

| — | võttes arvesse Cotonou lepingut, eriti selle artiklit 12; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingut, eriti selle artiklit 12;

| — | võttes arvesse aastatuhande tippkohtumist ja tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ning aastatuhande arengueesmärke ja oma resolutsiooni, milles nõutakse kooskõlastatud tegutsemist ebaseadusliku käsi- ja kergrelvade salakaubaveo lõpetamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande tippkohtumist ja tippkohtumisel vastu võetud deklaratsiooni ning aastatuhande arengueesmärke ja oma resolutsiooni, milles nõutakse kooskõlastatud tegutsemist ebaseadusliku käsi- ja kergrelvade salakaubaveo lõpetamiseks;

| — | võttes arvesse käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlevat Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2001. aasta juunis vastu võetud tegevuskava (edaspidi „ÜRO tegevuskava”); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku kaubanduse kõigi aspektide ennetamist, tõkestamist ja likvideerimist käsitlevat Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 2001. aasta juunis vastu võetud tegevuskava (edaspidi „ÜRO tegevuskava”);

| — | võttes arvesse ÜRO tegevuskava rakendamise arutamiseks vastavalt 2003. aasta juulis, 2005. aasta juulis ja 2006. aasta juulis peetud ÜRO esimest iga kahe aasta järel toimuvat riikide kohtumist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO tegevuskava rakendamise arutamiseks vastavalt 2003. aasta juulis, 2005. aasta juulis ja 2006. aasta juulis peetud ÜRO esimest iga kahe aasta järel toimuvat riikide kohtumist;

| — | võttes arvesse ebaseaduslike käsi- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi (2) vastuvõtmist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 2005. aasta detsembris; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ebaseaduslike käsi- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset tuvastamist ja jälgimist võimaldava rahvusvahelise vahendi (2) vastuvõtmist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassambleel 2005. aasta detsembris;

| — | võttes arvesse tulirelvade, nende osade, lisaseadmete ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastase 2001. aasta protokolli (3) jõustumist 6. juulil 2005; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tulirelvade, nende osade, lisaseadmete ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastase 2001. aasta protokolli (3) jõustumist 6. juulil 2005;

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000), mis käsitleb sõja tagajärgi naistele ja naiste panust konfliktide lahendamisse ja püsiva rahu saavutamisse; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000), mis käsitleb sõja tagajärgi naistele ja naiste panust konfliktide lahendamisse ja püsiva rahu saavutamisse;

| — | võttes arvesse Gleneagles'is (Ühendkuningriik) toimunud G8 2005. aasta juuni tippkohtumise järeldusi, eelkõige abi kahekordistamise kohta aastaks 2010 — täiendavad 50 miljardit USA dollarit kogu maailma jaoks ja 25 miljardit USA dollarit Aafrika jaoks — ning 2006. aasta 16. ja 17. juulil Peterburis (Venemaa) toimunud G8 tippkohtumise järeldusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Gleneagles'is (Ühendkuningriik) toimunud G8 2005. aasta juuni tippkohtumise järeldusi, eelkõige abi kahekordistamise kohta aastaks 2010 — täiendavad 50 miljardit USA dollarit kogu maailma jaoks ja 25 miljardit USA dollarit Aafrika jaoks — ning 2006. aasta 16. ja 17. juulil Peterburis (Venemaa) toimunud G8 tippkohtumise järeldusi;

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamise Rooma statuuti; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamise Rooma statuuti;

| — | võttes arvesse 12. oktoobril 2005 vastu võetud ELi Aafrika strateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. oktoobril 2005 vastu võetud ELi Aafrika strateegiat;

| — | võttes arvesse 20. detsembril 2005 allkirjastatud Euroopa arengukonsensust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembril 2005 allkirjastatud Euroopa arengukonsensust;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2001. aasta (4), 15. novembri 2001. aasta (5), 19. juuni 2003. aasta (6) ja 26. mai 2005. aasta (7) resolutsioone käsi- ja kergerelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemise kohta ning 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni (8) Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohase nõukogu kuuenda aastaaruande kohta ning 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni (9) abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 15. märtsi 2001. aasta (4), 15. novembri 2001. aasta (5), 19. juuni 2003. aasta (6) ja 26. mai 2005. aasta (7) resolutsioone käsi- ja kergerelvade laialdase leviku ja väärkasutamise vastu võitlemise kohta ning 17. novembri 2005. aasta resolutsiooni (8) Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi rakendussätte 8 kohase nõukogu kuuenda aastaaruande kohta ning 6. aprilli 2006. aasta resolutsiooni (9) abi tõhususe ja korruptsiooni kohta arengumaades;

| — | võttes arvesse 26. juuni 1997. aasta tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi (10), nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP Euroopa Liidu osalemise kohta käsi- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (11), nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta (12) ning 15.–16. detsembril 2005. aasta Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat käsi- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (13); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. juuni 1997. aasta tavarelvastuse ebaseadusliku kaubanduse tõkestamise ja selle vastu võitlemise ELi programmi (10), nõukogu 12. juuli 2002. aasta ühismeedet 2002/589/ÜVJP Euroopa Liidu osalemise kohta käsi- ja kergrelvade destabiliseeriva hankimise ja leviku vastases võitluses (11), nõukogu 23. juuni 2003. aasta ühist seisukohta 2003/468/ÜVJP relvavahenduse kontrolli kohta (12) ning 15.–16. detsembril 2005. aasta Euroopa Ülemkogul vastu võetud ELi strateegiat käsi- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastaseks võitluseks (13);

| — | võttes arvesse nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta kohtumisel tehtud järeldusi, mis väljendavad ELi toetust ÜRO raames rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule, millega kehtestatakse siduvad ühisstandardid ülemaailmse tavarelvakaubanduse kohta (14); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 3. oktoobri 2005. aasta kohtumisel tehtud järeldusi, mis väljendavad ELi toetust ÜRO raames rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule, millega kehtestatakse siduvad ühisstandardid ülemaailmse tavarelvakaubanduse kohta (14);

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2003 Brüsselis vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogul 12. detsembril 2003 Brüsselis vastu võetud Euroopa julgeolekustrateegiat;

| — | võttes arvesse 30. novembril ja 1. detsembril 2000. aastal Bamakos (Mali) toimunud Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ministrite kohtumisel vastu võetud Bamako deklaratsiooni Aafrika ühise seisukoha kohta käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku, ringluse ja salakaubaveo kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. novembril ja 1. detsembril 2000. aastal Bamakos (Mali) toimunud Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni ministrite kohtumisel vastu võetud Bamako deklaratsiooni Aafrika ühise seisukoha kohta käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku leviku, ringluse ja salakaubaveo kohta;

| — | võttes arvesse Aafrika ühist seisukohta läbivaatamiskonverentsi suhtes, mis toimus Windhoekis (Namiibia) 14.–16. detsembril 2005 ja mis käsitles Aafrika Liidu teisel Aafrika valitsusekspertide ja piirkondlike majandusühenduste kontinentaalsel konverentsil vastu võetud käsi- ja kergrelvade salakaubaveo alase ÜRO tegevuskava rakendamisel saavutatud edu, ning 2006. aasta jaanuaris Khartoumis (Sudaan) vastu võetud Aafrika Liidu otsust Ex.CL/DE.255 (viii); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika ühist seisukohta läbivaatamiskonverentsi suhtes, mis toimus Windhoekis (Namiibia) 14.–16. detsembril 2005 ja mis käsitles Aafrika Liidu teisel Aafrika valitsusekspertide ja piirkondlike majandusühenduste kontinentaalsel konverentsil vastu võetud käsi- ja kergrelvade salakaubaveo alase ÜRO tegevuskava rakendamisel saavutatud edu, ning 2006. aasta jaanuaris Khartoumis (Sudaan) vastu võetud Aafrika Liidu otsust Ex.CL/DE.255 (viii);

| — | võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse tulirelvade, laskemoona ja teiste seonduvate materjalide kontrolli 2001. aasta protokolli, mis jõustus 2005. aasta juulis; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lõuna-Aafrika Arenguühenduse tulirelvade, laskemoona ja teiste seonduvate materjalide kontrolli 2001. aasta protokolli, mis jõustus 2005. aasta juulis;

| — | võttes arvesse Pretorias 2002. aasta märtsis toimunud Aafrika valitsuste konverentsi ÜRO tegevuskava rakendamise kohta: vajadused ja partnerlused; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pretorias 2002. aasta märtsis toimunud Aafrika valitsuste konverentsi ÜRO tegevuskava rakendamise kohta: vajadused ja partnerlused;

| — | võttes arvesse Nairobi deklaratsiooni ja 2000. aasta kooskõlastatud tegevuskava (sealhulgas selle kolme ministrite tasandil läbivaatamiskonverentsi 2002., 2004. ja 2005. aastal) ning 2004. aasta Nairobi protokolli käsi- ja kergrelvade vältimise, kontrolli ja vähendamise kohta Ida-Aafrika järvede ja Somaali poolsaare piirkonnas, mis jõustus 5. mail 2006; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Nairobi deklaratsiooni ja 2000. aasta kooskõlastatud tegevuskava (sealhulgas selle kolme ministrite tasandil läbivaatamiskonverentsi 2002., 2004. ja 2005. aastal) ning 2004. aasta Nairobi protokolli käsi- ja kergrelvade vältimise, kontrolli ja vähendamise kohta Ida-Aafrika järvede ja Somaali poolsaare piirkonnas, mis jõustus 5. mail 2006;

| — | võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse kergrelvade importi, eksporti ja tootmist käsitlevat 1998. aasta moratooriumi ja selle hilisemaid pikendusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lääne-Aafrika riikide majandusühenduse kergrelvade importi, eksporti ja tootmist käsitlevat 1998. aasta moratooriumi ja selle hilisemaid pikendusi;

| — | võttes arvesse tulirelvade, laskemoona, lõhkeainete ja muu juurdekuuluva materjali ebaseadusliku tootmise ja salakaubaveo vastast Ameerika riikide 1998. aasta konventsiooni (CIFTA); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tulirelvade, laskemoona, lõhkeainete ja muu juurdekuuluva materjali ebaseadusliku tootmise ja salakaubaveo vastast Ameerika riikide 1998. aasta konventsiooni (CIFTA);

| — | võttes arvesse Viinis 22. juunil 2006 vastu võetud oma resolutsiooni piirkondliku integratsiooni rolli kohta rahu ja julgeoleku edendamisel (15); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Viinis 22. juunil 2006 vastu võetud oma resolutsiooni piirkondliku integratsiooni rolli kohta rahu ja julgeoleku edendamisel (15);

| — | võttes arvesse peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/68 käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, veo ja ringluse ning nende liigse kogunemise negatiivse humanitaar- ja arengumõjuga tegelemise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peaassamblee resolutsiooni A/RES/60/68 käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku tootmise, veo ja ringluse ning nende liigse kogunemise negatiivse humanitaar- ja arengumõjuga tegelemise kohta;

| — | võttes arvesse ülemaailmset „Miljoninäolist petitsiooni”, mida toetas enam kui miljon inimest ja 250 VVOd kogu maailmas, nõudes siduvat rahvusvahelist relvakaubanduslepingut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmset „Miljoninäolist petitsiooni”, mida toetas enam kui miljon inimest ja 250 VVOd kogu maailmas, nõudes siduvat rahvusvahelist relvakaubanduslepingut;

| — | võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse poliitikakomisjoni raportit,

| A. | tundes heameelt kasvavast rahvusvahelisest toetusest seaduslikult siduvale rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule inimõigusi või rahvusvahelist humanitaarõigust ohustada võivate või riikide või piirkondade stabiilsust ähvardavate või relvastatud kokkupõrgete puhkemisele või ulatuslikule levikule kaasa aidata võivate relvavedude keelustamiseks, millele on ametlikult toetust avaldanud üle 50 riigi; |
| --- | --- |

A.

tundes heameelt kasvavast rahvusvahelisest toetusest seaduslikult siduvale rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule inimõigusi või rahvusvahelist humanitaarõigust ohustada võivate või riikide või piirkondade stabiilsust ähvardavate või relvastatud kokkupõrgete puhkemisele või ulatuslikule levikule kaasa aidata võivate relvavedude keelustamiseks, millele on ametlikult toetust avaldanud üle 50 riigi;

| B. | tundes heameelt üldiste relvaveopõhimõtete kogumi üle, mille on välja arendanud valitsusvälised organisatsioonid ja õiguseksperdid, ning milles sätestatakse riikide kohustused rahvusvahelise relva- ja laskemoonaveo suhtes; |
| --- | --- |

B.

tundes heameelt üldiste relvaveopõhimõtete kogumi üle, mille on välja arendanud valitsusvälised organisatsioonid ja õiguseksperdid, ning milles sätestatakse riikide kohustused rahvusvahelise relva- ja laskemoonaveo suhtes;

| C. | tuletades meelde, et läbivaadatud Cotonou lepingu kohaselt võidakse tõsiste korruptsioonijuhtumite tulemusel korraldada konsultatsioone vastavalt partnerluslepingu artiklitele 96 ja 97 ning et erijuhtudel võidakse nende konsultatsioonide tulemusel võtta erimeetmeid; |
| --- | --- |

C.

tuletades meelde, et läbivaadatud Cotonou lepingu kohaselt võidakse tõsiste korruptsioonijuhtumite tulemusel korraldada konsultatsioone vastavalt partnerluslepingu artiklitele 96 ja 97 ning et erijuhtudel võidakse nende konsultatsioonide tulemusel võtta erimeetmeid;

| D. | soovides kindlameelselt vähendada käsi- ja kergrelvade salakaubaveost põhjustatud inimkannatusi kõikides aspektides ning pidades silmas vajadust integreerida siseriiklikud meetmed käsi- ja kergrelvade reguleerimiseks konfliktijärgsetesse ja rahutagamise jõupingutustesse ning tuletades meelde, et ilma rahuta ei ole turvalisust ega säästvat arengut; |
| --- | --- |

D.

soovides kindlameelselt vähendada käsi- ja kergrelvade salakaubaveost põhjustatud inimkannatusi kõikides aspektides ning pidades silmas vajadust integreerida siseriiklikud meetmed käsi- ja kergrelvade reguleerimiseks konfliktijärgsetesse ja rahutagamise jõupingutustesse ning tuletades meelde, et ilma rahuta ei ole turvalisust ega säästvat arengut;

| E. | arvestades, et hinnanguliselt tapetakse käsirelvadega igal aastal pool miljonit inimest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hinnanguliselt tapetakse käsirelvadega igal aastal pool miljonit inimest;

| F. | tundes heameelt 24. juulil 2006 ringlusse lastud ÜRO resolutsiooni projekti üle pealkirjaga „Tõhus kontroll tavarelvaimpordi, -ekspordi ja -vedude üle”, milles nõutakse valitsusekspertide rühma asutamist, kes „hakkavad hiljemalt 2008. aastal uurima kõikehõlmava, õiguslikult siduva vahendi teostatavust, ulatust ja kavandamisparameetreid ühiste rahvusvaheliste tavarelvaimpordi, -ekspordi ja -vedude standardite kehtestamiseks”; |
| --- | --- |

F.

tundes heameelt 24. juulil 2006 ringlusse lastud ÜRO resolutsiooni projekti üle pealkirjaga „Tõhus kontroll tavarelvaimpordi, -ekspordi ja -vedude üle”, milles nõutakse valitsusekspertide rühma asutamist, kes „hakkavad hiljemalt 2008. aastal uurima kõikehõlmava, õiguslikult siduva vahendi teostatavust, ulatust ja kavandamisparameetreid ühiste rahvusvaheliste tavarelvaimpordi, -ekspordi ja -vedude standardite kehtestamiseks”;

| G. | võttes arvesse ÜRO konverentsi ÜRO tegevuskava rakendamisel tehtud edusammude läbivaatamiseks, mis toimus 2006. aasta 26. juunist 7. juulini (edaspidi „käsirelvade läbivaatamiskonverents”), ja vajadust edukalt teostada selle konverentsi järelmeetmed, kuigi konverentsil ei jõutud kokkuleppele sammudes ja meetmetes tegevuskava täiendavaks tugevdamiseks; |
| --- | --- |

G.

võttes arvesse ÜRO konverentsi ÜRO tegevuskava rakendamisel tehtud edusammude läbivaatamiseks, mis toimus 2006. aasta 26. juunist 7. juulini (edaspidi „käsirelvade läbivaatamiskonverents”), ja vajadust edukalt teostada selle konverentsi järelmeetmed, kuigi konverentsil ei jõutud kokkuleppele sammudes ja meetmetes tegevuskava täiendavaks tugevdamiseks;

| H. | märkides, et eespool nimetatud resolutsiooni projekti, mis esitati ÜRO Peaassamblee esimesele komiteele 2006. aasta oktoobris, tuleb lisada riikide kohustused edendada ja kaitsta inimõigusi, ilma milleta ei välista sellest tulenev relvakaubandusleping võimalust relvavarustuste kõige tõsisematele kuritarvitajatele; |
| --- | --- |

H.

märkides, et eespool nimetatud resolutsiooni projekti, mis esitati ÜRO Peaassamblee esimesele komiteele 2006. aasta oktoobris, tuleb lisada riikide kohustused edendada ja kaitsta inimõigusi, ilma milleta ei välista sellest tulenev relvakaubandusleping võimalust relvavarustuste kõige tõsisematele kuritarvitajatele;

| I. | kinnitades veel kord muret seoses jätkuva ebaseadusliku käsi- ja kergrelvade levikuga, mis on arengumaade tõelised massihävitusrelvad, põhjustavad tarbetuid inimkannatusi, süvendavad relvastatud konflikti ja ebastabiilsust, hõlbustavad terrorismi, õõnestavad säästvat arengut ja õigusriiki ning aitavad kaasa inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsisele rikkumisele; |
| --- | --- |

I.

kinnitades veel kord muret seoses jätkuva ebaseadusliku käsi- ja kergrelvade levikuga, mis on arengumaade tõelised massihävitusrelvad, põhjustavad tarbetuid inimkannatusi, süvendavad relvastatud konflikti ja ebastabiilsust, hõlbustavad terrorismi, õõnestavad säästvat arengut ja õigusriiki ning aitavad kaasa inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsisele rikkumisele;

| J. | tundes heameelt 24. juuli 2006. aasta resolutsiooni projekti üle, mille esitasid ÜRO Peaassamblee esimesele komiteele Argentina, Austraalia, Costa Rica, Soome, Jaapan, Kenya ja Ühendkuningriik, taotledes ekspertide rühma asutamist, kelle ülesanne on koostada raport õiguslikult siduva vahendi kohta, millega kehtestatakse ühised rahvusvahelised tavarelvaimpordi, -ekspordi ja -vedude standardid, ning nõudes tungivalt, et komitee tugevdaks ekspertide rühma mandaati, lisades selgesõnalised viited inimõigustealastele õigusaktidele, lühendades tähtaega ja asendades mitmetähendusliku sõnastuse „teostatavuse ”uurimise kohta siduva relvakaubanduslepingu selge toetamisega; |
| --- | --- |

J.

tundes heameelt 24. juuli 2006. aasta resolutsiooni projekti üle, mille esitasid ÜRO Peaassamblee esimesele komiteele Argentina, Austraalia, Costa Rica, Soome, Jaapan, Kenya ja Ühendkuningriik, taotledes ekspertide rühma asutamist, kelle ülesanne on koostada raport õiguslikult siduva vahendi kohta, millega kehtestatakse ühised rahvusvahelised tavarelvaimpordi, -ekspordi ja -vedude standardid, ning nõudes tungivalt, et komitee tugevdaks ekspertide rühma mandaati, lisades selgesõnalised viited inimõigustealastele õigusaktidele, lühendades tähtaega ja asendades mitmetähendusliku sõnastuse „teostatavuse ”uurimise kohta siduva relvakaubanduslepingu selge toetamisega;

| K. | tuletades meelde, et G8 riigid on seotud ligi 85 %ga üldisest relvakaubandusest ja et — vastavalt USA kongressile 29. augustil 2005 esitatud aruandele — ajavahemikul 1997-2004 moodustasid arengumaadesse tavarelvade vedude lepingud 62,7 % rahvusvaheliste relvaveolepingute koguväärtusest ning 2004. aastal moodustasid relvatarned arengumaadesse väärtuselt 64,6 % kõikidest sellistest relvatarnetest kogu maailmas; |
| --- | --- |

K.

tuletades meelde, et G8 riigid on seotud ligi 85 %ga üldisest relvakaubandusest ja et — vastavalt USA kongressile 29. augustil 2005 esitatud aruandele — ajavahemikul 1997-2004 moodustasid arengumaadesse tavarelvade vedude lepingud 62,7 % rahvusvaheliste relvaveolepingute koguväärtusest ning 2004. aastal moodustasid relvatarned arengumaadesse väärtuselt 64,6 % kõikidest sellistest relvatarnetest kogu maailmas;

| L. | tuletades meelde, et G8 riigid kulutavad kokku igal aastal ligi 63 miljardit eurot arengule ning et EL ja Euroopa riigid ise annavad enam kui poole kogu ametlikust arenguabist; |
| --- | --- |

L.

tuletades meelde, et G8 riigid kulutavad kokku igal aastal ligi 63 miljardit eurot arengule ning et EL ja Euroopa riigid ise annavad enam kui poole kogu ametlikust arenguabist;

| M. | kinnitades, et käsi- ja kergrelvaeksport arenenud maadest ning arengumaade vahel võib õhutada konflikte ja seega nende riikide arengu- ja tehnilise abi poliitikale vastu töötada; |
| --- | --- |

M.

kinnitades, et käsi- ja kergrelvaeksport arenenud maadest ning arengumaade vahel võib õhutada konflikte ja seega nende riikide arengu- ja tehnilise abi poliitikale vastu töötada;

| N. | julgustatud riigipeade ja valitsusjuhtide toetusest 2005. aasta ülemaailmsel ÜRO tegevuskava rakendamise alasel tippkohtumisel ja sellest, et nad tunnustavad käsi- ja kergrelvade salakaubaveo negatiivset mõju arengule, rahule, turvalisusele ja inimõigustele; |
| --- | --- |

N.

julgustatud riigipeade ja valitsusjuhtide toetusest 2005. aasta ülemaailmsel ÜRO tegevuskava rakendamise alasel tippkohtumisel ja sellest, et nad tunnustavad käsi- ja kergrelvade salakaubaveo negatiivset mõju arengule, rahule, turvalisusele ja inimõigustele;

| O. | arvestades, et tuleb pöörata nõuetekohast tähelepanu käsi- ja kergrelvade seadusliku ja ebaseadusliku tootmise, veo ja ringluse ning korruptsioonitavade vahelisele seosele nii arengu- kui ka arenenud maades; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et tuleb pöörata nõuetekohast tähelepanu käsi- ja kergrelvade seadusliku ja ebaseadusliku tootmise, veo ja ringluse ning korruptsioonitavade vahelisele seosele nii arengu- kui ka arenenud maades;

| P. | kinnitades oma kindlameelsust tugevdada ÜRO tegevuskava ja veenda valitsusi edasi leppima kokku siduvates sätetes käsi- ja kergrelvade kontrollimiseks (sh relvavahendus ja -veod) rahvusvaheliste, piirkondlike ja riiklike õigusaktide kaudu; |
| --- | --- |

P.

kinnitades oma kindlameelsust tugevdada ÜRO tegevuskava ja veenda valitsusi edasi leppima kokku siduvates sätetes käsi- ja kergrelvade kontrollimiseks (sh relvavahendus ja -veod) rahvusvaheliste, piirkondlike ja riiklike õigusaktide kaudu;

| Q. | olles veendunud, et on õige aeg, et rahvusvahelised ja piirkondlikud kogukonnad tegeleksid käsi- ja kergrelvade leviku ja väärkasutusega siduvate rahvusvaheliste standardite abil, mis põhinevad rahvusvahelise õiguse, kaasa arvatud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse täielikul järgimisel; |
| --- | --- |

Q.

olles veendunud, et on õige aeg, et rahvusvahelised ja piirkondlikud kogukonnad tegeleksid käsi- ja kergrelvade leviku ja väärkasutusega siduvate rahvusvaheliste standardite abil, mis põhinevad rahvusvahelise õiguse, kaasa arvatud inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse täielikul järgimisel;

| R. | olles mures laskemoona ja lõhkeainete ebaseaduslike käsi- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldavast rahvusvahelisest vahendist väljajätmise ning ka selle vahendi õiguslikult mittesiduva olemuse pärast; |
| --- | --- |

R.

olles mures laskemoona ja lõhkeainete ebaseaduslike käsi- ja kergrelvade õigeaegset ja usaldusväärset avastamist ja jälgimist võimaldavast rahvusvahelisest vahendist väljajätmise ning ka selle vahendi õiguslikult mittesiduva olemuse pärast;

| S. | avaldades ühtlasi kahetsust ÜRO laiapõhjaliste konsultatsioonide aeglase edasimineku pärast käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise vastu võitlemise valdkonnas ning pühendumuse puudumise pärast õiguslikult siduva rahvusvahelise relvavahendusvahendi asjus läbirääkimisteks; |
| --- | --- |

S.

avaldades ühtlasi kahetsust ÜRO laiapõhjaliste konsultatsioonide aeglase edasimineku pärast käsi- ja kergrelvade ebaseadusliku vahendamise vastu võitlemise valdkonnas ning pühendumuse puudumise pärast õiguslikult siduva rahvusvahelise relvavahendusvahendi asjus läbirääkimisteks;

| T. | rõhutades, et ÜRO tegevuskava nõuab, et riigid hindaksid ekspordilubade rakendamist rangete siseriiklike õigusnormide ja korra kohaselt, mis hõlmavad kõiki käsi- ja kergrelvi ning on kooskõlas riikide olemasolevate vastutustega ja asjaomase rahvusvahelise õigusega, võttes arvesse eelkõige nende relvade ebaseaduslikku kaubandusse kõrvale toimetamise riski; |
| --- | --- |

T.

rõhutades, et ÜRO tegevuskava nõuab, et riigid hindaksid ekspordilubade rakendamist rangete siseriiklike õigusnormide ja korra kohaselt, mis hõlmavad kõiki käsi- ja kergrelvi ning on kooskõlas riikide olemasolevate vastutustega ja asjaomase rahvusvahelise õigusega, võttes arvesse eelkõige nende relvade ebaseaduslikku kaubandusse kõrvale toimetamise riski;

| U. | tervitades ja toetades kodanikuühiskonna organisatsioonide seniseid jõupingutusi kampaaniategevuses, eelkõige relvakaubanduslepingu vajalikkuse propageerimisele keskenduvas tegevuses; |
| --- | --- |

U.

tervitades ja toetades kodanikuühiskonna organisatsioonide seniseid jõupingutusi kampaaniategevuses, eelkõige relvakaubanduslepingu vajalikkuse propageerimisele keskenduvas tegevuses;

| V. | kinnitades, et käsi- ja kergrelvade kättesaadavuse ja nende varude ning nõudluse vähendamine on otsustav kõikide riikide ja nende kodanike heaolu jaoks ning see on saavutatav asjaomaste meetmete/algatustega riiklikul, piirkondlikul, kontinentide ja rahvusvahelisel tasandil üldiselt, kuid eelkõige:






  — | käsi- ja kergrelvade tootmise vähendamisega, |
| --- | --- | --- |

V.

kinnitades, et käsi- ja kergrelvade kättesaadavuse ja nende varude ning nõudluse vähendamine on otsustav kõikide riikide ja nende kodanike heaolu jaoks ning see on saavutatav asjaomaste meetmete/algatustega riiklikul, piirkondlikul, kontinentide ja rahvusvahelisel tasandil üldiselt, kuid eelkõige:

—

käsi- ja kergrelvade tootmise vähendamisega,

| — | poliitilise kohustuse ja tegutsemisega konfliktide põhjuste käsitlemiseks kõikehõlmavalt, |
| --- | --- |

—

poliitilise kohustuse ja tegutsemisega konfliktide põhjuste käsitlemiseks kõikehõlmavalt,

| — | käsi- ja kergrelvade ebaseaduslikku tootmist, valdamist ja varumist, nendega kauplemist ja nende väärkasutust ennetades, selle vastu võideldes ja seda kaotades, |
| --- | --- |

—

käsi- ja kergrelvade ebaseaduslikku tootmist, valdamist ja varumist, nendega kauplemist ja nende väärkasutust ennetades, selle vastu võideldes ja seda kaotades,

| — | asetades rõhku üldsuse teadlikkusele ja haridusele, |
| --- | --- |

—

asetades rõhku üldsuse teadlikkusele ja haridusele,

| — | käivitades tõhusad üleliigsete ja ebaseaduslike relvade kogumise ja hävitamise mehhanismid, |
| --- | --- |

—

käivitades tõhusad üleliigsete ja ebaseaduslike relvade kogumise ja hävitamise mehhanismid,

| — | tõhusate desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise meetmetega, mis edendavad inimeste turvalisust ja säästvat arengut rahulepingutes, |
| --- | --- |

—

tõhusate desarmeerimise, demobiliseerimise ja taasintegreerimise meetmetega, mis edendavad inimeste turvalisust ja säästvat arengut rahulepingutes,

| — | osutades rehabiliteerimis- ja taasintegreerimisalast abi demobiliseeritud sõduritele, endistele võitlejatele ja eelkõige lapssõduritele, nagu on viidatud Aafrika Liidu järeldustes konfliktijärgse ülesehituse ja arenduse kohta, võttes arvesse nende erivajadusi, eriti seoses nende perekonnaga taasühinemisega, kodanikuühiskonda taasintegreerumisega ja asjakohase rehabiliteerimisega, |
| --- | --- |

—

osutades rehabiliteerimis- ja taasintegreerimisalast abi demobiliseeritud sõduritele, endistele võitlejatele ja eelkõige lapssõduritele, nagu on viidatud Aafrika Liidu järeldustes konfliktijärgse ülesehituse ja arenduse kohta, võttes arvesse nende erivajadusi, eriti seoses nende perekonnaga taasühinemisega, kodanikuühiskonda taasintegreerumisega ja asjakohase rehabiliteerimisega,

| — | tagades, et lapsed on konfliktipiirkondades kaitstud otsese kokkupuute eest käsi- ja kergrelvadega, |
| --- | --- |

—

tagades, et lapsed on konfliktipiirkondades kaitstud otsese kokkupuute eest käsi- ja kergrelvadega,

| — | tunnistades käsi- ja kergrelvade kohaloleku mõju — sealhulgas soolist vägivalda — eelkõige naistele ja lastele, |
| --- | --- |

—

tunnistades käsi- ja kergrelvade kohaloleku mõju — sealhulgas soolist vägivalda — eelkõige naistele ja lastele,

| — | edendades ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) sätete rakendamist, |
| --- | --- |

—

edendades ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) sätete rakendamist,

| — | tunnistades vajadust jätkata käsi- ja kergrelvadega seotud programme pärast konfliktijärgseid ja üleminekuetappe, kandes käsirelvade vähendamise ja haldamise põhiosana kõikidesse riiklikesse ja kohalikesse tegevuskavadesse ning riikliku julgeoleku, arengu, tervishoiu, vaesuse vähendamise, kuritegevuse ennetamise ja konfliktijärgse ülesehituse alastesse strateegiatesse, mida juhitakse kõikide ühenduse liikmete ja sidusrühmadega, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonidega konsulteerides ja koostööd tehes, kasutades kohalikul tasandil sobivaid arengualgatusi; |
| --- | --- |

—

tunnistades vajadust jätkata käsi- ja kergrelvadega seotud programme pärast konfliktijärgseid ja üleminekuetappe, kandes käsirelvade vähendamise ja haldamise põhiosana kõikidesse riiklikesse ja kohalikesse tegevuskavadesse ning riikliku julgeoleku, arengu, tervishoiu, vaesuse vähendamise, kuritegevuse ennetamise ja konfliktijärgse ülesehituse alastesse strateegiatesse, mida juhitakse kõikide ühenduse liikmete ja sidusrühmadega, kaasa arvatud valitsusväliste organisatsioonidega konsulteerides ja koostööd tehes, kasutades kohalikul tasandil sobivaid arengualgatusi;

| W. | tundes heameelt käsi- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise ELi strateegia üle ning kinnitades vajadust välismaal teostatavate ELi käsi- ja kergrelvade alaste meetmete sidusa kõikehõlmava mõiste järele, milles võetakse arvesse pikaajalist säästvat arengut, ning ka vajadust valitsustevahelise rahvusvahelise koostöö järele rahvusvahelistes organisatsioonides ja vajadust, et nad täidavad rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi; |
| --- | --- |

W.

tundes heameelt käsi- ja kergrelvade ning nende laskemoona ebaseadusliku hankimise ja salakaubaveo vastu võitlemise ELi strateegia üle ning kinnitades vajadust välismaal teostatavate ELi käsi- ja kergrelvade alaste meetmete sidusa kõikehõlmava mõiste järele, milles võetakse arvesse pikaajalist säästvat arengut, ning ka vajadust valitsustevahelise rahvusvahelise koostöö järele rahvusvahelistes organisatsioonides ja vajadust, et nad täidavad rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi;

| X. | kutsudes ELi liikmesriike üles prioritiseerima käsi- ja kergrelvade kontrollimise ja kaotamise strateegiaid, kaasa arvatud endiste võitlejate desarmeerimis-, demobiliseerimis-, repatrieerimis-, taasintegreerimis- ja ümberasumisprojekte täies partnerluses kohalike kogukondade ja relvastatud vägivalla üleelanutega, ning tagama sellistele programmidele piisav rahaline toetus kümnenda EAFi raames; |
| --- | --- |

X.

kutsudes ELi liikmesriike üles prioritiseerima käsi- ja kergrelvade kontrollimise ja kaotamise strateegiaid, kaasa arvatud endiste võitlejate desarmeerimis-, demobiliseerimis-, repatrieerimis-, taasintegreerimis- ja ümberasumisprojekte täies partnerluses kohalike kogukondade ja relvastatud vägivalla üleelanutega, ning tagama sellistele programmidele piisav rahaline toetus kümnenda EAFi raames;

| Y. | arvestades, et ELi liikmesriikide teostatav selge, tõhus ja ühtlustatud tavarelvaekspordi kontrolli poliitika, mida kinnitab õiguslikult siduv relvaekspordi toimimisjuhend, oleks ELi otsustav panus säästvasse arengusse AKV riikides; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et ELi liikmesriikide teostatav selge, tõhus ja ühtlustatud tavarelvaekspordi kontrolli poliitika, mida kinnitab õiguslikult siduv relvaekspordi toimimisjuhend, oleks ELi otsustav panus säästvasse arengusse AKV riikides;

| Z. | korrates, et käsi- ja kergrelvade salakaubaveo vältimine, selle vastu võitlemine ja selle kaotamine on kõikides aspektides põhielemendid konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamise jõupingutustes ning jätkusuutlikus konfliktijärgses ülesehituses ning sellega edendatakse kestvat rahu ja julgeolekut ning kuritegevuse ennetamist ning see aitab seega luua tingimused säästvaks inimarenguks ja sotsiaal-majanduslikuks arenguks; |
| --- | --- |

Z.

korrates, et käsi- ja kergrelvade salakaubaveo vältimine, selle vastu võitlemine ja selle kaotamine on kõikides aspektides põhielemendid konfliktide ennetamise ja lahendamise toetamise jõupingutustes ning jätkusuutlikus konfliktijärgses ülesehituses ning sellega edendatakse kestvat rahu ja julgeolekut ning kuritegevuse ennetamist ning see aitab seega luua tingimused säästvaks inimarenguks ja sotsiaal-majanduslikuks arenguks;

| AA. | arvestades jätkuvalt relvastatud vägivalla üleelanute erivajadusi, sealhulgas nende tervise-, majanduslikke ja rehabiliteerimisvajadusi ning naiste, meeste, tütarlaste, poiste, eakate ja põgenike erivajadusi; |
| --- | --- |

AA.

arvestades jätkuvalt relvastatud vägivalla üleelanute erivajadusi, sealhulgas nende tervise-, majanduslikke ja rehabiliteerimisvajadusi ning naiste, meeste, tütarlaste, poiste, eakate ja põgenike erivajadusi;

| AB. | kinnitades tõsist muret seoses käsi- ja kergrelvade laastava mõjuga lastele, kellest paljud on relvastatud konflikti ohvrid või on sunnitud hakkama lapssõduriteks või on kaasatud organiseeritud relvastatud vägivalda, ning võttes sellega seoses arvesse lasteteemalisi ÜRO Peaassamblee eriistungeid ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1379, 1460, 1539 ja 1612, mis aitavad kaasa relvastatud konfliktis lastekaitset käsitleva kõikehõlmava raamistiku loomisele; |
| --- | --- |

AB.

kinnitades tõsist muret seoses käsi- ja kergrelvade laastava mõjuga lastele, kellest paljud on relvastatud konflikti ohvrid või on sunnitud hakkama lapssõduriteks või on kaasatud organiseeritud relvastatud vägivalda, ning võttes sellega seoses arvesse lasteteemalisi ÜRO Peaassamblee eriistungeid ning ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone 1379, 1460, 1539 ja 1612, mis aitavad kaasa relvastatud konfliktis lastekaitset käsitleva kõikehõlmava raamistiku loomisele;

| AC. | tuletades meelde, et sõjaliste kulutuste maksumus ja võlad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni arenguprogrammi 2003. aasta inimarengu aruande kohaselt on kaks kõige olulisemat takistust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ning et ekspordikrediidiasutustel on arengumaade sõjaliste kulutuste ja võlgade suurendamises peamine roll, |
| --- | --- |

AC.

tuletades meelde, et sõjaliste kulutuste maksumus ja võlad Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni arenguprogrammi 2003. aasta inimarengu aruande kohaselt on kaks kõige olulisemat takistust aastatuhande arengueesmärkide saavutamisele ning et ekspordikrediidiasutustel on arengumaade sõjaliste kulutuste ja võlgade suurendamises peamine roll,

| 1. | kutsub asjaomaseid riike üles leppima relvavedude suhtes kokku globaalses põhimõtete kogumis, mis peaks tagama vähemalt, et:






  — | kõikideks vedudeks on vaja eriluba või litsentsi; |
| --- | --- | --- |

1.

kutsub asjaomaseid riike üles leppima relvavedude suhtes kokku globaalses põhimõtete kogumis, mis peaks tagama vähemalt, et:

—

kõikideks vedudeks on vaja eriluba või litsentsi;

| — | täidetakse asjaomasest rahvusvahelisest õigusest tulenevaid praegusi kohustusi; |
| --- | --- |

—

täidetakse asjaomasest rahvusvahelisest õigusest tulenevaid praegusi kohustusi;

| — | ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud relvaembargodest peetakse kinni ja neid jõustatakse ning |
| --- | --- |

—

ÜRO Julgeolekunõukogu kehtestatud relvaembargodest peetakse kinni ja neid jõustatakse ning

| — | lubade või litsentside väljastamisest keeldutakse, kui on oht, et eksporditud relvi võidakse kasutada inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste toimepanemiseks, kaasa arvatud risk, et need relvad võidakse kõrvale toimetada luba mitte omavatele kasutajatele, nagu terroristid, palgasõdurid ja geriljad, ning need võivad kahjustada piirkondlikku ja/või sisejulgeolekut ja -stabiilsust; |
| --- | --- |

—

lubade või litsentside väljastamisest keeldutakse, kui on oht, et eksporditud relvi võidakse kasutada inimõiguste või rahvusvahelise humanitaarõiguse tõsiste rikkumiste toimepanemiseks, kaasa arvatud risk, et need relvad võidakse kõrvale toimetada luba mitte omavatele kasutajatele, nagu terroristid, palgasõdurid ja geriljad, ning need võivad kahjustada piirkondlikku ja/või sisejulgeolekut ja -stabiilsust;

| 2. | nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond alustaks kiiremas korras ÜROs rahvusvahelise relvakaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi, et kehtestada õiguslikult siduv vahend käsi- ja kergrelvade tootmise vähendamiseks kõikides tootjariikides ning reguleerida relvavedusid kogu maailmas, nagu on kindlaks määratud eelmises punktis viidatud globaalsete põhimõtete aruteludes; |
| --- | --- |

2.

nõuab tungivalt, et rahvusvaheline kogukond alustaks kiiremas korras ÜROs rahvusvahelise relvakaubanduslepingu alaseid läbirääkimisi, et kehtestada õiguslikult siduv vahend käsi- ja kergrelvade tootmise vähendamiseks kõikides tootjariikides ning reguleerida relvavedusid kogu maailmas, nagu on kindlaks määratud eelmises punktis viidatud globaalsete põhimõtete aruteludes;

| 3. | rõhutab, et praegused rahvusvahelisest õigusest tulenevad relvaveoalased kohustused, eelkõige inimõiguste ja humanitaarõiguse kriteeriume hõlmavad kohustused, tuleb kodifitseerida; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et praegused rahvusvahelisest õigusest tulenevad relvaveoalased kohustused, eelkõige inimõiguste ja humanitaarõiguse kriteeriume hõlmavad kohustused, tuleb kodifitseerida;

| 4. | kutsub kõiki ÜRO tulirelvaprotokollile alla kirjutanuid üles protokolli ratifitseerima ja lisama selle edasiste viivitusteta riiklikesse õigusaktidesse; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki ÜRO tulirelvaprotokollile alla kirjutanuid üles protokolli ratifitseerima ja lisama selle edasiste viivitusteta riiklikesse õigusaktidesse;

| 5. | nõuab tungivalt ÜRO tegevuskava, tulirelvaprotokolli ning muude samalaadsete rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktide ja algatuste osalisriikidelt tehnilise abi programmide väljaarendamist, et abistada kolmandaid riike ja piirkondlikke organisatsioone, kes soovivad arendada õiguskontrolli relvakaubanduse reguleerimiseks; |
| --- | --- |

5.

nõuab tungivalt ÜRO tegevuskava, tulirelvaprotokolli ning muude samalaadsete rahvusvaheliste ja piirkondlike õigusaktide ja algatuste osalisriikidelt tehnilise abi programmide väljaarendamist, et abistada kolmandaid riike ja piirkondlikke organisatsioone, kes soovivad arendada õiguskontrolli relvakaubanduse reguleerimiseks;

| 6. | nõuab tungivalt ÜRO tegevuskava ja muude kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide osalisriikidelt, et nad lepiksid kokku ühtses aruandlusmehhanismis, mida kasutataks seoses edasiste läbivaatamiskonverentside ja — protsessidega, mille peaks välja arendama ja kooskõlastama ÜRO desarmeerimisküsimuste osakond (UNDDA) osalisriikidega konsulteerides; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt ÜRO tegevuskava ja muude kohaldatavate rahvusvaheliste õigusaktide osalisriikidelt, et nad lepiksid kokku ühtses aruandlusmehhanismis, mida kasutataks seoses edasiste läbivaatamiskonverentside ja — protsessidega, mille peaks välja arendama ja kooskõlastama ÜRO desarmeerimisküsimuste osakond (UNDDA) osalisriikidega konsulteerides;

Piirkondlikul tasandil

| 7. | nõuab allpiirkondlikes ja piirkondlikes organisatsioonides asjakohase kontaktüksuse asutamist või kontaktisiku nimetamist, kes peab sidet ÜRO tegevuskava rakendamisega seonduvates küsimustes; |
| --- | --- |

7.

nõuab allpiirkondlikes ja piirkondlikes organisatsioonides asjakohase kontaktüksuse asutamist või kontaktisiku nimetamist, kes peab sidet ÜRO tegevuskava rakendamisega seonduvates küsimustes;

| 8. | julgustab läbirääkimisi õiguslikult siduvate õigusaktide sõlmimiseks käsi- ja kergrelvade salakaubaveo vältimise, selle vastu võitlemise ja selle kõikides aspektides kaotamise eesmärgil ning palub asjaomastel riikidel need õigusaktid ratifitseerida ja täielikult rakendada; |
| --- | --- |

8.

julgustab läbirääkimisi õiguslikult siduvate õigusaktide sõlmimiseks käsi- ja kergrelvade salakaubaveo vältimise, selle vastu võitlemise ja selle kõikides aspektides kaotamise eesmärgil ning palub asjaomastel riikidel need õigusaktid ratifitseerida ja täielikult rakendada;

Riiklikul tasandil

| 9. | nõuab asjaomastelt riikidelt tungivalt relvaembargo rikkumise (sealhulgas rahalise ja logistikaalase toetuse) kriminaliseerimist siseriiklikus õiguses; |
| --- | --- |

9.

nõuab asjaomastelt riikidelt tungivalt relvaembargo rikkumise (sealhulgas rahalise ja logistikaalase toetuse) kriminaliseerimist siseriiklikus õiguses;

| 10. | nõuab asjaomastelt riikidelt tungivalt relvajõudude ning õiguskaitseorganite ja kriminaalõigussüsteemide toimimise, läbipaistvuse ja demokraatliku aruandluse parandamist, et kaasa aidata turvalise keskkonna loomisele, kus kodanikud ei tunne enam tulirelvade omamise vajadust; |
| --- | --- |

10.

nõuab asjaomastelt riikidelt tungivalt relvajõudude ning õiguskaitseorganite ja kriminaalõigussüsteemide toimimise, läbipaistvuse ja demokraatliku aruandluse parandamist, et kaasa aidata turvalise keskkonna loomisele, kus kodanikud ei tunne enam tulirelvade omamise vajadust;

| 11. | soovitab, et riiklikud õigusaktid tuleb meretagustes piirkondades tegutsevate eraõiguslike sõjaväe- ja turvateenuste reguleerimiseks rakendada ja aktiivselt jõustada, ning kui sellised seadusi ei ole, tuleb need selle kasvava julgeolekusektori reguleerimise ja aruandluse parandamiseks välja arendada ja neid kohaldada; |
| --- | --- |

11.

soovitab, et riiklikud õigusaktid tuleb meretagustes piirkondades tegutsevate eraõiguslike sõjaväe- ja turvateenuste reguleerimiseks rakendada ja aktiivselt jõustada, ning kui sellised seadusi ei ole, tuleb need selle kasvava julgeolekusektori reguleerimise ja aruandluse parandamiseks välja arendada ja neid kohaldada;

| 12. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid lisaksid riiklikesse õigusaktidesse õiguskaitsetöötajate tegevusjuhendi (16) ning õiguskaitsetöötajate jõu ja tulirelvade kasutamist käsitlevad peamised põhimõtted (17); |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid lisaksid riiklikesse õigusaktidesse õiguskaitsetöötajate tegevusjuhendi (16) ning õiguskaitsetöötajate jõu ja tulirelvade kasutamist käsitlevad peamised põhimõtted (17);

| 13. | soovitab tungivalt valitsustel keelata tsiviilisikutel omada ja kasutada igasuguseid automaat- ja poolautomaatrelvi ning kuulipildujaid; |
| --- | --- |

13.

soovitab tungivalt valitsustel keelata tsiviilisikutel omada ja kasutada igasuguseid automaat- ja poolautomaatrelvi ning kuulipildujaid;

| 14. | nõuab tungivalt, et asjaomased riigid arendaksid välja riiklikud õigusaktid käsi- ja kergrelvade ning automaat- ja poolautomaatkuulipildujate kaitsmiseks ja litsentsimiseks ning relvade omandamise vältimiseks vägivaldse, eriti perevägivalla taustaga inimeste või relvaäriga või relvakontrollieeskirjade rikkumisega seoses karistusregistrisse kantud isikute poolt; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et asjaomased riigid arendaksid välja riiklikud õigusaktid käsi- ja kergrelvade ning automaat- ja poolautomaatkuulipildujate kaitsmiseks ja litsentsimiseks ning relvade omandamise vältimiseks vägivaldse, eriti perevägivalla taustaga inimeste või relvaäriga või relvakontrollieeskirjade rikkumisega seoses karistusregistrisse kantud isikute poolt;

| 15. | rõhutab vajadust tagada riiklike algatuste jätkusuutlikkus, arendades muu hulgas vajaduste ja ressursside hindamist; edendades asjaomaseid partnerlusi nende rakendamiseks kodanikuühiskonnaga; ning tunnistades asjaomastelt riikide esmast vastutust meetmete rakendamisel; |
| --- | --- |

15.

rõhutab vajadust tagada riiklike algatuste jätkusuutlikkus, arendades muu hulgas vajaduste ja ressursside hindamist; edendades asjaomaseid partnerlusi nende rakendamiseks kodanikuühiskonnaga; ning tunnistades asjaomastelt riikide esmast vastutust meetmete rakendamisel;

| 16. | kutsub kõiki osalejaid üles tugevdama olemasolevaid riiklikke teabekeskusi/riiklikke kooskõlastusorganeid ning nende seoseid rahvusvaheliste ja kahepoolsete abiandjatega; |
| --- | --- |

16.

kutsub kõiki osalejaid üles tugevdama olemasolevaid riiklikke teabekeskusi/riiklikke kooskõlastusorganeid ning nende seoseid rahvusvaheliste ja kahepoolsete abiandjatega;

| 17. | peab (Bamako ja ÜRO tegevuskava raamistiku soovitusel) prioriteetseks:






  — | riikide operatiivsete teabekeskuste, riiklike tegevuskavade ja/või riiklike kooskõlastusorganite asutamist ja arendamist, kus neid veel ei ole; |
| --- | --- | --- |

17.

peab (Bamako ja ÜRO tegevuskava raamistiku soovitusel) prioriteetseks:

—

riikide operatiivsete teabekeskuste, riiklike tegevuskavade ja/või riiklike kooskõlastusorganite asutamist ja arendamist, kus neid veel ei ole;

| — | vajadust tugevdada relvade haldamise eeskirju, sealhulgas vajadust tugevdada ja ühtlustada sellealaseid õigusakte; vajadust käivitada õiguskaitseorganite jaoks koolitus- ja suutlikkuse arendamise programmid küsimuse kõikides aspektides, aga eelkõige piirikontrolli, varude haldamise ja registripidamise küsimustes; |
| --- | --- |

—

vajadust tugevdada relvade haldamise eeskirju, sealhulgas vajadust tugevdada ja ühtlustada sellealaseid õigusakte; vajadust käivitada õiguskaitseorganite jaoks koolitus- ja suutlikkuse arendamise programmid küsimuse kõikides aspektides, aga eelkõige piirikontrolli, varude haldamise ja registripidamise küsimustes;

| — | vajadusel operatiivse suutlikkuse parandamist, et teostada näiteks varude haldamist, järelevalvet, hävitamist, registri pidamist ja piirikontrolle; |
| --- | --- |

—

vajadusel operatiivse suutlikkuse parandamist, et teostada näiteks varude haldamist, järelevalvet, hävitamist, registri pidamist ja piirikontrolle;

| — | teabevahetus- ja koostöömehhanismide tugevdamist käsi- ja kergrelvade salakaubanduse vältimiseks, selle vastu võitlemiseks ja selle kaotamiseks; |
| --- | --- |

—

teabevahetus- ja koostöömehhanismide tugevdamist käsi- ja kergrelvade salakaubanduse vältimiseks, selle vastu võitlemiseks ja selle kaotamiseks;

| 18. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid, kes seda veel teinud ei ole, asuksid ÜRO tegevusprogrammi rakendama; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid, kes seda veel teinud ei ole, asuksid ÜRO tegevusprogrammi rakendama;

| 19. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid reguleeriksid varude haldamise ja turvaksid varusid varguse ja kadumise vastu; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid reguleeriksid varude haldamise ja turvaksid varusid varguse ja kadumise vastu;

| 20. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid, eriti AKV ja ELi riigid vahetaksid relvavahendusalast teavet; |
| --- | --- |

20.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid, eriti AKV ja ELi riigid vahetaksid relvavahendusalast teavet;

| 21. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid võtaksid esimesel võimalusel vastu vajalikud õigusloomega seotud ja muud meetmed, et muuta käsi- ja kergrelvade, laskemoona ja muu seonduva materjali ebaseaduslik tootmine, nendega kauplemine ja ebaseaduslik valdamine ja kasutamine siseriiklikus õiguses kriminaalkuriteoks; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid võtaksid esimesel võimalusel vastu vajalikud õigusloomega seotud ja muud meetmed, et muuta käsi- ja kergrelvade, laskemoona ja muu seonduva materjali ebaseaduslik tootmine, nendega kauplemine ja ebaseaduslik valdamine ja kasutamine siseriiklikus õiguses kriminaalkuriteoks;

| 22. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid kinnitaksid veel kord oma kohustust kaitsta lapsi käsi- ja kergrelvade leviku ja väärkasutuse mõjude ning sõjas lapssõduritena ekspluateerimise eest; |
| --- | --- |

22.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid kinnitaksid veel kord oma kohustust kaitsta lapsi käsi- ja kergrelvade leviku ja väärkasutuse mõjude ning sõjas lapssõduritena ekspluateerimise eest;

| 23. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid täidaksid oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1325 (2000) tulenevaid kohustusi, tehes lõpu karistamatusele ja võttes genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavad isikud, kaasa arvatud naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse vägivallaga seotud isikud, vastutusele, ning rõhutab sellega seoses vajadust jätta need kuriteod, kui võimalik, amnestiasätetest välja; |
| --- | --- |

23.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid täidaksid oma ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonist 1325 (2000) tulenevaid kohustusi, tehes lõpu karistamatusele ja võttes genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavad isikud, kaasa arvatud naiste ja tütarlaste vastase seksuaalse vägivallaga seotud isikud, vastutusele, ning rõhutab sellega seoses vajadust jätta need kuriteod, kui võimalik, amnestiasätetest välja;

| 24. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid võtaksid käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikides aspektides käsitlemisel arvesse sooküsimusi ning naiste erivajadusi, et tõhusalt rakendada tegevusprogrammi ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid võtaksid käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikides aspektides käsitlemisel arvesse sooküsimusi ning naiste erivajadusi, et tõhusalt rakendada tegevusprogrammi ja ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1325 (2000) naiste, rahu ja julgeoleku kohta;

Lõppjäreldused ja prioriteetsed meetmed

| 25. | kinnitab oma kindlameelsust rakendada ja pikendada ÜRO tegevusprogrammi, mille terviklikkus tuleb säilitada ja mis ei ole läbirääkimiste objekt; |
| --- | --- |

25.

kinnitab oma kindlameelsust rakendada ja pikendada ÜRO tegevusprogrammi, mille terviklikkus tuleb säilitada ja mis ei ole läbirääkimiste objekt;

| 26. | soovitab, et vaatamata läbivaatamiskonverentsi pettumust valmistavale tulemusele tuleb ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ÜRO tehtud edusammude aastaaruanne avaldada; |
| --- | --- |

26.

soovitab, et vaatamata läbivaatamiskonverentsi pettumust valmistavale tulemusele tuleb ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ÜRO tehtud edusammude aastaaruanne avaldada;

| 27. | soovitab pärast ÜRO tegevusprogrammi alast ÜRO läbivaatamiskonverentsi, tunnistades samas, et see protsess toimub väljaspool ÜRO tegevusprogrammi parameetreid ja sellega paralleelselt, välja arendada relvavedude üldpõhimõtted asjaomastele riikidele edendamiseks 2006. aastal ja/või et nendest saaks ÜRO süsteemis paralleelne ja täiendav protsess, mille tulemusel luuakse rahvusvaheline õigusakt; |
| --- | --- |

27.

soovitab pärast ÜRO tegevusprogrammi alast ÜRO läbivaatamiskonverentsi, tunnistades samas, et see protsess toimub väljaspool ÜRO tegevusprogrammi parameetreid ja sellega paralleelselt, välja arendada relvavedude üldpõhimõtted asjaomastele riikidele edendamiseks 2006. aastal ja/või et nendest saaks ÜRO süsteemis paralleelne ja täiendav protsess, mille tulemusel luuakse rahvusvaheline õigusakt;

| 28. | tervitab resolutsiooni vastuvõtmist 26. oktoobril 2006 ÜRO Peaassamblee rahvusvahelise desarmeerimiskomitee poolt kõikehõlmava, õiguslikult siduva õigusakti loomiseks, millega kehtestatakse tavarelvakaubanduse rahvusvahelised standardid, ning palub AKV-ELi riikidel seda resolutsiooni peaassambleel toetada; |
| --- | --- |

28.

tervitab resolutsiooni vastuvõtmist 26. oktoobril 2006 ÜRO Peaassamblee rahvusvahelise desarmeerimiskomitee poolt kõikehõlmava, õiguslikult siduva õigusakti loomiseks, millega kehtestatakse tavarelvakaubanduse rahvusvahelised standardid, ning palub AKV-ELi riikidel seda resolutsiooni peaassambleel toetada;

| 29. | avaldab sügavat kahetsust, et 2006. aasta juulis toimunud ÜRO läbivaatamiskonverentsil ei jõutud ühisele seisukohale ja ei suudetud konkreetselt kokku leppida tulevase relvakaubanduslepingu põhimõtetes ning ei loodud järelmeetmete mehhanismi; |
| --- | --- |

29.

avaldab sügavat kahetsust, et 2006. aasta juulis toimunud ÜRO läbivaatamiskonverentsil ei jõutud ühisele seisukohale ja ei suudetud konkreetselt kokku leppida tulevase relvakaubanduslepingu põhimõtetes ning ei loodud järelmeetmete mehhanismi;

| 30. | nõuab, et mitmepoolsed ja piirkondlikud finantsasutused võtaksid vajaduse korral meetmeid, et kehtestada ülesehitus- ja rehabiliteerimisjõupingutuste raames konfliktijärgsetes piirkondades käsi- ja kergrelvadega seotud programmid, ning teeksid jõupingutusi valitsemisküsimuste konsolideerimiseks, et tugevdada õigusloomet ja parandada õiguskaitseorganite operatiivsuutlikkust käsi- ja kergrelvade osas; |
| --- | --- |

30.

nõuab, et mitmepoolsed ja piirkondlikud finantsasutused võtaksid vajaduse korral meetmeid, et kehtestada ülesehitus- ja rehabiliteerimisjõupingutuste raames konfliktijärgsetes piirkondades käsi- ja kergrelvadega seotud programmid, ning teeksid jõupingutusi valitsemisküsimuste konsolideerimiseks, et tugevdada õigusloomet ja parandada õiguskaitseorganite operatiivsuutlikkust käsi- ja kergrelvade osas;

| 31. | palub samuti nendel finantsasutustel edendada sotsiaalmajanduslikke arenguprogramme, mis hõlmavad üldsuse teadlikkuse tõstmist käsi- ja kergrelvade salakaubaveo probleemidest ja tagajärgedest kõikides aspektides; |
| --- | --- |

31.

palub samuti nendel finantsasutustel edendada sotsiaalmajanduslikke arenguprogramme, mis hõlmavad üldsuse teadlikkuse tõstmist käsi- ja kergrelvade salakaubaveo probleemidest ja tagajärgedest kõikides aspektides;

| 32. | julgustab vajadusel piirkondlikku toetust riiklikele desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammidele, eriti konfliktijärgsetes olukordades, märkides eriliselt ära asjakohaste seaduste, määruste ja haldusmenetluste kasutuselevõtmist, järgimist, rakendamist või tugevdamist; |
| --- | --- |

32.

julgustab vajadusel piirkondlikku toetust riiklikele desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprogrammidele, eriti konfliktijärgsetes olukordades, märkides eriliselt ära asjakohaste seaduste, määruste ja haldusmenetluste kasutuselevõtmist, järgimist, rakendamist või tugevdamist;

| 33. | palub piirkondadel edendada tõhusat varude haldamist ja turvamist, eelkõige füüsilisi turvameetmeid; |
| --- | --- |

33.

palub piirkondadel edendada tõhusat varude haldamist ja turvamist, eelkõige füüsilisi turvameetmeid;

| 34. | julgustab piirkondi arendama vajaduse korral ja vabatahtlikkuse alusel meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks käsi- ja kergrelvade salakaubaveo vältimiseks, selle vastu võitlemiseks ja selle kaotamiseks kõikides aspektides; |
| --- | --- |

34.

julgustab piirkondi arendama vajaduse korral ja vabatahtlikkuse alusel meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks käsi- ja kergrelvade salakaubaveo vältimiseks, selle vastu võitlemiseks ja selle kaotamiseks kõikides aspektides;

| 35. | nõuab tungivalt, et kõik ELi ja AKV riigid ning asjakohased rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, kellel on võimalik, kaaluksid tõsiselt abi, sealhulgas tehnilise ja rahalise abi osutamist ÜRO tegevusprogrammis sisalduvate meetmete rakendamise toetamiseks; |
| --- | --- |

35.

nõuab tungivalt, et kõik ELi ja AKV riigid ning asjakohased rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid, kellel on võimalik, kaaluksid tõsiselt abi, sealhulgas tehnilise ja rahalise abi osutamist ÜRO tegevusprogrammis sisalduvate meetmete rakendamise toetamiseks;

| 36. | nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid ning rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid teeksid nii valitsuse kui ka parlamendi tasandil koostööd ning arendaksid välja ja tugevdaksid partnerlusi ressursside ja teabe jagamiseks käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikides aspektides; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et kõik asjaomased riigid ning rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid teeksid nii valitsuse kui ka parlamendi tasandil koostööd ning arendaksid välja ja tugevdaksid partnerlusi ressursside ja teabe jagamiseks käsi- ja kergrelvade salakaubaveo kõikides aspektides;

| 37. | ÜRO tegevusprogrammi rakendamise lihtsustamiseks nõuab tungivalt, et kõik ELi ja AKV riigid ning rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid kaaluksid tõsiselt asjaomaste riikide palvel nende abistamist suutlikkuse loomisel sellistes valdkondades nagu asjakohaste õigusaktide ja eeskirjade arendamine, õiguskaitse, jälgimine ja märgistamine, varude haldamine ja turvamine, käsi- ja kergrelvade hävitamine ning teabe kogumine ja -vahetus, rõhutades seejuures kõikide liikmesriikide vastutust riiklike algatuste jätkusuutlikkuse tagamiseks kõikide ÜRO tegevusprogrammi ettevõtmiste elluviimisel; |
| --- | --- |

37.

ÜRO tegevusprogrammi rakendamise lihtsustamiseks nõuab tungivalt, et kõik ELi ja AKV riigid ning rahvusvahelised ja piirkondlikud organisatsioonid kaaluksid tõsiselt asjaomaste riikide palvel nende abistamist suutlikkuse loomisel sellistes valdkondades nagu asjakohaste õigusaktide ja eeskirjade arendamine, õiguskaitse, jälgimine ja märgistamine, varude haldamine ja turvamine, käsi- ja kergrelvade hävitamine ning teabe kogumine ja -vahetus, rõhutades seejuures kõikide liikmesriikide vastutust riiklike algatuste jätkusuutlikkuse tagamiseks kõikide ÜRO tegevusprogrammi ettevõtmiste elluviimisel;

| 38. | kutsub kõiki asjaomaseid riike üles looma avaliku andmebaasi, mis sisaldab liikmesriikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja muude asjaomaste organisatsioonide poolt vabatahtlikult antavat teavet mõjutatud riikide vajaduste, ÜRO tegevusprogrammi rakendamisega seoses omandatud kogemuste kohta ja muud teavet, mis võib kooskõlastamist ja ressursside vajadustega kokkusobitamist parandada; |
| --- | --- |

38.

kutsub kõiki asjaomaseid riike üles looma avaliku andmebaasi, mis sisaldab liikmesriikide ning rahvusvaheliste, piirkondlike ja muude asjaomaste organisatsioonide poolt vabatahtlikult antavat teavet mõjutatud riikide vajaduste, ÜRO tegevusprogrammi rakendamisega seoses omandatud kogemuste kohta ja muud teavet, mis võib kooskõlastamist ja ressursside vajadustega kokkusobitamist parandada;

| 39. | tuletab meelde OECD arenguabikomitee suuniseid ja muid arengupartnerite tehtud samme, võimaldamaks ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ametliku arenguabi kasutamist; julgustab kõiki riike, organeid ja institutsioone seda arengut täielikult ära kasutama; nõuab selliste suuniste edasist läbivaatamist, et parandata ametliku arenguabi kasutamist ÜRO tegevusprogrammi rakendamise toetamiseks ning käsi- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kasutamise negatiivsete mõjude vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

39.

tuletab meelde OECD arenguabikomitee suuniseid ja muid arengupartnerite tehtud samme, võimaldamaks ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ametliku arenguabi kasutamist; julgustab kõiki riike, organeid ja institutsioone seda arengut täielikult ära kasutama; nõuab selliste suuniste edasist läbivaatamist, et parandata ametliku arenguabi kasutamist ÜRO tegevusprogrammi rakendamise toetamiseks ning käsi- ja kergrelvade leviku ja ebaseadusliku kasutamise negatiivsete mõjude vastu võitlemiseks;

| 40. | palub ÜRO Sekretariaadil asuda juhirolli ja koordineerida ÜRO tegevusprogrammi meetmete rakendamist; |
| --- | --- |

40.

palub ÜRO Sekretariaadil asuda juhirolli ja koordineerida ÜRO tegevusprogrammi meetmete rakendamist;

| 41. | kutsub AKV-ELi nõukogu üles kohustuma tugevdada EL-AKV koostööd ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ja pidama rakendamise piirkonniti läbivaatamiseks iga kahe aasta tagant piirkondlike vajaduste ja partnerluse konverentse sarnaselt 2002. aasta Aafrika vajaduste ja partnerluse konverentsiga; |
| --- | --- |

41.

kutsub AKV-ELi nõukogu üles kohustuma tugevdada EL-AKV koostööd ÜRO tegevusprogrammi rakendamisel ja pidama rakendamise piirkonniti läbivaatamiseks iga kahe aasta tagant piirkondlike vajaduste ja partnerluse konverentse sarnaselt 2002. aasta Aafrika vajaduste ja partnerluse konverentsiga;

| 42. | nõuab käsi- ja kergrelvaküsimuste lülitamist põhiosana asjaomastesse ELi ja AKV protsessidesse ja dokumentidesse, eelkõige kõikidesse rahu- ja julgeolekupoliitikatesse ning nende vastavate piirkondlike ja riigiasutuste meetmetesse, nagu on julgeolekusektori reformimiseks ning desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprotsessi jaoks vajalik; |
| --- | --- |

42.

nõuab käsi- ja kergrelvaküsimuste lülitamist põhiosana asjaomastesse ELi ja AKV protsessidesse ja dokumentidesse, eelkõige kõikidesse rahu- ja julgeolekupoliitikatesse ning nende vastavate piirkondlike ja riigiasutuste meetmetesse, nagu on julgeolekusektori reformimiseks ning desarmeerimis-, demobiliseerimis- ja taasintegreerimisprotsessi jaoks vajalik;

| 43. | nõuab parlamentaarsete meetmete ja heade juhtimistavade alase töö kui igasuguse käsi- ja kergrelvaküsimuste ja piirkondlike konfliktide lahendamise strateegia põhielementide prioritiseerimist; |
| --- | --- |

43.

nõuab parlamentaarsete meetmete ja heade juhtimistavade alase töö kui igasuguse käsi- ja kergrelvaküsimuste ja piirkondlike konfliktide lahendamise strateegia põhielementide prioritiseerimist;

| 44. | nõuab, et EL ja AKV liikmesriigid, komisjoni delegatsioonid ning ELi ja ALi eesistujariigid kaitseksid käesolevas resolutsioonis sätestatud põhimõtteid ja soovitusi; |
| --- | --- |

44.

nõuab, et EL ja AKV liikmesriigid, komisjoni delegatsioonid ning ELi ja ALi eesistujariigid kaitseksid käesolevas resolutsioonis sätestatud põhimõtteid ja soovitusi;

| 45. | palub sellega seoses komisjonil ja nõukogul kiiremas korras lõpetada nende kohtuasi kergrelvaprogrammide alase pädevuse küsimuses ning kui nad ei suuda küsimust omavahel lahendada, otsida siduvat vahendamist Euroopa Parlamendilt; |
| --- | --- |

45.

palub sellega seoses komisjonil ja nõukogul kiiremas korras lõpetada nende kohtuasi kergrelvaprogrammide alase pädevuse küsimuses ning kui nad ei suuda küsimust omavahel lahendada, otsida siduvat vahendamist Euroopa Parlamendilt;

| 46. | palub liikmesriikidel täita nõukogu 2003. aasta ühises seisukohas relvavahenduse kohta sätestatud kohustusi; nõuab lisaks iga kahe aasta tagant läbivaadatud strateegia avaldamist ja sellesse nende liikmesriikide nimekirja lisamist, kes ei ole täitnud oma kohustusi selles valdkonnas; |
| --- | --- |

46.

palub liikmesriikidel täita nõukogu 2003. aasta ühises seisukohas relvavahenduse kohta sätestatud kohustusi; nõuab lisaks iga kahe aasta tagant läbivaadatud strateegia avaldamist ja sellesse nende liikmesriikide nimekirja lisamist, kes ei ole täitnud oma kohustusi selles valdkonnas;

| 47. | nõuab, et ELi 1998. aasta relvaekspordi toimimisjuhend tehtaks õiguslikult siduvaks; palub ELil teavitada AKV partnereid toimimisjuhendi ja selle rakendamisel tehtud edusammude aastaaruannetest; |
| --- | --- |

47.

nõuab, et ELi 1998. aasta relvaekspordi toimimisjuhend tehtaks õiguslikult siduvaks; palub ELil teavitada AKV partnereid toimimisjuhendi ja selle rakendamisel tehtud edusammude aastaaruannetest;

| 48. | kutsub nõukogu ja komisjoni eriliselt üles võimaldama mobiliseerida käsi- ja kergrelvategevuseks asjakohaseid vahendeid määruste abil, millega kehtestati ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend ja arengukoostöö rahastamisvahend; |
| --- | --- |

48.

kutsub nõukogu ja komisjoni eriliselt üles võimaldama mobiliseerida käsi- ja kergrelvategevuseks asjakohaseid vahendeid määruste abil, millega kehtestati ühinemiseelse abi rahastamisvahend, Euroopa naabruspoliitika ja partnerluse rahastamisvahend ja arengukoostöö rahastamisvahend;

| 49. | kutsub ELi liikmesriike üles uurima oma ekspordikrediidiagentuuride antud krediitide väga probleemset mõju rahule, julgeolekule ja arengule kolmandates riikides ning palub kõikidel liikmesriikidel avalikustada üksikasjalikku teavet relvaekspordiks antud krediidi kohta, mis moodustab mõnede hinnangute kohaselt praegu kogu antud ekspordikrediidist ligikaudu 20 % ja mõnes liikmesriigis koguni 50 % või rohkem, ning palub liikmesriikidel eelkõige hoiduda edaspidi relvaekspordiks krediidi andmisest; |
| --- | --- |

49.

kutsub ELi liikmesriike üles uurima oma ekspordikrediidiagentuuride antud krediitide väga probleemset mõju rahule, julgeolekule ja arengule kolmandates riikides ning palub kõikidel liikmesriikidel avalikustada üksikasjalikku teavet relvaekspordiks antud krediidi kohta, mis moodustab mõnede hinnangute kohaselt praegu kogu antud ekspordikrediidist ligikaudu 20 % ja mõnes liikmesriigis koguni 50 % või rohkem, ning palub liikmesriikidel eelkõige hoiduda edaspidi relvaekspordiks krediidi andmisest;

| 50. | teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile, käsi- ja kergrelvade alasele parlamentidevahelisele foorumile, Parlamentidevahelise Liidu assambleele, USA kongressile ja üleaafrikalisele parlamendile. |
| --- | --- |

50.

teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele, ÜRO peasekretärile, käsi- ja kergrelvade alasele parlamentidevahelisele foorumile, Parlamentidevahelise Liidu assambleele, USA kongressile ja üleaafrikalisele parlamendile.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 23. novembril 2006 Bridgetownis (Barbados).

(2)  A/60/463 (L.55) otsus, 8. detsember 2005.

(3)  „ÜRO tulirelvaprotokollina” tuntud protokoll võeti vastu 2001. aasta mais ÜRO Peaassamblee resolutsiooniga 55/255.

(4)  EÜT C 343, 5.12.2001, lk 311.

(5)  EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 587.

(6)  ELT C 69 E, 19.3.2004, lk 136.

(7)  ELT C 117 E, 18.5.2006, lk 230.

(8)  ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 443.

(9)  ELT C 293 E, 2.12.2006, lk 316.

(10)  Nõukogu poolt vastu võetud 26. juunil 1997.

(11)  EÜT L 191, 19.7.2002, lk 1.

(12)  ELT L 156, 25.6.2003, lk 79.

(13)  Euroopa Liidu Nõukogu, 5319/06, 13. jaanuar 2006.

(14)  Euroopa Liidu Nõukogu 2678. nõukogu kohtumine, Luksemburg, 3. oktoober 2005.

(15)  ELT C 307, 15.12.2006.

(16)  Õiguskaitsetöötajate tegevusjuhend, vastu võetud peaassamblee 17. detsembri 1979. aasta resolutsiooniga 34/169.

(17)  27. augustist–7. septembrini 1990. aastal Kuubal Havannas toimunud ÜRO kuritegevuse tõkestamise ja kurjategijate kohtlemise 8. kongressil vastu võetud õiguskaitsetöötajate jõu ja tulirelvade kasutamist käsitlevad peamised põhimõtted.

RESOLUTSIOON
   (1)

veemajanduse kohta arengumaades

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006; |
| --- | --- |

—

kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006;

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177, 178, 179, 180, 181 ja 181a; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikleid 177, 178, 179, 180, 181 ja 181a;

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Benin) allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingut ja eriti selle artiklit 32, milles tunnustatakse vajadust optimeerida AKV riikide loodusvarade kasutamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous (Benin) allkirjastatud AKV-ELi partnerluslepingut ja eriti selle artiklit 32, milles tunnustatakse vajadust optimeerida AKV riikide loodusvarade kasutamist;

| — | võttes arvesse Mexicos 16.–22. märtsini 2006 peetud neljanda ülemaailmse veefoorumi tulemusi; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mexicos 16.–22. märtsini 2006 peetud neljanda ülemaailmse veefoorumi tulemusi;

| — | võttes arvesse 1992. aastal Rio de Janeiros ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil vastu võetud agendat 21 ja eriti selle artiklit 18; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1992. aastal Rio de Janeiros ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil vastu võetud agendat 21 ja eriti selle artiklit 18;

| — | võttes arvesse aastatuhande deklaratsiooni ja aastatuhande arengueesmärke ning ÜRO aastatuhande projekti töörühma lõplikku aruannet (2005) vee ja kanalisatsiooni kohta pealkirjaga „Tervis, väärikus ja areng: mida selleks on vaja?”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aastatuhande deklaratsiooni ja aastatuhande arengueesmärke ning ÜRO aastatuhande projekti töörühma lõplikku aruannet (2005) vee ja kanalisatsiooni kohta pealkirjaga „Tervis, väärikus ja areng: mida selleks on vaja?”;

| — | võttes arvesse 26. augustist kuni 4. septembrini 2002 Johannesburgis toimunud säästva arengu teemalisel tippkohtumisel vastu võetud poliitilist deklaratsiooni, milles määrati kindlaks ÜRO aastatuhande eesmärkide saavutamiseks prioriteetne tegevus viies põhivaldkonnas: vesi ja kanalisatsioon, energia, tervishoid, põllumajandus ja bioloogiline mitmekesisus; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. augustist kuni 4. septembrini 2002 Johannesburgis toimunud säästva arengu teemalisel tippkohtumisel vastu võetud poliitilist deklaratsiooni, milles määrati kindlaks ÜRO aastatuhande eesmärkide saavutamiseks prioriteetne tegevus viies põhivaldkonnas: vesi ja kanalisatsioon, energia, tervishoid, põllumajandus ja bioloogiline mitmekesisus;

| — | võttes arvesse 1995. aastal Kopenhaagenis toimunud sotsiaalse arengu alast ülemaailmset tippkohtumist ja sellel vastu võetud deklaratsiooni veevarustuse ja kanalisatsiooni kohta seoses võitlusega vaesuse vastu; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1995. aastal Kopenhaagenis toimunud sotsiaalse arengu alast ülemaailmset tippkohtumist ja sellel vastu võetud deklaratsiooni veevarustuse ja kanalisatsiooni kohta seoses võitlusega vaesuse vastu;

| — | võttes arvesse Bonni rahvusvahelist mageveekonverentsi (2001); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bonni rahvusvahelist mageveekonverentsi (2001);

| — | võttes arvesse Mar del Platas peetud ÜRO veekonverentsi (1977) ja selle tegevuskava veevarude hindamiseks ja kasutamiseks; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Mar del Platas peetud ÜRO veekonverentsi (1977) ja selle tegevuskava veevarude hindamiseks ja kasutamiseks;

| — | võttes arvesse ülemaailmset konsultatsiooni New Delhis (1990) ohutu vee ja õigete jäätmekõrvaldusviiside teemal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ülemaailmset konsultatsiooni New Delhis (1990) ohutu vee ja õigete jäätmekõrvaldusviiside teemal;

| — | võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 37. tippkohtumisel vastu võetud raamdokumenti, milles sätestatakse, et kümnest Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD) eesmärgist üheksas on infrastruktuuri, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia (IST), energia, transpordi, vee ja kanalisatsioonisüsteemide ehitamine ja parandamine; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Ühtsuse Organisatsiooni 37. tippkohtumisel vastu võetud raamdokumenti, milles sätestatakse, et kümnest Aafrika arengu uue partnerluse (NEPAD) eesmärgist üheksas on infrastruktuuri, sealhulgas info- ja sidetehnoloogia (IST), energia, transpordi, vee ja kanalisatsioonisüsteemide ehitamine ja parandamine;

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni veemajanduse kohta arengumaades ja ELi arengukoostöö prioriteete (P5_TA(2003)0377); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 4. septembri 2003. aasta resolutsiooni veemajanduse kohta arengumaades ja ELi arengukoostöö prioriteete (P5_TA(2003)0377);

| — | võttes arvesse 2002. aastal Johannesburgis toimunud säästva arengu teemalisel tippkohtumisel käivitatud ELi veemajandusalast algatust; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2002. aastal Johannesburgis toimunud säästva arengu teemalisel tippkohtumisel käivitatud ELi veemajandusalast algatust;

| — | võttes arvesse 2004. aastal käivitatud AKV-ELi veerahastut; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2004. aastal käivitatud AKV-ELi veerahastut;

| — | võttes arvesse 2003. aasta märtsis Kyotos III veefoorumil esitatud aruannet vee rahastamise kohta; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aasta märtsis Kyotos III veefoorumil esitatud aruannet vee rahastamise kohta;

| — | võttes arvesse 2006. aasta 9. märtsil esitatud ÜRO ülemaailmset veeteemalist arenguaruannet pealkirjaga „Vesi, jagatud vastutus”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2006. aasta 9. märtsil esitatud ÜRO ülemaailmset veeteemalist arenguaruannet pealkirjaga „Vesi, jagatud vastutus”;

| — | võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL 3916/06/lõplik), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni raportit (AKV-EL 3916/06/lõplik),

| A. | arvestades, et 1,1 miljardil inimesel ei ole korralikku juurdepääsu joogiveele ja 2,6 miljardit inimest on ilma korraliku kanalisatsioonita (WHO/UNICEF ühine seireprogramm 2004) (2); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 1,1 miljardil inimesel ei ole korralikku juurdepääsu joogiveele ja 2,6 miljardit inimest on ilma korraliku kanalisatsioonita (WHO/UNICEF ühine seireprogramm 2004) (2);

| B. | arvestades, et rahvastiku kasvu tõttu tuleb aastaks 2015 varustada joogiveega 1,1 miljardit inimest ja kanalisatsioonirajatistega 2,6 miljardit inimest, sealhulgas Aafrikas vastavalt 400 ja 410 miljonit; arvestades, et joogiveenõudlus kasvab pidevalt, kuna maailma rahvastiku arv ületab aastaks 2050 9 miljardit inimest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et rahvastiku kasvu tõttu tuleb aastaks 2015 varustada joogiveega 1,1 miljardit inimest ja kanalisatsioonirajatistega 2,6 miljardit inimest, sealhulgas Aafrikas vastavalt 400 ja 410 miljonit; arvestades, et joogiveenõudlus kasvab pidevalt, kuna maailma rahvastiku arv ületab aastaks 2050 9 miljardit inimest;

| C. | arvestades, et vee tähtsus sotsiaalmajanduslikus arengus on nüüdseks selgelt kindlaks tehtud, kuna see on oluline tegur tootmistegevuses ja sel on juhtiv osa põlluharimises, kalanduses, tervishoius, tööstuses, energias, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitses ning kõikides tarbimisvormides inimese heaolu jaoks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vee tähtsus sotsiaalmajanduslikus arengus on nüüdseks selgelt kindlaks tehtud, kuna see on oluline tegur tootmistegevuses ja sel on juhtiv osa põlluharimises, kalanduses, tervishoius, tööstuses, energias, ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse kaitses ning kõikides tarbimisvormides inimese heaolu jaoks;

| D. | arvestades, et tunnistatakse, et joogivee kättesaadavus on põhiline inimõigus, nagu kinnitavad rahvusvahelised sotsiaal-, majandus- ja kultuurilise õiguste konventsioonid, ning arvestades, et vett, mis on eluks ja inimese heaoluks peamine, ei saa pidada üksnes tarbeasjaks, vaid seda tuleb vaadelda ka sotsiaalse hüvena; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et tunnistatakse, et joogivee kättesaadavus on põhiline inimõigus, nagu kinnitavad rahvusvahelised sotsiaal-, majandus- ja kultuurilise õiguste konventsioonid, ning arvestades, et vett, mis on eluks ja inimese heaoluks peamine, ei saa pidada üksnes tarbeasjaks, vaid seda tuleb vaadelda ka sotsiaalse hüvena;

| E. | arvestades, et vesi ja kanalisatsioon on aastatuhande arengueesmärkide läbivad põhiküsimused, ning arvestades, et aastatuhande eesmärkide saavutamiseks on peamine käsitleda neid küsimusi asjakohaselt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vesi ja kanalisatsioon on aastatuhande arengueesmärkide läbivad põhiküsimused, ning arvestades, et aastatuhande eesmärkide saavutamiseks on peamine käsitleda neid küsimusi asjakohaselt;

| F. | arvestades, et üheski vaesuse vastu võitlemise strateegias ei saa eirata inimeste elulist vajadust vee järele ning selle peamise ressursi õiglase ja säästva majandamise vajadust ühiskonna huvides tervikuna; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et üheski vaesuse vastu võitlemise strateegias ei saa eirata inimeste elulist vajadust vee järele ning selle peamise ressursi õiglase ja säästva majandamise vajadust ühiskonna huvides tervikuna;

| G. | arvestades, et säästva, keskkonnasõbraliku veepuhastuse edendamine tagab puhta vee ja põllumaade väetamise võimaluse toidu tootmiseks; arvestades, et aastatuhande arengueesmärkides määratakse kindlaks ühe otsustava keskkonnategurina vesi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et säästva, keskkonnasõbraliku veepuhastuse edendamine tagab puhta vee ja põllumaade väetamise võimaluse toidu tootmiseks; arvestades, et aastatuhande arengueesmärkides määratakse kindlaks ühe otsustava keskkonnategurina vesi;

| H. | arvestades, et mitteküllaldane juurdepääs joogiveele ja kanalisatsioonile on arvukate haiguste põhjus; arvestades, et hügieenipuudusest tingitud nakkused ja rahvatervise riskid üldiselt on Aafrikas laialt levinud ning nende peamine põhjus on veeallikate saastatus, vee ebaõige kasutamine ja ebahügieeniline käitumine; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et mitteküllaldane juurdepääs joogiveele ja kanalisatsioonile on arvukate haiguste põhjus; arvestades, et hügieenipuudusest tingitud nakkused ja rahvatervise riskid üldiselt on Aafrikas laialt levinud ning nende peamine põhjus on veeallikate saastatus, vee ebaõige kasutamine ja ebahügieeniline käitumine;

| I. | arvestades, et maailma veevarud jagunevad ebavõrdselt, kusjuures 60 % mageveevarudest asub üheksas riigis (Brasiilia, Venemaa Föderatsioon, Kanada, Indoneesia, Hiina, Colombia, Ameerika Ühendriigid, Peruu ja India), ning arvestades, et riigid, kus valitseb magevee puudus, on peamiselt saared, väikeriigid ja põuased riigid (sh Iisrael, Liibüa, Mauritaania, Roheneemesaared, Djibouti ja Kuveit); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et maailma veevarud jagunevad ebavõrdselt, kusjuures 60 % mageveevarudest asub üheksas riigis (Brasiilia, Venemaa Föderatsioon, Kanada, Indoneesia, Hiina, Colombia, Ameerika Ühendriigid, Peruu ja India), ning arvestades, et riigid, kus valitseb magevee puudus, on peamiselt saared, väikeriigid ja põuased riigid (sh Iisrael, Liibüa, Mauritaania, Roheneemesaared, Djibouti ja Kuveit);

| J. | arvestades, et kolm neljast riigist, mis on sageli poliitiliselt, kultuuriliselt ja majanduslikult üksteisest erinevad, asuvad samade rahvusvaheliste jõgede ääres, ning arvestades, et ratsionaalse ja õiglase kasutamise lepingute puudumisel saab veest — eluallikast — potentsiaalne pingete ja vaidluste allikas, millest võib puhkeda konflikt; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kolm neljast riigist, mis on sageli poliitiliselt, kultuuriliselt ja majanduslikult üksteisest erinevad, asuvad samade rahvusvaheliste jõgede ääres, ning arvestades, et ratsionaalse ja õiglase kasutamise lepingute puudumisel saab veest — eluallikast — potentsiaalne pingete ja vaidluste allikas, millest võib puhkeda konflikt;

| K. | arvestades, et Aafrika ja Aasia riikides sõltub vee kättesaadavus paljudest hooajalistest kõikumistest ja perioodilistest põua- ja tulvaveetsüklitest, ning arvestades, et mõnedel ranniku- ja saareriikidel tuleb tegemist teha soolase vee põhjavette tungimise probleemiga; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Aafrika ja Aasia riikides sõltub vee kättesaadavus paljudest hooajalistest kõikumistest ja perioodilistest põua- ja tulvaveetsüklitest, ning arvestades, et mõnedel ranniku- ja saareriikidel tuleb tegemist teha soolase vee põhjavette tungimise probleemiga;

| L. | arvestades, et põud on sageli põhjustatud ebaõigest maakasutusest, ülekarjatamisest, metsaraiest ja suurte ebasobivate niisutusprojektide rakendamisest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et põud on sageli põhjustatud ebaõigest maakasutusest, ülekarjatamisest, metsaraiest ja suurte ebasobivate niisutusprojektide rakendamisest;

| M. | arvestades, et praegused arengusuundumused, muu hulgas demograafia, linnastumise, kliimamuutuste, keskkonna- ja majandusstruktuuride puhul, on põhiline veemajandusalane väljakutse arenenud riikide jaoks, eelkõige Saheli piirkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et praegused arengusuundumused, muu hulgas demograafia, linnastumise, kliimamuutuste, keskkonna- ja majandusstruktuuride puhul, on põhiline veemajandusalane väljakutse arenenud riikide jaoks, eelkõige Saheli piirkonnas;

| N. | arvestades, et intensiivpõllundus tarbib ligikaudu 70 % mageveest niisutamiseks, kusjuures kaod moodustavad 40 %, ning arvestades, et põlluniisutustehnikate parandamine peaks võimaldama olulist veekokkuhoidu ja põllumajandustoodangu kasvu, mis teeb toidunõudluse rahuldamiseks tasa vihmaveetoitega toodangu ikaldumise; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et intensiivpõllundus tarbib ligikaudu 70 % mageveest niisutamiseks, kusjuures kaod moodustavad 40 %, ning arvestades, et põlluniisutustehnikate parandamine peaks võimaldama olulist veekokkuhoidu ja põllumajandustoodangu kasvu, mis teeb toidunõudluse rahuldamiseks tasa vihmaveetoitega toodangu ikaldumise;

| O. | arvestades, et praegusi vee toiduks kasutamise vajadusi tuleb järgmise kümne aasta jooksul suurendada 50 % võrra, et saavutada aastatuhande arengueesmärk vähendada alatoitumuses inimeste arvu poole võrra; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praegusi vee toiduks kasutamise vajadusi tuleb järgmise kümne aasta jooksul suurendada 50 % võrra, et saavutada aastatuhande arengueesmärk vähendada alatoitumuses inimeste arvu poole võrra;

| P. | arvestades, et paljudes Aafrika maapiirkondades ei ole kohalikel elanikel juurdepääsu kaevudele, veevarustusvõrgule, joogiveeallikale või vihmaveepaagile; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et paljudes Aafrika maapiirkondades ei ole kohalikel elanikel juurdepääsu kaevudele, veevarustusvõrgule, joogiveeallikale või vihmaveepaagile;

| Q. | arvestades, et asjakohaste kanalisatsioonitehnoloogiate arendamine ja edendamine, sisetekkelisi rahalisi vahendeid mobiliseerivate strateegiate rakendamine ja kogukondade kaasamine võimaldab jätkusuutlikke kanalisatsioonimeetodeid järgmisel aastakümnel kohalikul tasandil edasi arendada; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et asjakohaste kanalisatsioonitehnoloogiate arendamine ja edendamine, sisetekkelisi rahalisi vahendeid mobiliseerivate strateegiate rakendamine ja kogukondade kaasamine võimaldab jätkusuutlikke kanalisatsioonimeetodeid järgmisel aastakümnel kohalikul tasandil edasi arendada;

| R. | arvestades, et infrastruktuuriuuenduste ja olemasolevate rajatiste hooldamise ja haldamise vajaduste katmiseks vajalike rahaliste vahendite puudumise tõttu veeteenused paratamatult halvenevad ja teenuste kõrge maksumuse tõttu tõrjutakse vaesed elanikerühmad välja, eelkõige linnalähipiirkondades; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et infrastruktuuriuuenduste ja olemasolevate rajatiste hooldamise ja haldamise vajaduste katmiseks vajalike rahaliste vahendite puudumise tõttu veeteenused paratamatult halvenevad ja teenuste kõrge maksumuse tõttu tõrjutakse vaesed elanikerühmad välja, eelkõige linnalähipiirkondades;

| S. | arvestades, et ratsionaalne veemajandus nõuab kohaliku elanikkonna, eriti naiste kaasamist, kellel on veemajanduses oluline roll, riiklikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning ka sobivat maksustamist, et tagada üldine juurdepääs esmavajaduste rahuldamiseks vajalikule veele, tagades samal ajal vee tõhusa kasutamise kasutaja vastutuse tõstmise abil; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et ratsionaalne veemajandus nõuab kohaliku elanikkonna, eriti naiste kaasamist, kellel on veemajanduses oluline roll, riiklikul, kohalikul ja piirkondlikul tasandil ning ka sobivat maksustamist, et tagada üldine juurdepääs esmavajaduste rahuldamiseks vajalikule veele, tagades samal ajal vee tõhusa kasutamise kasutaja vastutuse tõstmise abil;

| T. | arvestades, et valitsused ei ole arengumaades suutelised kehtestama veehindu varustusmaksumust peegeldaval tasemel; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et valitsused ei ole arengumaades suutelised kehtestama veehindu varustusmaksumust peegeldaval tasemel;

| U. | arvestades, et kasinate veevarude ja veeteenuste haldamise põhjuseks on vajalike tehniliste, rahaliste ja inimressursside puudus; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et kasinate veevarude ja veeteenuste haldamise põhjuseks on vajalike tehniliste, rahaliste ja inimressursside puudus;

| V. | arvestades, et veerevarude haldamise erastamist ja avalike teenuste liberaliseerimist hõlmavad poliitikad on kiirendanud välisvõla kasvu lõunamaades, kelle olemasolevad ressursid on reserveeritud pigem võla katteks kui säästvaks arenguks ja elanike juurdepääsuks joogiveele, haridusele, tervishoiule, eluasemele ja energiale; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et veerevarude haldamise erastamist ja avalike teenuste liberaliseerimist hõlmavad poliitikad on kiirendanud välisvõla kasvu lõunamaades, kelle olemasolevad ressursid on reserveeritud pigem võla katteks kui säästvaks arenguks ja elanike juurdepääsuks joogiveele, haridusele, tervishoiule, eluasemele ja energiale;

| W. | arvestades, et erasektori osalus veevarustuses ja kanalisatsioonis jääb arengumaades madalaks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et erasektori osalus veevarustuses ja kanalisatsioonis jääb arengumaades madalaks;

| X. | arvestades, et eraosalus veeteenustes jääb vaidlusi tekitavaks tulenevalt asjaolust, et üleüldist mittediskrimineerivat veekasutust tuleb pidada õiguseks; arvestades siiski, et erasektori osalus võib mõnedel juhtudel anda veeteenustesse rahalise ja juhtimisalase panuse ning panustada uude tehnoloogiasse ja oskustesse; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et eraosalus veeteenustes jääb vaidlusi tekitavaks tulenevalt asjaolust, et üleüldist mittediskrimineerivat veekasutust tuleb pidada õiguseks; arvestades siiski, et erasektori osalus võib mõnedel juhtudel anda veeteenustesse rahalise ja juhtimisalase panuse ning panustada uude tehnoloogiasse ja oskustesse;

| Y. | arvestades, et enamikus arengumaades on tõeline soov võtta vee-, hügieeni- ja kanalisatsiooniküsimusi arengupoliitikas ja -strateegiates (detsentraliseerimine, võitlemine vaesuse vastu, veevarude integreeritud majandamine jms) ning vee ja kanalisatsiooni rahastamise algatustes (EL, NEPAD, Aafrika Arengupank, Aafrika Liidu veeküsimustega tegelevate ministrite nõukogu (AMCOW) jt) nõuetekohaselt arvesse; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et enamikus arengumaades on tõeline soov võtta vee-, hügieeni- ja kanalisatsiooniküsimusi arengupoliitikas ja -strateegiates (detsentraliseerimine, võitlemine vaesuse vastu, veevarude integreeritud majandamine jms) ning vee ja kanalisatsiooni rahastamise algatustes (EL, NEPAD, Aafrika Arengupank, Aafrika Liidu veeküsimustega tegelevate ministrite nõukogu (AMCOW) jt) nõuetekohaselt arvesse;

| Z. | arvestades, et aastatuhande eesmärkide saavutamiseks tehakse Euroopa tasandil algatusi, kaasa arvatud Euroopa Liidu veealgatus, mille eesmärk on edendada paremat juurdepääsu joogiveele ja kanalisatsioonile puudust kannatavate inimrühmade jaoks AKV riikides, kusjuures tegeldakse aktiivselt finantsdefitsiidi küsimusega, |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et aastatuhande eesmärkide saavutamiseks tehakse Euroopa tasandil algatusi, kaasa arvatud Euroopa Liidu veealgatus, mille eesmärk on edendada paremat juurdepääsu joogiveele ja kanalisatsioonile puudust kannatavate inimrühmade jaoks AKV riikides, kusjuures tegeldakse aktiivselt finantsdefitsiidi küsimusega,

| AA. | arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad ligi 1,4 miljardit eurot aastas vee ja kanalisatsiooni jaoks arengumaades, mis teeb EList maailma suurima abiandja selles valdkonnas, ning arvestades, et seda rahalist abi tuleb kasutada avaliku sektori tugevdamiseks, mis peab tagama juurdepääsu veevarustusele; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et EL ja selle liikmesriigid annavad ligi 1,4 miljardit eurot aastas vee ja kanalisatsiooni jaoks arengumaades, mis teeb EList maailma suurima abiandja selles valdkonnas, ning arvestades, et seda rahalist abi tuleb kasutada avaliku sektori tugevdamiseks, mis peab tagama juurdepääsu veevarustusele;

| AB. | arvestades, et ELi veemajandusalase algatuse eesmärk on suurendada rahvusvahelist mobiliseerimist aastatuhande eesmärkide ja säästva arengu teemalisel tippkohtumisel seatud joogivee- ja kanalisatsioonieesmärkide saavutamiseks piirkondlike strateegiliste partnerluste kaudu, mis hõlmavad kõiki sidusrühmi — valitsusi, kodanikuühiskonda, kohalikke omavalitsusi ja erasektorit, |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ELi veemajandusalase algatuse eesmärk on suurendada rahvusvahelist mobiliseerimist aastatuhande eesmärkide ja säästva arengu teemalisel tippkohtumisel seatud joogivee- ja kanalisatsioonieesmärkide saavutamiseks piirkondlike strateegiliste partnerluste kaudu, mis hõlmavad kõiki sidusrühmi — valitsusi, kodanikuühiskonda, kohalikke omavalitsusi ja erasektorit,

| 1. | kordab, et üleüldine mittediskrimineeriv juurdepääs veele on õigus, ning on seisukohal, et arengupoliitikas ning vaesusevastases poliitikas ja strateegiates tuleb arvesse võtta inimeste, eriti kõige kehvemas olukorras olevate rühmade elulist vajadust vee järele, ning vajadust tagada, et veevarusid hallatakse õiglaselt ja säästvalt ühiskonna huvides tervikuna; |
| --- | --- |

1.

kordab, et üleüldine mittediskrimineeriv juurdepääs veele on õigus, ning on seisukohal, et arengupoliitikas ning vaesusevastases poliitikas ja strateegiates tuleb arvesse võtta inimeste, eriti kõige kehvemas olukorras olevate rühmade elulist vajadust vee järele, ning vajadust tagada, et veevarusid hallatakse õiglaselt ja säästvalt ühiskonna huvides tervikuna;

| 2. | kutsub AKV riike üles võtma kasutusele põllumajanduspoliitikad ja -strateegiad, mis edendavad niisutusmeetodeid, mis võimaldavad suuremat veekokkuhoidu ja teevad kontrolli vee üle prioriteediks jätkusuutliku toiduohutuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

2.

kutsub AKV riike üles võtma kasutusele põllumajanduspoliitikad ja -strateegiad, mis edendavad niisutusmeetodeid, mis võimaldavad suuremat veekokkuhoidu ja teevad kontrolli vee üle prioriteediks jätkusuutliku toiduohutuse saavutamiseks;

| 3. | soovitab, et AKV riigid võtavad kasutusele integreeritud jätkusuutlikul veevarude majandamisel põhinevad uued veetootmis- ja -tarbimismeetodid, võttes arvesse vee sotsiaalmajanduslikku mõõdet ja omistades esmase tähtsuse sisetekkeliste ressursside mobiliseerimisel, asjakohaste tehnoloogiate edendamisel ja kõikide sidusrühmade kaasamisel põhinevale ökoloogilisele põllundusele; |
| --- | --- |

3.

soovitab, et AKV riigid võtavad kasutusele integreeritud jätkusuutlikul veevarude majandamisel põhinevad uued veetootmis- ja -tarbimismeetodid, võttes arvesse vee sotsiaalmajanduslikku mõõdet ja omistades esmase tähtsuse sisetekkeliste ressursside mobiliseerimisel, asjakohaste tehnoloogiate edendamisel ja kõikide sidusrühmade kaasamisel põhinevale ökoloogilisele põllundusele;

| 4. | palub ELil pöörata erilist tähelepanu rängas veepuuduses kannatavatele AKV riikidele ning sellega kaasnevatele põua- ja näljatagajärgedele, suurendades antavat abi; |
| --- | --- |

4.

palub ELil pöörata erilist tähelepanu rängas veepuuduses kannatavatele AKV riikidele ning sellega kaasnevatele põua- ja näljatagajärgedele, suurendades antavat abi;

| 5. | tunnistab, et vee erastamine on arengumaades endiselt väga delikaatne ja vaidlusi tekitav küsimus, mida tuleb vastavalt kohelda; nõuab, et veevarude majandamise erastamist ja avalike teenuste liberaliseerimist hõlmavates poliitikates käsitletaks AKV riikides järjekindlalt sotsiaalset vastutust, ning et nende tingimuseks oleks jõukohase hinnaga ja suurem veevarustus ja kanalisatsioon, eriti kõige vaesemate inimeste jaoks, ja põhimõte, et üleüldist mittediskrimineerivat veekasutust tuleb vaadelda kui õigust; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et vee erastamine on arengumaades endiselt väga delikaatne ja vaidlusi tekitav küsimus, mida tuleb vastavalt kohelda; nõuab, et veevarude majandamise erastamist ja avalike teenuste liberaliseerimist hõlmavates poliitikates käsitletaks AKV riikides järjekindlalt sotsiaalset vastutust, ning et nende tingimuseks oleks jõukohase hinnaga ja suurem veevarustus ja kanalisatsioon, eriti kõige vaesemate inimeste jaoks, ja põhimõte, et üleüldist mittediskrimineerivat veekasutust tuleb vaadelda kui õigust;

| 6. | nõuab rahvusvahelise surve lõpetamist arengumaadele kahe- ja mitmepoolsetel foorumitel ja rahvusvaheliste finantsasutuste kaudu toimuvatel läbirääkimistel nende veetööstuste liberaliseerimiseks, mis õõnestab nende avalikke teenuseid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

nõuab rahvusvahelise surve lõpetamist arengumaadele kahe- ja mitmepoolsetel foorumitel ja rahvusvaheliste finantsasutuste kaudu toimuvatel läbirääkimistel nende veetööstuste liberaliseerimiseks, mis õõnestab nende avalikke teenuseid selles valdkonnas;

| 7. | tuletab meelde, et kuigi vesi ja kanalisatsioon on ulatuslikult läbivad küsimused, ei ole neid ikka veel asjakohaselt integreeritud nendega seonduvate teiste sektorite, nagu põllumajandus-, tööstus-, tervishoiu-, haridus-, metsandus- ja keskkonnaalastesse arengumeetmetesse; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et kuigi vesi ja kanalisatsioon on ulatuslikult läbivad küsimused, ei ole neid ikka veel asjakohaselt integreeritud nendega seonduvate teiste sektorite, nagu põllumajandus-, tööstus-, tervishoiu-, haridus-, metsandus- ja keskkonnaalastesse arengumeetmetesse;

| 8. | märgib, et veevarude seisukord halveneb kliimamuutuse tõttu, ja tuletab meelde, et veeökosüsteemide dünaamiline säästev majandamine on kliimamuutuse negatiivse mõju ennetamiseks ja leevendamiseks peamine; |
| --- | --- |

8.

märgib, et veevarude seisukord halveneb kliimamuutuse tõttu, ja tuletab meelde, et veeökosüsteemide dünaamiline säästev majandamine on kliimamuutuse negatiivse mõju ennetamiseks ja leevendamiseks peamine;

| 9. | tuletab meelde, et säästvatest majandamistavadest teadlikkuse tõstmine on tulevastele põlvedele veevarustuse tagamises peamine, sest seeläbi suureneb toiduohutus ning paraneb elanikkonna hügieeni- ja sanitaarkäitumine; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et säästvatest majandamistavadest teadlikkuse tõstmine on tulevastele põlvedele veevarustuse tagamises peamine, sest seeläbi suureneb toiduohutus ning paraneb elanikkonna hügieeni- ja sanitaarkäitumine;

| 10. | nõuab veevarude terviklikku majandamist, võttes arvesse kõiki õigusjärgseid kasutusi ja nõudlust erilise rõhuasetusega maa- ja veekasutuse integreerimisele, üles- ja allavoolu piirkondadele, rannikualade haldamisele ning pinna- ja põhjavete majandamisele; |
| --- | --- |

10.

nõuab veevarude terviklikku majandamist, võttes arvesse kõiki õigusjärgseid kasutusi ja nõudlust erilise rõhuasetusega maa- ja veekasutuse integreerimisele, üles- ja allavoolu piirkondadele, rannikualade haldamisele ning pinna- ja põhjavete majandamisele;

| 11. | tunnistab, et sugu ja kultuur mängivad vee ja kanalisatsiooni arendamisel oma osa, ning tuletab meelde, et kõik lähenemisviisid ja lahendused tuleb kohandada kohalikele kultuuri- ja soorollidele; |
| --- | --- |

11.

tunnistab, et sugu ja kultuur mängivad vee ja kanalisatsiooni arendamisel oma osa, ning tuletab meelde, et kõik lähenemisviisid ja lahendused tuleb kohandada kohalikele kultuuri- ja soorollidele;

| 12. | tuletab meelde, et arengumaades vee säästva kättesaadavuse ja majandamise suunas edu saavutamine sõltub tugevast poliitilisest pühendumusest, läbipaistvusest ja sidusrühmade omandist kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde, et arengumaades vee säästva kättesaadavuse ja majandamise suunas edu saavutamine sõltub tugevast poliitilisest pühendumusest, läbipaistvusest ja sidusrühmade omandist kohalikul tasandil;

| 13. | tuletab meelde kasutajate seas vee suhtes vastutustundliku käitumise edendamise tähtsust, mis eeldab veemajanduses üleminekut tarnekeskselt lähenemisviisilt nõudlusest lähtuvale; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde kasutajate seas vee suhtes vastutustundliku käitumise edendamise tähtsust, mis eeldab veemajanduses üleminekut tarnekeskselt lähenemisviisilt nõudlusest lähtuvale;

| 14. | on seisukohal, et valitsusasutused peaksid säilitama kontrolli veemajanduse üle, võimaldades sellele juurdepääsu kõigile ning rakendades hinnatasemeid, mis on üldsusele läbipaistvad; |
| --- | --- |

14.

on seisukohal, et valitsusasutused peaksid säilitama kontrolli veemajanduse üle, võimaldades sellele juurdepääsu kõigile ning rakendades hinnatasemeid, mis on üldsusele läbipaistvad;

| 15. | on seisukohal, et rahalised vahendid, mis on rühmitatud suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse osana, peaksid aitama rahastada elulisi vee- ja kanalisatsioonisektorit ning haridus- ja tervishoiusektorit; |
| --- | --- |

15.

on seisukohal, et rahalised vahendid, mis on rühmitatud suurtes võlgades olevate vaeste riikide algatuse osana, peaksid aitama rahastada elulisi vee- ja kanalisatsioonisektorit ning haridus- ja tervishoiusektorit;

| 16. | julgustab ELi ja AKV riike võtma veepoliitika toetuseks kasutusele selliseid uuenduslikke rahastamisvahendeid nagu kohalikud, riiklikud, piirkondlikud ja kontinentaalsed rahalised vahendid ning olemasolevad avaliku ja erasektori rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

16.

julgustab ELi ja AKV riike võtma veepoliitika toetuseks kasutusele selliseid uuenduslikke rahastamisvahendeid nagu kohalikud, riiklikud, piirkondlikud ja kontinentaalsed rahalised vahendid ning olemasolevad avaliku ja erasektori rahastamisvahendid;

| 17. | palub ELil jätkata jõupingutusi AKV riikidele jätkusuutliku vee kättesaadavuse kindlustamiseks, et teha kontroll vee üle strateegiliseks tipp-prioriteediks, mis võimaldab AKV riikidel vähendada kõige rängemas olukorras olevate riikide struktuurilist haavatavust; |
| --- | --- |

17.

palub ELil jätkata jõupingutusi AKV riikidele jätkusuutliku vee kättesaadavuse kindlustamiseks, et teha kontroll vee üle strateegiliseks tipp-prioriteediks, mis võimaldab AKV riikidel vähendada kõige rängemas olukorras olevate riikide struktuurilist haavatavust;

| 18. | nõuab ELi-AKV koostööprotsessi potentsiaali tugevdamist vee ja kanalisatsiooni valdkonnas; nõuab, et AKV riigid annaksid veele ja kanalisatsioonile oma arengustrateegiates ja -kavades suurema prioriteetsuse, ning ELi kooskõlastatud reageerimist selliste mehhanismide kaudu nagu ELi veealgatus, AKV-ELi veerahastu ning komisjoni ja liikmesriikide arenguabiprogrammid; |
| --- | --- |

18.

nõuab ELi-AKV koostööprotsessi potentsiaali tugevdamist vee ja kanalisatsiooni valdkonnas; nõuab, et AKV riigid annaksid veele ja kanalisatsioonile oma arengustrateegiates ja -kavades suurema prioriteetsuse, ning ELi kooskõlastatud reageerimist selliste mehhanismide kaudu nagu ELi veealgatus, AKV-ELi veerahastu ning komisjoni ja liikmesriikide arenguabiprogrammid;

| 19. | palub ELil toetada uurimistegevust, milles käsitletaks veevõtukohti ja lauskmaadelt jõgede kaotamist, mis võivad põhjustada soostumist, veevarude aurustumist 50 % ulatuses ja joodipuudust jõekalade jaoks, mis võib omakorda põhjustada joodipuudust elanike, eriti laste hulgas; |
| --- | --- |

19.

palub ELil toetada uurimistegevust, milles käsitletaks veevõtukohti ja lauskmaadelt jõgede kaotamist, mis võivad põhjustada soostumist, veevarude aurustumist 50 % ulatuses ja joodipuudust jõekalade jaoks, mis võib omakorda põhjustada joodipuudust elanike, eriti laste hulgas;

| 20. | palub komisjonil läbi viia AKV-ELi veerahastu hindamine ja hinnata sellest rahastatud projekte, et kindlaks määrata, kas 10. EAFi raames tuleb selles valdkonnas edasiste algatuste jaoks kõrvale panna spetsiaalseid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil läbi viia AKV-ELi veerahastu hindamine ja hinnata sellest rahastatud projekte, et kindlaks määrata, kas 10. EAFi raames tuleb selles valdkonnas edasiste algatuste jaoks kõrvale panna spetsiaalseid rahalisi vahendeid;

| 21. | tunnistab vajadust oluliselt suurendada rahalisi vahendeid infrastruktuuriuuenduste ning vee- ja kanalisatsioonirajatiste hooldamis- ja haldamiskulude katteks, et parandada teenuseid ja kaasata teenustesse suur osa elanikkonnast, kes ei ole suuteline maksma kõrgeid veeteenusehindu; |
| --- | --- |

21.

tunnistab vajadust oluliselt suurendada rahalisi vahendeid infrastruktuuriuuenduste ning vee- ja kanalisatsioonirajatiste hooldamis- ja haldamiskulude katteks, et parandada teenuseid ja kaasata teenustesse suur osa elanikkonnast, kes ei ole suuteline maksma kõrgeid veeteenusehindu;

| 22. | tuletab meelde, et ELi veemajandusalase algatuse põhieesmärgid on tugevdada poliitilist pühendumust vee ja kanalisatsiooni suhtes ning parandada veemajanduse tõhusust dialoogis kõikide sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ning avaliku ja erasektoriga, edendades nõudlusest juhinduvat lähenemisviisi ja abiandjate reageerimise kooskõlastamist; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama toetust ja kaasatust nende eesmärkide poole püüdlemisel; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et ELi veemajandusalase algatuse põhieesmärgid on tugevdada poliitilist pühendumust vee ja kanalisatsiooni suhtes ning parandada veemajanduse tõhusust dialoogis kõikide sidusrühmadega, sealhulgas kodanikuühiskonna ning avaliku ja erasektoriga, edendades nõudlusest juhinduvat lähenemisviisi ja abiandjate reageerimise kooskõlastamist; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama toetust ja kaasatust nende eesmärkide poole püüdlemisel;

| 23. | nõuab institutsioonide tugevdamist ja suutlikkuse loomist vee haldamise parandamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks õiguslike ja poliitiliste reformide abil ning inimressursside arendamise, koolitamise ja koostöövõrgustiku loomise abil; |
| --- | --- |

23.

nõuab institutsioonide tugevdamist ja suutlikkuse loomist vee haldamise parandamiseks ja korruptsiooni vastu võitlemiseks õiguslike ja poliitiliste reformide abil ning inimressursside arendamise, koolitamise ja koostöövõrgustiku loomise abil;

| 24. | kutsub AKV riike üles jagama samu veevõtualasid, et parandada kooskõlastuspoliitikat ning sekkumisstrateegiaid ja veevarude majandamise strateegiaid, nimelt veepoliitika eest vastutavate piirkondlike organisatsioonide asutamisega ja/või nende suutlikkuse tõstmisega, selleks et tagada vahendamine veekasutusalastes vaidlustes ja edendada ühiste varade jagamise kultuuri tekkimist ning toetada nende varade vastutustundlikumat majandamist; kutsub ELi liikmesriikide valitsusi ja rahvusvahelist üldsust üles toetama AKV riike nende jõupingutustes; |
| --- | --- |

24.

kutsub AKV riike üles jagama samu veevõtualasid, et parandada kooskõlastuspoliitikat ning sekkumisstrateegiaid ja veevarude majandamise strateegiaid, nimelt veepoliitika eest vastutavate piirkondlike organisatsioonide asutamisega ja/või nende suutlikkuse tõstmisega, selleks et tagada vahendamine veekasutusalastes vaidlustes ja edendada ühiste varade jagamise kultuuri tekkimist ning toetada nende varade vastutustundlikumat majandamist; kutsub ELi liikmesriikide valitsusi ja rahvusvahelist üldsust üles toetama AKV riike nende jõupingutustes;

| 25. | nõuab erinevate veekasutajate vahel ulatuslikku dialoogi kohalikul, riiklikul ja piiriülesel tasandil eri sektorite lõikes tõhusa planeerimise arendamiseks, veehoidlate adekvaatseks haldamiseks, kahepoolsete veeprojektide andmebaasi arendamiseks, kõrgharidusasutuste vahelise pikaajalise institutsionaalse ühenduse ja koostöö edendamiseks, kohalike teadmise jagamiseks ja ökosüsteemide säilitamiseks; |
| --- | --- |

25.

nõuab erinevate veekasutajate vahel ulatuslikku dialoogi kohalikul, riiklikul ja piiriülesel tasandil eri sektorite lõikes tõhusa planeerimise arendamiseks, veehoidlate adekvaatseks haldamiseks, kahepoolsete veeprojektide andmebaasi arendamiseks, kõrgharidusasutuste vahelise pikaajalise institutsionaalse ühenduse ja koostöö edendamiseks, kohalike teadmise jagamiseks ja ökosüsteemide säilitamiseks;

| 26. | teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidule ja kõikidele veemajanduse eest vastutavatele organisatsioonidele. |
| --- | --- |

26.

teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule, Euroopa Komisjonile, ÜRO peasekretärile, Aafrika Liidule ja kõikidele veemajanduse eest vastutavatele organisatsioonidele.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 23. novembril 2006 Bridgetownis (Barbados).

(2)  http://www.wssinfo.org

RESOLUTSIOON
   (1)

majanduspartnerluslepingute läbirääkimiste läbivaatamise kohta

AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee,

| — | kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006; |
| --- | --- |

—

kes kohtus Bridgetownis (Barbados) 20.–23. novembrini 2006;

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 17 lõiget 2;

| — | võttes arvesse oma resolutsiooni, mis võeti vastu 21. märtsil 2002. aastal Kaplinnas (Lõuna-Aafrika) (2); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsiooni, mis võeti vastu 21. märtsil 2002. aastal Kaplinnas (Lõuna-Aafrika) (2);

| — | võttes arvesse Cotonou lepingu artikli 37 lõiget 1, milles sätestatakse, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimised toimuvad „ettevalmistusajal, mis lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2007”; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou lepingu artikli 37 lõiget 1, milles sätestatakse, et majanduspartnerluslepingute läbirääkimised toimuvad „ettevalmistusajal, mis lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2007”;

| — | võttes arvesse Aafrika Liidu liikmesriikide kaubandusministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 14. aprillil 2006 Nairobis (Kenya); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Aafrika Liidu liikmesriikide kaubandusministrite deklaratsiooni, mis võeti vastu 14. aprillil 2006 Nairobis (Kenya);

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (3); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 23. märtsi 2006. aasta resolutsiooni majanduskoostöö lepingute (EPA) mõju kohta arengule (3);

| — | võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eriti selle XXIV artiklit; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist tolli- ja kaubanduskokkulepet (GATT), eriti selle XXIV artiklit;

| — | võttes arvesse otsuseid, resolutsioone ja deklaratsioone, mille AKV ministrite nõukogu võttis vastu oma 83. istungil, mis peeti Port Moresbys 28.–31. maini 2006, eriti otsust nr 2 majanduspartnerluslepingute kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse otsuseid, resolutsioone ja deklaratsioone, mille AKV ministrite nõukogu võttis vastu oma 83. istungil, mis peeti Port Moresbys 28.–31. maini 2006, eriti otsust nr 2 majanduspartnerluslepingute kohta,

| A. | arvestades, et on vaja läbi viia majanduspartnerluslepingute alaste läbirääkimiste kriitiline hindamine; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et on vaja läbi viia majanduspartnerluslepingute alaste läbirääkimiste kriitiline hindamine;

| B. | märkides, et enamikus piirkondades on majanduspartnerluslepingute alased läbirääkimised jõudnud praktiliselt ummikseisu, arvestades lahkarvamusi selles osas, mida mõistetakse „arengumõõtme ”all, mis peaks olema majanduspartnerluslepingute alastes aruteludes keskne; |
| --- | --- |

B.

märkides, et enamikus piirkondades on majanduspartnerluslepingute alased läbirääkimised jõudnud praktiliselt ummikseisu, arvestades lahkarvamusi selles osas, mida mõistetakse „arengumõõtme ”all, mis peaks olema majanduspartnerluslepingute alastes aruteludes keskne;

| C. | arvestades, et Euroopa pool ei ole seni arengumõõtme rahastamiseks kindlaid ja konkreetseid ettevõtmisi teinud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa pool ei ole seni arengumõõtme rahastamiseks kindlaid ja konkreetseid ettevõtmisi teinud;

| D. | arvestades, et majandusarengu ja piirkondliku koostöö AKV riikides toetamise küsimust käsitletakse Cotonou lepingus, eriti artiklites 21, 22, 25, 29, 30, 33 ja 35; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et majandusarengu ja piirkondliku koostöö AKV riikides toetamise küsimust käsitletakse Cotonou lepingus, eriti artiklites 21, 22, 25, 29, 30, 33 ja 35;

| E. | võttes arvesse riikides ning kodanikuühiskonnas ja erasektoris avaldatud ilmset muret riiklikul ja piirkondlikul tasandil teostatud mõju hindamise järelduste suhtes; |
| --- | --- |

E.

võttes arvesse riikides ning kodanikuühiskonnas ja erasektoris avaldatud ilmset muret riiklikul ja piirkondlikul tasandil teostatud mõju hindamise järelduste suhtes;

| F. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute põhieesmärk peab olema kaasa aidata AKV riikide säästvale sotsiaal- ja majandusarengule AKV riikides siseriiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste turgude jaoks toodetud kaupadele ja teenustele suurema lisandväärtuse andmise edendamise teel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute põhieesmärk peab olema kaasa aidata AKV riikide säästvale sotsiaal- ja majandusarengule AKV riikides siseriiklike, piirkondlike ja rahvusvaheliste turgude jaoks toodetud kaupadele ja teenustele suurema lisandväärtuse andmise edendamise teel;

| G. | arvestades, et põllumajandussektor on enamiku AKV riikide arengumootor, sest see annab märkimisväärse panuse riikide SKTsse ja on paljude inimeste jaoks peamine tööhõive- ja tuluallikas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et põllumajandussektor on enamiku AKV riikide arengumootor, sest see annab märkimisväärse panuse riikide SKTsse ja on paljude inimeste jaoks peamine tööhõive- ja tuluallikas;

| H. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud peavad tagama, et suuremast kaubandusest ja majanduskasvust tõusev kasu aitab Cotonou kohustuste täitmiseks vaesust vähendada; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud peavad tagama, et suuremast kaubandusest ja majanduskasvust tõusev kasu aitab Cotonou kohustuste täitmiseks vaesust vähendada;

| I. | arvestades, et elanikkonna haridus- ja väljaõppetase on konkurentsivõime põhitegur ning mõnedes AKV piirkondades pärsib seda kasvav HIV/AIDSi kriis; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et elanikkonna haridus- ja väljaõppetase on konkurentsivõime põhitegur ning mõnedes AKV piirkondades pärsib seda kasvav HIV/AIDSi kriis;

| J. | arvestades, et ehtsa piirkondliku turu rajamine tolliliidus on majanduspartnerluslepingute eduka elluviimise põhialuseks; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ehtsa piirkondliku turu rajamine tolliliidus on majanduspartnerluslepingute eduka elluviimise põhialuseks;

| K. | arvestades, et majanduspartnerluslepingutes kavandatud piirkondadevahelise kaubanduse kasvu takistavad nõrgad piirkondadevahelised infrastruktuurid ja arvukad mittetariifsed kaubandustõkked; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et majanduspartnerluslepingutes kavandatud piirkondadevahelise kaubanduse kasvu takistavad nõrgad piirkondadevahelised infrastruktuurid ja arvukad mittetariifsed kaubandustõkked;

| L. | tunnistades Euroopa Liidule õigust tagada kõrged fütosanitaar- ja muud tervishoiustandardid ning nõudes seega AKV riikidele suuremat abi sellise eeskirja täitmiseks, et neil oleks võimalik oma tooteid Euroopa Liitu eksportida; |
| --- | --- |

L.

tunnistades Euroopa Liidule õigust tagada kõrged fütosanitaar- ja muud tervishoiustandardid ning nõudes seega AKV riikidele suuremat abi sellise eeskirja täitmiseks, et neil oleks võimalik oma tooteid Euroopa Liitu eksportida;

| M. | arvestades, et Euroopa Liidu arenenud riikide ja AKV arengumaade vastastikune kaubandusvabadus kujutab endast tõsist riski seni, kuni AKV riigid saavad konkurentsivõimeliseks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Euroopa Liidu arenenud riikide ja AKV arengumaade vastastikune kaubandusvabadus kujutab endast tõsist riski seni, kuni AKV riigid saavad konkurentsivõimeliseks;

| N. | arvestades, et majanduspartnerluslepingu tingimused ei kajasta olemasolevaid piirkondlikke majandusintegratsiooni kokkuleppeid; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et majanduspartnerluslepingu tingimused ei kajasta olemasolevaid piirkondlikke majandusintegratsiooni kokkuleppeid;

| O. | arvestades, et AKV peab lahendama piirkondlike rühmade kattuva liikmelisuse küsimused ja kehtestama pikaajalised piirkondliku ühtlustamise raamistikud, et tagada majanduspartnerluslepingute edukus ja teostatavus; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et AKV peab lahendama piirkondlike rühmade kattuva liikmelisuse küsimused ja kehtestama pikaajalised piirkondliku ühtlustamise raamistikud, et tagada majanduspartnerluslepingute edukus ja teostatavus;

| P. | arvestades, et 2001. aastal Dohas WTO lubatud maksekohustusest vabastamine ELi ja AKV riikide vahel kaubandusalaste soodussuhete võimaldamiseks oli mõeldud kolme aasta võrra pikemaks ajaks (kuni 2007. aastani) kui samal ajal algatatud Doha läbirääkimistevoor (pidi lõpetatama 2004. aastal); |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 2001. aastal Dohas WTO lubatud maksekohustusest vabastamine ELi ja AKV riikide vahel kaubandusalaste soodussuhete võimaldamiseks oli mõeldud kolme aasta võrra pikemaks ajaks (kuni 2007. aastani) kui samal ajal algatatud Doha läbirääkimistevoor (pidi lõpetatama 2004. aastal);

| Q. | arvestades, et survet avaldav rahaliste vahendite kättesaadavuse ja õigeaegse väljamaksmise probleem jääb tõsiseks komistuskiviks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et survet avaldav rahaliste vahendite kättesaadavuse ja õigeaegse väljamaksmise probleem jääb tõsiseks komistuskiviks;

| R. | arvestades, et majanduspartnerluslepingute alaste läbirääkimiste ja WTO läbirääkimistevooru paralleelset läbiviimist on katkestanud Doha vooru peatamine, mis on tekitanud põhjendatud muret majanduspartnerluslepingute alastel läbirääkimistel võetavate kohustuste suhtes; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et majanduspartnerluslepingute alaste läbirääkimiste ja WTO läbirääkimistevooru paralleelset läbiviimist on katkestanud Doha vooru peatamine, mis on tekitanud põhjendatud muret majanduspartnerluslepingute alastel läbirääkimistel võetavate kohustuste suhtes;

| S. | mõistes AKV vastumeelsust pidada kahepoolseid või muul viisil läbirääkimisi küsimustes, mis on mitmepoolsel tasandil kõrvale heidetud; |
| --- | --- |

S.

mõistes AKV vastumeelsust pidada kahepoolseid või muul viisil läbirääkimisi küsimustes, mis on mitmepoolsel tasandil kõrvale heidetud;

| T. | tunnistades, et läbirääkimiste positiivsed tulemused võivad aidata uuesti määratleda, mida mitmepoolne arenguvoor peaks sisaldama; tunnistades lisaks, et majanduspartnerluslepingud peaksid Doha lepet täiendama ja mitte olema sellele alternatiiviks; |
| --- | --- |

T.

tunnistades, et läbirääkimiste positiivsed tulemused võivad aidata uuesti määratleda, mida mitmepoolne arenguvoor peaks sisaldama; tunnistades lisaks, et majanduspartnerluslepingud peaksid Doha lepet täiendama ja mitte olema sellele alternatiiviks;

| U. | võttes arvesse majanduspartnerluslepingu kohandamismehhanismide loomist, milles käsitletakse riigitulude kaotamist tulenevalt majanduspartnerluslepinguga kehtestatud kaubanduse liberaliseerimisest ja struktuurilist kohandamist, ning AKV riikides majandusarengu ja piirkondliku koostöö jaoks toetuse andmist; |
| --- | --- |

U.

võttes arvesse majanduspartnerluslepingu kohandamismehhanismide loomist, milles käsitletakse riigitulude kaotamist tulenevalt majanduspartnerluslepinguga kehtestatud kaubanduse liberaliseerimisest ja struktuurilist kohandamist, ning AKV riikides majandusarengu ja piirkondliku koostöö jaoks toetuse andmist;

| V. | arvestades, et Cotonou lepingu artiklis 2 sätestatakse diferentseeritud kohtlemine, arvestades AKV riikide erinevaid arengutasemeid; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Cotonou lepingu artiklis 2 sätestatakse diferentseeritud kohtlemine, arvestades AKV riikide erinevaid arengutasemeid;

| W. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud peavad hõlbustama vähendada praegust meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust majandus- ja sotsiaalsektoris; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud peavad hõlbustama vähendada praegust meeste ja naiste vahelist ebavõrdsust majandus- ja sotsiaalsektoris;

| X. | märkides, et mis puutub Euroopa poolde, siis ei ole majanduspartnerluslepingute tagajärjed selles läbirääkimistejärgus veel selgelt määratletud; |
| --- | --- |

X.

märkides, et mis puutub Euroopa poolde, siis ei ole majanduspartnerluslepingute tagajärjed selles läbirääkimistejärgus veel selgelt määratletud;

| Y. | arvestades, et majanduspartnerluslepingud suurendavad igal juhul AKV riikide rahalisi vajadusi tugevama piirkondliku integratsioonipoliitika ja majandusreformide teostamiseks; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et majanduspartnerluslepingud suurendavad igal juhul AKV riikide rahalisi vajadusi tugevama piirkondliku integratsioonipoliitika ja majandusreformide teostamiseks;

| Z. | arvestades, et parlamendisaadikuid kui rahva ja nende institutsioonide esindajaid tuleb hoida toimuvaga kursis kogu läbirääkimiste vältel, |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et parlamendisaadikuid kui rahva ja nende institutsioonide esindajaid tuleb hoida toimuvaga kursis kogu läbirääkimiste vältel,

| AA. | arvestades, et AKV nõukogu nõudis Port Moresbys, et Cotonou lepingu artikli 37 lõikes 4 nõutav täielik ja terviklik läbivaatamine oleks kõikehõlmav ja selles konsulteeritaks kõikide sidusrühmadega, kaasa arvatud valitsusvälised osalejad ja parlamendisaadikud, ning arvestades, et kuna ei ole kindlaid tõendeid, et seda tehakse, tervitab ta parlamentaarse ühisassamblee teist resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et AKV nõukogu nõudis Port Moresbys, et Cotonou lepingu artikli 37 lõikes 4 nõutav täielik ja terviklik läbivaatamine oleks kõikehõlmav ja selles konsulteeritaks kõikide sidusrühmadega, kaasa arvatud valitsusvälised osalejad ja parlamendisaadikud, ning arvestades, et kuna ei ole kindlaid tõendeid, et seda tehakse, tervitab ta parlamentaarse ühisassamblee teist resolutsiooni majanduspartnerluslepingute kohta;

| AB. | arvestades, et ELi ühise põllumajanduspoliitika reformil ja AKV-le huvi pakkuvate eksporttoodete toetustel on oluline osa AKV põllumajandusekspordis Euroopa turgudele, |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ELi ühise põllumajanduspoliitika reformil ja AKV-le huvi pakkuvate eksporttoodete toetustel on oluline osa AKV põllumajandusekspordis Euroopa turgudele,

| 1. | mõistab, et majanduspartnerluslepingute alased läbirääkimised on ajendatud vajadusest kooskõlastada AKV-ELi kaubandussuhted WTO eeskirjadega, kuid palub komisjonil olla valvas, et kokkusobivuse küsimus ei kaaluks üles säästva arengu üldeesmärki; nõuab kahjulike vapustuste minimeerimiseks liberaliseerimise tempo, ajastuse ja ulatuse kohandamist AKV piirkondliku ühtlustamise ajakavaga; |
| --- | --- |

1.

mõistab, et majanduspartnerluslepingute alased läbirääkimised on ajendatud vajadusest kooskõlastada AKV-ELi kaubandussuhted WTO eeskirjadega, kuid palub komisjonil olla valvas, et kokkusobivuse küsimus ei kaaluks üles säästva arengu üldeesmärki; nõuab kahjulike vapustuste minimeerimiseks liberaliseerimise tempo, ajastuse ja ulatuse kohandamist AKV piirkondliku ühtlustamise ajakavaga;

| 2. | kutsub komisjoni üles mitte keskenduma ainult WTO eeskirjadele vastavusele, vaid võtma koostöös arengumaadega eesmärgiks ka WTO eeskirjade parandamise nii, et need töötaksid arengu kasuks paremini; |
| --- | --- |

2.

kutsub komisjoni üles mitte keskenduma ainult WTO eeskirjadele vastavusele, vaid võtma koostöös arengumaadega eesmärgiks ka WTO eeskirjade parandamise nii, et need töötaksid arengu kasuks paremini;

| 3. | tuletab meelde, et Cotonou lepingu alusel peaksid majanduspartnerluslepingud taotlema peamiselt majanduskasvu ja vaesuse vähendamist riikides, millest enamik on klassifitseeritud vähimarenenud maadeks; |
| --- | --- |

3.

tuletab meelde, et Cotonou lepingu alusel peaksid majanduspartnerluslepingud taotlema peamiselt majanduskasvu ja vaesuse vähendamist riikides, millest enamik on klassifitseeritud vähimarenenud maadeks;

| 4. | nõuab, et läbirääkimistes peetakse prioriteetseks AKV majanduse struktuurilise ümberkorraldamise toetamist, toetades seeläbi jätkusuutlikku majandus- ja sotsiaalset arengut; on seisukohal, et majanduspartnerluslepingud tuleks kavandada ja läbi rääkida pigem arengulepingutena kui kaubanduslepingutena; |
| --- | --- |

4.

nõuab, et läbirääkimistes peetakse prioriteetseks AKV majanduse struktuurilise ümberkorraldamise toetamist, toetades seeläbi jätkusuutlikku majandus- ja sotsiaalset arengut; on seisukohal, et majanduspartnerluslepingud tuleks kavandada ja läbi rääkida pigem arengulepingutena kui kaubanduslepingutena;

| 5. | tunnistab, et nii teenuste või konkurentsi liberaliseerimise kui ka riigihangete puhul on enne igasugust liberaliseerimist vaja tugevaid õiguslikke raamistikke, ning palub komisjonil toetada sõltumatuid reguleerivaid asutusi ja teostada nende üle järelevalvet praeguste sätete muutmise osana; |
| --- | --- |

5.

tunnistab, et nii teenuste või konkurentsi liberaliseerimise kui ka riigihangete puhul on enne igasugust liberaliseerimist vaja tugevaid õiguslikke raamistikke, ning palub komisjonil toetada sõltumatuid reguleerivaid asutusi ja teostada nende üle järelevalvet praeguste sätete muutmise osana;

| 6. | nõuab, et läbirääkijad töötaksid koos, et välja arendada strateegia AKV põllumajandusalase konkurentsivõime tõstmiseks, mis läheb kaugemale turule juurdepääsuks vajalikust ja käsitleb AKV põllumajanduse tegelikke arenguküsimusi, nagu ühtsete otsemaksete kava kvaliteediprogrammide ulatuse suurendamiseks kogu AKV piirkonna lõikes; |
| --- | --- |

6.

nõuab, et läbirääkijad töötaksid koos, et välja arendada strateegia AKV põllumajandusalase konkurentsivõime tõstmiseks, mis läheb kaugemale turule juurdepääsuks vajalikust ja käsitleb AKV põllumajanduse tegelikke arenguküsimusi, nagu ühtsete otsemaksete kava kvaliteediprogrammide ulatuse suurendamiseks kogu AKV piirkonna lõikes;

| 7. | nõuab enne tollimaksude kaotamist konkurentsivõimeliste tootmisvõimsuste tugevdamist AKV riikides; |
| --- | --- |

7.

nõuab enne tollimaksude kaotamist konkurentsivõimeliste tootmisvõimsuste tugevdamist AKV riikides;

| 8. | kutsub komisjoni ja AKV piirkondi üles kavandama majanduspartnerluslepingud AKV piirkondade kasuks kalduva asümmeetria põhimõtetel, toetama AKV piirkondlikku integratsiooni ning rakendama kindlat ja prognoositavat kaubanduse ja investeeringute edendamise raamistikku AKV piirkondades; |
| --- | --- |

8.

kutsub komisjoni ja AKV piirkondi üles kavandama majanduspartnerluslepingud AKV piirkondade kasuks kalduva asümmeetria põhimõtetel, toetama AKV piirkondlikku integratsiooni ning rakendama kindlat ja prognoositavat kaubanduse ja investeeringute edendamise raamistikku AKV piirkondades;

| 9. | väljendab muret ELi praeguste vabakaubandusalaste ettepanekute suhtes AKV riikide jaoks Cotonou majanduspartnerluslepingute alusel, mille tagajärjel toimub kaubanduse, sealhulgas põllumajandussaaduste kaubanduse liberaliseerimine, ning on seisukohal, et see poliitika võib tekitada probleeme AKV riikide arengus, eelkõige seoses toiduohutuse ja kohalike tööstuste arenguga; |
| --- | --- |

9.

väljendab muret ELi praeguste vabakaubandusalaste ettepanekute suhtes AKV riikide jaoks Cotonou majanduspartnerluslepingute alusel, mille tagajärjel toimub kaubanduse, sealhulgas põllumajandussaaduste kaubanduse liberaliseerimine, ning on seisukohal, et see poliitika võib tekitada probleeme AKV riikide arengus, eelkõige seoses toiduohutuse ja kohalike tööstuste arenguga;

| 10. | nõuab, et majanduspartnerluslepingud põhineksid esiteks põhimõttel, et piirkondlikud turud ehitatakse üles ja kindlustatakse enne turgude avamist ELile; |
| --- | --- |

10.

nõuab, et majanduspartnerluslepingud põhineksid esiteks põhimõttel, et piirkondlikud turud ehitatakse üles ja kindlustatakse enne turgude avamist ELile;

| 11. | kutsub ELi üles arendama tõhusamaid toetusvahendeid tootmise kohandamiseks AKV riikides, julgustades seega tootmise mitmekesistamist ja suurema lisandväärtuse edendamist; |
| --- | --- |

11.

kutsub ELi üles arendama tõhusamaid toetusvahendeid tootmise kohandamiseks AKV riikides, julgustades seega tootmise mitmekesistamist ja suurema lisandväärtuse edendamist;

| 12. | kordab oma palvet Euroopa poolele anda toetust maksu- ja majanduskohanduste kulude ning tarnepiirangute kaotamisega seonduvate investeeringute rahastamiseks; |
| --- | --- |

12.

kordab oma palvet Euroopa poolele anda toetust maksu- ja majanduskohanduste kulude ning tarnepiirangute kaotamisega seonduvate investeeringute rahastamiseks;

| 13. | tunneb heameelt, et hiljuti lubatud täiendavad kaubandusabi ressursid keskenduvad eelkõige majanduspartnerluslepingu toetamisele, ja nõuab, et nii komisjon kui ka liikmesriigid selgitaksid täpselt lubatud rahaliste vahendite väljamaksmise korraldust ja ajakava vastuseks AKV taotlustele saada majanduspartnerluslepingute jaoks täiendavaid rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt, et hiljuti lubatud täiendavad kaubandusabi ressursid keskenduvad eelkõige majanduspartnerluslepingu toetamisele, ja nõuab, et nii komisjon kui ka liikmesriigid selgitaksid täpselt lubatud rahaliste vahendite väljamaksmise korraldust ja ajakava vastuseks AKV taotlustele saada majanduspartnerluslepingute jaoks täiendavaid rahalisi vahendeid;

| 14. | kutsub komisjoni üles otsima võimalusi vähendada EAFi nõuete bürokraatiakoormust ja palub AKV poolel esitada üksikasjalikud ja maksumuse andmetega ettepanekud, kuidas ja mille jaoks on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid majanduspartnerluslepingu jaoks; |
| --- | --- |

14.

kutsub komisjoni üles otsima võimalusi vähendada EAFi nõuete bürokraatiakoormust ja palub AKV poolel esitada üksikasjalikud ja maksumuse andmetega ettepanekud, kuidas ja mille jaoks on vaja täiendavaid rahalisi vahendeid majanduspartnerluslepingu jaoks;

| 15. | nõuab, et olemasolevatele Euroopa Arengufondi võetud kohustustele lisaks tehtaks vajaduse korral kättesaadavaks rohkem raha; |
| --- | --- |

15.

nõuab, et olemasolevatele Euroopa Arengufondi võetud kohustustele lisaks tehtaks vajaduse korral kättesaadavaks rohkem raha;

| 16. | kutsub ELi üles toetama AKV poliitikate arendamist õiges järjestuses kaubandusega seonduvates valdkondades AKV riikides, kusjuures seejärel sõlmitaks sidususe tagamiseks piirkondadevahelised lepingud kaubandusega seonduvates valdkondades; |
| --- | --- |

16.

kutsub ELi üles toetama AKV poliitikate arendamist õiges järjestuses kaubandusega seonduvates valdkondades AKV riikides, kusjuures seejärel sõlmitaks sidususe tagamiseks piirkondadevahelised lepingud kaubandusega seonduvates valdkondades;

| 17. | kutsub ELi üles mitte avaldama asjatut survet ja tegema samme tagamaks, et juhul, kui läbirääkimisi ei lõpetata 1. jaanuariks 2008, ei katkestata lõplikule kokkuleppele jõudmiseni AKV praegust eksporti ELi; |
| --- | --- |

17.

kutsub ELi üles mitte avaldama asjatut survet ja tegema samme tagamaks, et juhul, kui läbirääkimisi ei lõpetata 1. jaanuariks 2008, ei katkestata lõplikule kokkuleppele jõudmiseni AKV praegust eksporti ELi;

| 18. | nõuab tungivalt, et komisjon ja AKV kasutaksid majanduspartnerluslepingu läbivaatamist võimalusena arutada avatult läbirääkimiste lõpuleviimise takistusi ja teha üksikasjalikke ettepanekuid nende ületamiseks; |
| --- | --- |

18.

nõuab tungivalt, et komisjon ja AKV kasutaksid majanduspartnerluslepingu läbivaatamist võimalusena arutada avatult läbirääkimiste lõpuleviimise takistusi ja teha üksikasjalikke ettepanekuid nende ületamiseks;

| 19. | tuletab meelde, et Cotonou lepingus sätestatakse, et juhul, kui mõni riik või piirkond ei soovi majanduspartnerluslepingut/vabakaubanduslepingut sõlmida, ei pea ta jääma halvemasse seisu turulepääsu suhtes; kutsub komisjoni üles uurima kõiki alternatiivseid võimalusi, mis sisaldavad paremaid päritolueeskirju, kaasa arvatud mittevastastikused kokkulepped, vastavalt Cotonou lepingu artikli 37 lõikele 6; |
| --- | --- |

19.

tuletab meelde, et Cotonou lepingus sätestatakse, et juhul, kui mõni riik või piirkond ei soovi majanduspartnerluslepingut/vabakaubanduslepingut sõlmida, ei pea ta jääma halvemasse seisu turulepääsu suhtes; kutsub komisjoni üles uurima kõiki alternatiivseid võimalusi, mis sisaldavad paremaid päritolueeskirju, kaasa arvatud mittevastastikused kokkulepped, vastavalt Cotonou lepingu artikli 37 lõikele 6;

| 20. | kutsub ELi üles hoiduma ettepanekutest, mis võivad katkestada AKV piirkondlikke protsesse; |
| --- | --- |

20.

kutsub ELi üles hoiduma ettepanekutest, mis võivad katkestada AKV piirkondlikke protsesse;

| 21. | nõuab seega tõelist avalikku arutelu AKV ja ELi riikides, mis hõlmab kodanikuühiskonda ning valitsus- ja parlamentaarseid asutusi; nõuab samuti asjakohaste teavitus- ja nõupidamismehhanismide sisseseadmist; |
| --- | --- |

21.

nõuab seega tõelist avalikku arutelu AKV ja ELi riikides, mis hõlmab kodanikuühiskonda ning valitsus- ja parlamentaarseid asutusi; nõuab samuti asjakohaste teavitus- ja nõupidamismehhanismide sisseseadmist;

| 22. | tunnistab, et parlamendijärelevalve seoses majanduspartnerluslepingute rakendamise kontrolli ja lepingutes osalemisega aitab kaasa eesmärgiks seatud headele juhtimistavadele ja läbipaistvusele ning et parlamentaarne ühisassamblee on sobiv organ majanduspartnerluslepingute mõju ja rakendamise vormiliseks, terviklikuks ja ametlikuks läbivaatamiseks, ning nõuab parlamentaarses ühisassamblees järelevalverühma asutamist; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et parlamendijärelevalve seoses majanduspartnerluslepingute rakendamise kontrolli ja lepingutes osalemisega aitab kaasa eesmärgiks seatud headele juhtimistavadele ja läbipaistvusele ning et parlamentaarne ühisassamblee on sobiv organ majanduspartnerluslepingute mõju ja rakendamise vormiliseks, terviklikuks ja ametlikuks läbivaatamiseks, ning nõuab parlamentaarses ühisassamblees järelevalverühma asutamist;

| 23. | kutsub komisjoni üles arvestama nende piirkondade seisukohtadega, kes ei soovi võtta Singapuri küsimusi majanduspartnerluslepingu alastesse läbirääkimistesse, ja tuletab meelde, et kahepoolsetes teenuste kaubanduse alastes läbirääkimistes tuleb kinni pidada iga riigi õigusest avalikke teenuseid vabalt reguleerida; |
| --- | --- |

23.

kutsub komisjoni üles arvestama nende piirkondade seisukohtadega, kes ei soovi võtta Singapuri küsimusi majanduspartnerluslepingu alastesse läbirääkimistesse, ja tuletab meelde, et kahepoolsetes teenuste kaubanduse alastes läbirääkimistes tuleb kinni pidada iga riigi õigusest avalikke teenuseid vabalt reguleerida;

| 24. | nõuab, et EL ei lisaks majanduspartnerluslepingutesse intellektuaalomandialaseid sätteid, mis kujutavad täiendavad tõket esmaste ravimite kättesaadavusele, ja annaks AKV riikidele toetust, mis võimaldaks neil 2001. aasta Doha deklaratsiooni tõhusalt rakendada, st tõhusalt kasutada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIP-lepingu) paindlikkust; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et EL ei lisaks majanduspartnerluslepingutesse intellektuaalomandialaseid sätteid, mis kujutavad täiendavad tõket esmaste ravimite kättesaadavusele, ja annaks AKV riikidele toetust, mis võimaldaks neil 2001. aasta Doha deklaratsiooni tõhusalt rakendada, st tõhusalt kasutada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu (TRIP-lepingu) paindlikkust;

| 25. | rõhutab avalike teenuste tähtsust arengu ja demokraatia jaoks ning palub seega komisjonil toimida ettevaatlikult teenuste liberaliseerimise arutamisel ja sellistes valdkondades nagu vesi, tervishoid, haridus, transport ja energia; |
| --- | --- |

25.

rõhutab avalike teenuste tähtsust arengu ja demokraatia jaoks ning palub seega komisjonil toimida ettevaatlikult teenuste liberaliseerimise arutamisel ja sellistes valdkondades nagu vesi, tervishoid, haridus, transport ja energia;

| 26. | teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule ja Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

26.

teeb kaasesimeestele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon AKV-ELi nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

---

(1)  Vastu võetud AKV-ELi parlamentaarsel ühisassambleel 23. novembril 2006 Bridgetownis (Barbados).

(2)  EÜT C 231, 27.9.2002, lk 41.

(3)  ELT C 292 E, 1.12.2006, lk 121.

---