# Euroopan unionin C 57/2007

| | ISSN 1725-2490 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 57 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 50. vuosikerta10. maaliskuu 2007 |

ISSN 1725-2490

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 57

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

50. vuosikerta10. maaliskuu 2007

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | III   Valmistelevat säädökset |
| | Alueiden komitea |
| | 6. ja 7. joulukuuta 2006 pidetty 67. täysistunto |
| 2007/C 057/01 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kohti kestävää viinialaa Euroopassa | 1 |
| 2007/C 057/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä — ja sen jälkeen | 7 |
| 2007/C 057/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kertomus muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta | 11 |
| 2007/C 057/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Maaseutukuntien rooli Euroopan alueiden kehittämisessä | 18 |
| 2007/C 057/05 | Alueiden komitean lausunto komission tiedonannoista neuvostolle ja Euroopan parlamentille | 25 |
| 2007/C 057/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Kasvu- ja työllisyysstrategia ja Euroopan koheesiopolitiikan uudistaminen — Koheesiota koskeva neljäs väliraportti | 27 |
| 2007/C 057/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006-2010 | 29 |
| 2007/C 057/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yleishyödylliset sosiaalipalvelut Euroopan unionissa | 34 |
| 2007/C 057/09 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheista Euroopan Komission lainsäädäntö- ja työohjelma ja alueiden komitean painopisteet vuonna 2007 | 39 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

III   Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

6. ja 7. joulukuuta 2006 pidetty 67. täysistunto

2007/C 057/01

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kohti kestävää viinialaa Euroopassa

1

2007/C 057/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä — ja sen jälkeen

7

2007/C 057/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kertomus muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta

11

2007/C 057/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta Maaseutukuntien rooli Euroopan alueiden kehittämisessä

18

2007/C 057/05

Alueiden komitean lausunto komission tiedonannoista neuvostolle ja Euroopan parlamentille

25

2007/C 057/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Kasvu- ja työllisyysstrategia ja Euroopan koheesiopolitiikan uudistaminen — Koheesiota koskeva neljäs väliraportti

27

2007/C 057/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006-2010

29

2007/C 057/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yleishyödylliset sosiaalipalvelut Euroopan unionissa

34

2007/C 057/09

Alueiden komitean päätöslauselma aiheista Euroopan Komission lainsäädäntö- ja työohjelma ja alueiden komitean painopisteet vuonna 2007

39

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

III Valmistelevat säädökset

Alueiden komitea

6. ja 7. joulukuuta 2006 pidetty 67. täysistunto

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/1

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kohti kestävää viinialaa Euroopassa

(2007/C 57/01)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Kohti kestävää viinialaa Euroopassa (KOM(2006) 319 lopullinen),

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista liitteeksi komission tiedonantoon ’Kohti kestävää viinialaa Euroopassa’” (SEK(2006) 780 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 22. kesäkuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon viinin yhteisestä markkinajärjestelystä 17. päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999,

ottaa huomioon Euroopan komission rahoittaman, viinialan yhteisestä markkinajärjestelystä tehdyn jälkiarvioinnin,

ottaa huomioon aiheesta ”Yhteisön viinituotteiden haasteet ja mahdollisuudet” järjestetyn viiniseminaarin päätelmät (Bryssel 16. helmikuuta 2006),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan aiheesta ”Kohti kestävää viinialaa” järjestämän julkisen kuulemistilaisuuden päätelmät (Bryssel 12. heinäkuuta 2006),

ottaa huomioon viinialan viidennen kansainvälisen foorumin päätelmät (La Rioja 28.-30. maaliskuuta 2006),

ottaa huomioon kansainvälisen viinijärjestön XXIX kongressin ja IV yleiskokouksen päätelmät (La Rioja 26.-30. kesäkuuta 2006),

ottaa huomioon Euroopan viininviljelyalueiden liiton AREV:n kansainvälisen hallintoneuvoston kokouksen päätelmät (Brno 20. heinäkuuta 2006),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan 6. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 257/2006 rev. 1), jonka esittelijä oli La Riojan autonomisen alueen hallituksen puheenjohtaja Pedro Sanz Alonso ES, PPE,

hyväksyi 6.-7. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa (joulukuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

1.1   Yleistä

Alueiden komitea

| 1.1.1 | toteaa, että komission ehdotuksissa ei erityisesti viitata alueiden ja paikallisyhteisöjen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

1.1.1

toteaa, että komission ehdotuksissa ei erityisesti viitata alueiden ja paikallisyhteisöjen monimuotoisuuteen.

| 1.1.2 | on komission kanssa yhtä mieltä päätöksestä uudistaa viiniala, koska viinin kulutus on vähentynyt, tuotanto ja markkinointi eivät ole rakenteellisesti tasapainossa ja kilpailu maailmanmarkkinoilla kiristyy voimakkaasti. |
| --- | --- |

1.1.2

on komission kanssa yhtä mieltä päätöksestä uudistaa viiniala, koska viinin kulutus on vähentynyt, tuotanto ja markkinointi eivät ole rakenteellisesti tasapainossa ja kilpailu maailmanmarkkinoilla kiristyy voimakkaasti.

| 1.1.3 | pahoittelee komission ehdotuksessa omaksuttua lähestymistapaa, sillä viininviljelyllä on ilmeisen selvä tehtävä maatalouden elinvoimaisuuden, kulttuurimaiseman ja maaseudun säilymisen sekä aluesuunnittelun kannalta. Ehdotuksessa keskitytään ensisijaisesti taloudellisiin näkökohtiin, eikä siinä ole huomioitu yleensä maatalouden ja erityisesti viinialan herkkyyttä. |
| --- | --- |

1.1.3

pahoittelee komission ehdotuksessa omaksuttua lähestymistapaa, sillä viininviljelyllä on ilmeisen selvä tehtävä maatalouden elinvoimaisuuden, kulttuurimaiseman ja maaseudun säilymisen sekä aluesuunnittelun kannalta. Ehdotuksessa keskitytään ensisijaisesti taloudellisiin näkökohtiin, eikä siinä ole huomioitu yleensä maatalouden ja erityisesti viinialan herkkyyttä.

| 1.1.4 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että viinialan erityinen YMJ on säilytettävä. |
| --- | --- |

1.1.4

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että viinialan erityinen YMJ on säilytettävä.

| 1.1.5 | korostaa, että komission ehdotuksesta puuttuu sosiaalinen ja sosioekonominen näkemys. |
| --- | --- |

1.1.5

korostaa, että komission ehdotuksesta puuttuu sosiaalinen ja sosioekonominen näkemys.

| 1.1.6 | yhtyy komission kantaan siitä, että jäsenvaltioilla on oltava mahdollisimman paljon joustovaraa, jotta ne voivat ratkaista alueelliset erityisongelmat parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

1.1.6

yhtyy komission kantaan siitä, että jäsenvaltioilla on oltava mahdollisimman paljon joustovaraa, jotta ne voivat ratkaista alueelliset erityisongelmat parhaalla mahdollisella tavalla.

| 1.1.7 | antaa hyväksyntänsä komission aikeelle lisätä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioissa ja alueilla tehtäviä päätöksiä. |
| --- | --- |

1.1.7

antaa hyväksyntänsä komission aikeelle lisätä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltioissa ja alueilla tehtäviä päätöksiä.

| 1.1.8 | painottaa kuitenkin, että yhteisön toimintaperiaatteille on asetettava laaja-alaiset kriteerit, jotta Euroopan viinialasta saadaan kokonaisvaltainen käsitys. |
| --- | --- |

1.1.8

painottaa kuitenkin, että yhteisön toimintaperiaatteille on asetettava laaja-alaiset kriteerit, jotta Euroopan viinialasta saadaan kokonaisvaltainen käsitys.

| 1.1.9 | suhtautuu kielteisesti komission näkemykseen pyrkiä tasapainoon raivaamalla 400 000 ha viininviljelysalaa. Euroopan komission asiakirjassa esitetyt toteamukset Euroopan viinialan merkityksestä, eurooppalaisten viinien laadusta ja alan arvokkaasta roolista elinkeinona ovat ristiriidassa sen kanssa, että tuotantoa pyritään vähentämään viinitarhoja raivaamalla. Samalla unohdetaan rakentavammat ehdotukset, kuten uusien markkinoiden valloittaminen tai nk. uuden maailman viinien kanssa kilpaileminen. |
| --- | --- |

1.1.9

suhtautuu kielteisesti komission näkemykseen pyrkiä tasapainoon raivaamalla 400 000 ha viininviljelysalaa. Euroopan komission asiakirjassa esitetyt toteamukset Euroopan viinialan merkityksestä, eurooppalaisten viinien laadusta ja alan arvokkaasta roolista elinkeinona ovat ristiriidassa sen kanssa, että tuotantoa pyritään vähentämään viinitarhoja raivaamalla. Samalla unohdetaan rakentavammat ehdotukset, kuten uusien markkinoiden valloittaminen tai nk. uuden maailman viinien kanssa kilpaileminen.

| 1.1.10 | huomauttaa, että kansalaisille on annettava nykyistä enemmän tietoa viinin kohtuullisen kulutuksen lisäämiseksi. |
| --- | --- |

1.1.10

huomauttaa, että kansalaisille on annettava nykyistä enemmän tietoa viinin kohtuullisen kulutuksen lisäämiseksi.

| 1.1.11 | toteaa, että viineistä tiedotettaessa ja viinituotteiden myyntiä edistettäessä on mainittava kohtuullisen viininkulutuksen mahdolliset terveyshyödyt, viininviljelyn rooli maankäytössä ja viinintuotannon ympäristöedut. |
| --- | --- |

1.1.11

toteaa, että viineistä tiedotettaessa ja viinituotteiden myyntiä edistettäessä on mainittava kohtuullisen viininkulutuksen mahdolliset terveyshyödyt, viininviljelyn rooli maankäytössä ja viinintuotannon ympäristöedut.

| 1.1.12 | painottaa, että viinialan YMJ:tä uudistettaessa on vältettävä hajottamasta yhteisön viininviljelyn sosioekonomisia rakenteita. |
| --- | --- |

1.1.12

painottaa, että viinialan YMJ:tä uudistettaessa on vältettävä hajottamasta yhteisön viininviljelyn sosioekonomisia rakenteita.

1.2   Nykyisen YMJ:n ongelmat

Alueiden komitea

| 1.2.1 | toteaa, ettei nykyisellä YMJ:llä ole kyetty antamaan riittävää vastausta yhteisön viinialan järjestelyihin, rakenteisiin, kehittämiseen eikä kilpailukykyyn talouden maailmanlaajuistuessa. Ongelmia tuottavat markkinat, tuotantokapasiteetin säännöstely, viininvalmistusmenetelmät, maantieteelliset merkinnät, päällysmerkinnät, terveysnäkökohdat ja tiedotus. |
| --- | --- |

1.2.1

toteaa, ettei nykyisellä YMJ:llä ole kyetty antamaan riittävää vastausta yhteisön viinialan järjestelyihin, rakenteisiin, kehittämiseen eikä kilpailukykyyn talouden maailmanlaajuistuessa. Ongelmia tuottavat markkinat, tuotantokapasiteetin säännöstely, viininvalmistusmenetelmät, maantieteelliset merkinnät, päällysmerkinnät, terveysnäkökohdat ja tiedotus.

| 1.2.2 | on komission kanssa yhtä mieltä tämän esittämistä tiedoista viininkulutuksen vähentymisestä Euroopassa ja tuotannon vuosittaisen rakenteellisen ylijäämän lisääntymisestä sekä siitä, että tuonnin määrä on ylittänyt viennin. |
| --- | --- |

1.2.2

on komission kanssa yhtä mieltä tämän esittämistä tiedoista viininkulutuksen vähentymisestä Euroopassa ja tuotannon vuosittaisen rakenteellisen ylijäämän lisääntymisestä sekä siitä, että tuonnin määrä on ylittänyt viennin.

| 1.2.3 | yhtyy komission näkemykseen siitä, että yhteisön tuottajien on parannettava kilpailukykyään markkinoiden maailmanlaajuistuessa. |
| --- | --- |

1.2.3

yhtyy komission näkemykseen siitä, että yhteisön tuottajien on parannettava kilpailukykyään markkinoiden maailmanlaajuistuessa.

| 1.2.4 | yhtyy komission näkemykseen siitä, että tuotantokapasiteettia on säännösteltävä, sillä tietyissä jäsenvaltioissa tuotokset ovat lisääntyneet. |
| --- | --- |

1.2.4

yhtyy komission näkemykseen siitä, että tuotantokapasiteettia on säännösteltävä, sillä tietyissä jäsenvaltioissa tuotokset ovat lisääntyneet.

| 1.2.5 | ilmaisee olevansa huolestunut siitä, että rakenneuudistukset ja uudelleenjärjestelyt ovat eräissä tapauksissa vesittäneet laatutavoitteen ja johtaneet tuotannon lisääntymiseen. |
| --- | --- |

1.2.5

ilmaisee olevansa huolestunut siitä, että rakenneuudistukset ja uudelleenjärjestelyt ovat eräissä tapauksissa vesittäneet laatutavoitteen ja johtaneet tuotannon lisääntymiseen.

| 1.2.6 | toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa on yhä sääntöjen vastaisia viinitarhoja, jotka kasvattavat kysynnän ja tarjonnan välistä epätasapainoa ja asettavat tuottajat keskenään eriarvoiseen asemaan. |
| --- | --- |

1.2.6

toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa on yhä sääntöjen vastaisia viinitarhoja, jotka kasvattavat kysynnän ja tarjonnan välistä epätasapainoa ja asettavat tuottajat keskenään eriarvoiseen asemaan.

| 1.2.7 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, etteivät kriisitoimenpiteeksi tarkoitetun tislauksen muodossa toteutetut markkinoiden tukitoimenpiteet ole olleet riittävän tehokkaita taatakseen viininviljelijöiden tulotason. |
| --- | --- |

1.2.7

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, etteivät kriisitoimenpiteeksi tarkoitetun tislauksen muodossa toteutetut markkinoiden tukitoimenpiteet ole olleet riittävän tehokkaita taatakseen viininviljelijöiden tulotason.

| 1.2.8 | ilmaisee olevansa huolestunut siitä, että suhdanteisiin liittyväksi kriisitoimenpiteeksi tarkoitetusta tislauksesta on tullut rakennetoimenpide ja yksi nykyisen järjestelmän tärkeimmistä rahoituskohteista, mikä supistaa laatutoimenpiteisiin ja markkinointiin/kulutukseen liittyviin toimenpiteisiin kohdennettavia määrärahoja. Komitea pitää aiheellisena tarkastella viinin tislausta alkoholijuomaksi yhdessä sivutuotteiden tislauksen kanssa. Komitea korostaa, että sivutuotteiden tislauksen osuuden on oltava vähintään 15 % raaka-aineesta saatavasta alkoholista. |
| --- | --- |

1.2.8

ilmaisee olevansa huolestunut siitä, että suhdanteisiin liittyväksi kriisitoimenpiteeksi tarkoitetusta tislauksesta on tullut rakennetoimenpide ja yksi nykyisen järjestelmän tärkeimmistä rahoituskohteista, mikä supistaa laatutoimenpiteisiin ja markkinointiin/kulutukseen liittyviin toimenpiteisiin kohdennettavia määrärahoja. Komitea pitää aiheellisena tarkastella viinin tislausta alkoholijuomaksi yhdessä sivutuotteiden tislauksen kanssa. Komitea korostaa, että sivutuotteiden tislauksen osuuden on oltava vähintään 15 % raaka-aineesta saatavasta alkoholista.

| 1.2.9 | pitää myönteisenä yksityisen varastoinnin säilyttämistä, sillä se on tehokas keino säännellä markkinoita. Komitea ehdottaa välineen joustavoittamista, jotta toimenpide olisi nykyistä helpommin käytettävissä. |
| --- | --- |

1.2.9

pitää myönteisenä yksityisen varastoinnin säilyttämistä, sillä se on tehokas keino säännellä markkinoita. Komitea ehdottaa välineen joustavoittamista, jotta toimenpide olisi nykyistä helpommin käytettävissä.

| 1.2.10 | suhtautuu myönteisesti siihen, että kansainvälisen viinijärjestön olisi valvottava kaikkia viininvalmistusmenetelmiä, ja kehottaa ottamaan niiden lähtökohdaksi tieteelliset ja tekniset tutkimukset sekä luonnollisesti varmistamaan elintarviketurvallisuuden. |
| --- | --- |

1.2.10

suhtautuu myönteisesti siihen, että kansainvälisen viinijärjestön olisi valvottava kaikkia viininvalmistusmenetelmiä, ja kehottaa ottamaan niiden lähtökohdaksi tieteelliset ja tekniset tutkimukset sekä luonnollisesti varmistamaan elintarviketurvallisuuden.

| 1.2.11 | huomauttaa, ettei edellä mainituilla menetelmillä saa missään tapauksessa hämmentää kuluttajia eikä viedä pohjaa nykyisiltä valmistusmenetelmiltä, jotka takaavat, että tuote vastaa kuluttajien laatutottumuksia. Myöskään ei saa missään tapauksessa aiheuttaa vahinkoa sellaisille Euroopan alueille, joilla viini valmistetaan perinteiseen, tuotteen lopulliseen laatuun panostavaan tapaan, tai kuten komission asiakirjan osiossa ”EU:n uuden viinipolitiikan tavoitteet” todetaan, joilla on säilytetty EU:n viinintuotannon parhaat perinteet (kolmas luetelmakohta). |
| --- | --- |

1.2.11

huomauttaa, ettei edellä mainituilla menetelmillä saa missään tapauksessa hämmentää kuluttajia eikä viedä pohjaa nykyisiltä valmistusmenetelmiltä, jotka takaavat, että tuote vastaa kuluttajien laatutottumuksia. Myöskään ei saa missään tapauksessa aiheuttaa vahinkoa sellaisille Euroopan alueille, joilla viini valmistetaan perinteiseen, tuotteen lopulliseen laatuun panostavaan tapaan, tai kuten komission asiakirjan osiossa ”EU:n uuden viinipolitiikan tavoitteet” todetaan, joilla on säilytetty EU:n viinintuotannon parhaat perinteet (kolmas luetelmakohta).

| 1.2.12 | toteaa, että liian monimutkainen säännöstö määritelmineen, viininvalmistusmenetelmineen ja viinien luokituksineen hämmentää kuluttajia. Komitea ehdottaa, että säännöstöä yksinkertaistetaan. |
| --- | --- |

1.2.12

toteaa, että liian monimutkainen säännöstö määritelmineen, viininvalmistusmenetelmineen ja viinien luokituksineen hämmentää kuluttajia. Komitea ehdottaa, että säännöstöä yksinkertaistetaan.

| 1.2.13 | myöntää, että päällysmerkintöjen yksinkertaistaminen saattaa olla eduksi huonompilaatuisille viineille, joilla ei ole muunlaista keinoa erottua muiden viinien joukosta ja olla markkinoilla kilpailukykyisiä. Komitea vastustaa kuitenkin sitä, että tähän asti vain määritetyllä alueella tuotetuille laatuviineille eli tma-laatuviineille sallittujen merkintöjen käyttömahdollisuutta laajennettaisiin, sillä se aiheuttaisi ilmeistä haittaa markkinoilla jo menestyneille viineille, jotka on valmistettu perinteisen eurooppalaisen laatumenetelmän mukaisesti. |
| --- | --- |

1.2.13

myöntää, että päällysmerkintöjen yksinkertaistaminen saattaa olla eduksi huonompilaatuisille viineille, joilla ei ole muunlaista keinoa erottua muiden viinien joukosta ja olla markkinoilla kilpailukykyisiä. Komitea vastustaa kuitenkin sitä, että tähän asti vain määritetyllä alueella tuotetuille laatuviineille eli tma-laatuviineille sallittujen merkintöjen käyttömahdollisuutta laajennettaisiin, sillä se aiheuttaisi ilmeistä haittaa markkinoilla jo menestyneille viineille, jotka on valmistettu perinteisen eurooppalaisen laatumenetelmän mukaisesti.

| 1.2.14 | ymmärtää hyvin huolen nuorten alkoholinkäytön lisääntymisestä, joskin nuorten viininkulutus on viime vuosina vähentynyt huomattavasti, ja toteaa, että tiedotettaessa viinin mahdollisista terveyshyödyistä on myös kerrottava nuorten alttiudesta aikuisten alkoholinkäyttötapojen vaikutukselle sekä nuorille suositellusta alkoholin enimmäismäärästä. |
| --- | --- |

1.2.14

ymmärtää hyvin huolen nuorten alkoholinkäytön lisääntymisestä, joskin nuorten viininkulutus on viime vuosina vähentynyt huomattavasti, ja toteaa, että tiedotettaessa viinin mahdollisista terveyshyödyistä on myös kerrottava nuorten alttiudesta aikuisten alkoholinkäyttötapojen vaikutukselle sekä nuorille suositellusta alkoholin enimmäismäärästä.

1.3   Yhteisön viinialan tavoitteet

Alueiden komitea

| 1.3.1 | toteaa olevansa komission kanssa yhtä mieltä eurooppalaisen viinialan säilyttämisestä kilpailukykyisenä ja kestävänä. |
| --- | --- |

1.3.1

toteaa olevansa komission kanssa yhtä mieltä eurooppalaisen viinialan säilyttämisestä kilpailukykyisenä ja kestävänä.

| 1.3.2 | toteaa olevansa komission kanssa yhtä mieltä sellaisen järjestelmän luomisesta viinialalle, jonka säännöt ovat selkeät ja yksinkertaiset ja tasapainottavat tehokkaasti kysyntää ja tarjontaa. |
| --- | --- |

1.3.2

toteaa olevansa komission kanssa yhtä mieltä sellaisen järjestelmän luomisesta viinialalle, jonka säännöt ovat selkeät ja yksinkertaiset ja tasapainottavat tehokkaasti kysyntää ja tarjontaa.

| 1.3.3 | pitää myönteisenä komission aikomusta luoda viinialalle järjestelmä, jonka avulla säilytetään EU:n viinintuotannon parhaat perinteet, vahvistetaan maaseutualueiden sosiaalista rakennetta ja varmistetaan, että tuotannossa huomioidaan ympäristöseikat. Eräät komission asiakirjassa ehdotetut toimenpiteet ovat kuitenkin ristiriidassa näiden hyvien aikeiden kanssa. Tällainen on tilanne etenkin kun on kyse viinitarhojen raivauksesta pääasiassa alueilla, joiden tuottavuus jää muita alhaisemmaksi. |
| --- | --- |

1.3.3

pitää myönteisenä komission aikomusta luoda viinialalle järjestelmä, jonka avulla säilytetään EU:n viinintuotannon parhaat perinteet, vahvistetaan maaseutualueiden sosiaalista rakennetta ja varmistetaan, että tuotannossa huomioidaan ympäristöseikat. Eräät komission asiakirjassa ehdotetut toimenpiteet ovat kuitenkin ristiriidassa näiden hyvien aikeiden kanssa. Tällainen on tilanne etenkin kun on kyse viinitarhojen raivauksesta pääasiassa alueilla, joiden tuottavuus jää muita alhaisemmaksi.

| 1.3.4 | suhtautuu myönteisesti siihen, että YMJ:n uudistuksessa keskitytään kahteen seikkaan: laatuun ja tiedotukseen eurooppalaisten viinien markkinoiden laajentamiseksi. |
| --- | --- |

1.3.4

suhtautuu myönteisesti siihen, että YMJ:n uudistuksessa keskitytään kahteen seikkaan: laatuun ja tiedotukseen eurooppalaisten viinien markkinoiden laajentamiseksi.

1.4   Komission hylkäämät vaihtoehdot

Alueiden komitea

| 1.4.1 | on komission kanssa yhtä mieltä seuraavien vaihtoehtojen hylkäämisestä: tilanteen säilyttäminen ennallaan, viinialan YMJ:n uudistaminen YMP:n mallin mukaisesti ja viinimarkkinoiden sääntelyn purkaminen. |
| --- | --- |

1.4.1

on komission kanssa yhtä mieltä seuraavien vaihtoehtojen hylkäämisestä: tilanteen säilyttäminen ennallaan, viinialan YMJ:n uudistaminen YMP:n mallin mukaisesti ja viinimarkkinoiden sääntelyn purkaminen.

1.5   Viinialan YMJ:n perusteellinen uudistus

Alueiden komitea

| 1.5.1 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että haasteena on mukauttaa sääntelykehys ja tuotantorakenne siten, että unionin viinialasta tulee pitkällä aikavälillä kestävä ja kilpailukykyinen. |
| --- | --- |

1.5.1

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että haasteena on mukauttaa sääntelykehys ja tuotantorakenne siten, että unionin viinialasta tulee pitkällä aikavälillä kestävä ja kilpailukykyinen.

| 1.5.2 | suhtautuu myönteisesti siihen, ettei version A mukainen istutusoikeuksien rajoitusjärjestelmän purkamistoimenpide kata maantieteellisiä merkintöjä, ja olettaa, että kyseiset merkinnät samoin kuin alan muut tuotteet jäävät lopullisesti toimenpiteen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä järjestelmän purkaminen vahingoittaisi suuresti eurooppalaista tuotantomallia. |
| --- | --- |

1.5.2

suhtautuu myönteisesti siihen, ettei version A mukainen istutusoikeuksien rajoitusjärjestelmän purkamistoimenpide kata maantieteellisiä merkintöjä, ja olettaa, että kyseiset merkinnät samoin kuin alan muut tuotteet jäävät lopullisesti toimenpiteen soveltamisalan ulkopuolelle, sillä järjestelmän purkaminen vahingoittaisi suuresti eurooppalaista tuotantomallia.

| 1.5.3 | ilmaisee eriävän mielipiteensä aikeesta palauttaa kysynnän ja tarjonnan välinen tasapaino kannustamalla raivaamaan viinitarhoja ja purkamalla istutusoikeuksien rajoitusjärjestelmä. |
| --- | --- |

1.5.3

ilmaisee eriävän mielipiteensä aikeesta palauttaa kysynnän ja tarjonnan välinen tasapaino kannustamalla raivaamaan viinitarhoja ja purkamalla istutusoikeuksien rajoitusjärjestelmä.

| 1.5.4 | ilmaisee suhtautuvansa kriittisesti edellä mainittuun aikeeseen, jota ei voida pitää kunnianhimoisena, sillä näin markkinoiden epätasapaino ratkaistaan tukemalla viininviljelysalan raivaamista, mutta samalla ei oteta lainkaan huomioon mahdollisuutta lisätä viinituotteiden markkinointia. |
| --- | --- |

1.5.4

ilmaisee suhtautuvansa kriittisesti edellä mainittuun aikeeseen, jota ei voida pitää kunnianhimoisena, sillä näin markkinoiden epätasapaino ratkaistaan tukemalla viininviljelysalan raivaamista, mutta samalla ei oteta lainkaan huomioon mahdollisuutta lisätä viinituotteiden markkinointia.

| 1.5.5 | suhtautuu kielteisesti näkemykseen siitä, että istutusoikeuksien rajoitusjärjestelmän purkaminen parantaisi välittömästi alan kilpailukykyä tuotantokustannusten vähentymisen muodossa. Tässä yhteydessä ei näet oteta huomioon, että juuri istutusoikeuksista aiheutuvat kustannukset ovat välittömästi yhteydessä kyseisiltä alueilta peräisin olevien tuotteiden hyvään menekkiin ja ovat itsessään väline, jolla kysynnän ja tarjonnan välistä tasapainoa parannetaan kyseisillä alueilla. |
| --- | --- |

1.5.5

suhtautuu kielteisesti näkemykseen siitä, että istutusoikeuksien rajoitusjärjestelmän purkaminen parantaisi välittömästi alan kilpailukykyä tuotantokustannusten vähentymisen muodossa. Tässä yhteydessä ei näet oteta huomioon, että juuri istutusoikeuksista aiheutuvat kustannukset ovat välittömästi yhteydessä kyseisiltä alueilta peräisin olevien tuotteiden hyvään menekkiin ja ovat itsessään väline, jolla kysynnän ja tarjonnan välistä tasapainoa parannetaan kyseisillä alueilla.

| 1.5.6 | pitää kielteisenä sitä, että viinin YMJ:n uudistuksen lähtökohdaksi otetaan sokerialan uudistukseen sovellettu malli, sillä se merkitsisi useimpien tuottajien kaikkoamista tuotannon jatkuvuuden takaamiseksi ja edistäisi lisäksi viinien tuontia EU:hun. |
| --- | --- |

1.5.6

pitää kielteisenä sitä, että viinin YMJ:n uudistuksen lähtökohdaksi otetaan sokerialan uudistukseen sovellettu malli, sillä se merkitsisi useimpien tuottajien kaikkoamista tuotannon jatkuvuuden takaamiseksi ja edistäisi lisäksi viinien tuontia EU:hun.

| 1.5.7 | vastustaa sitä, että yksi (erityisesti viinialan) YMJ:n tavoitteista edellyttää 400 000 hehtaarin raivausta, varsinkin kun tähän tarkoitukseen varattujen määrärahojen osuus on noin 40 % uudistuksen kokonaisrahoituksesta ja toimenpiteen vaikutus tuotannon supistumiseen olisi mitä todennäköisimmin paljon alun perin tarkoitettua vähäisempi. |
| --- | --- |

1.5.7

vastustaa sitä, että yksi (erityisesti viinialan) YMJ:n tavoitteista edellyttää 400 000 hehtaarin raivausta, varsinkin kun tähän tarkoitukseen varattujen määrärahojen osuus on noin 40 % uudistuksen kokonaisrahoituksesta ja toimenpiteen vaikutus tuotannon supistumiseen olisi mitä todennäköisimmin paljon alun perin tarkoitettua vähäisempi.

| 1.5.8 | vastustaa markkinoiden hallintavälineiden poistamista ”heti alussa”, sillä vaikka niiden suunnittelussa ja käytössä onkin huomattavasti parantamisen varaa, niitä ei ole sopivaa poistaa ilman siirtymäkautta. Tietyillä toimenpiteillä on näet hyvätkin puolensa, ja niitä on syytä hyödyntää. Siirtymäaikana olisi vähitellen supistettava markkinatoimenpiteisiin kohdennettavia ja samanaikaisesti lisättävä laadun parantamiseen, tiedottamiseen ja markkinointiin tähtääviä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

1.5.8

vastustaa markkinoiden hallintavälineiden poistamista ”heti alussa”, sillä vaikka niiden suunnittelussa ja käytössä onkin huomattavasti parantamisen varaa, niitä ei ole sopivaa poistaa ilman siirtymäkautta. Tietyillä toimenpiteillä on näet hyvätkin puolensa, ja niitä on syytä hyödyntää. Siirtymäaikana olisi vähitellen supistettava markkinatoimenpiteisiin kohdennettavia ja samanaikaisesti lisättävä laadun parantamiseen, tiedottamiseen ja markkinointiin tähtääviä toimenpiteitä.

| 1.5.9 | suhtautuu myönteisesti”kansallisiksi määrärahoiksi” kutsutun välineen käyttöönottoon, kunhan se ei merkitse YMP:n uudelleen kansallistamista, kehottaa määrittelemään selkeästi ja konkreettisesti toimenpiteet, jotka EU sallii rahoitettaviksi kyseisistä kansallisista määrärahoista, ja vaatii, että alueet saavat varat hoitoonsa toissijaisuusperiaatteen nojalla. |
| --- | --- |

1.5.9

suhtautuu myönteisesti”kansallisiksi määrärahoiksi” kutsutun välineen käyttöönottoon, kunhan se ei merkitse YMP:n uudelleen kansallistamista, kehottaa määrittelemään selkeästi ja konkreettisesti toimenpiteet, jotka EU sallii rahoitettaviksi kyseisistä kansallisista määrärahoista, ja vaatii, että alueet saavat varat hoitoonsa toissijaisuusperiaatteen nojalla.

| 1.5.10 | suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus käyttää määrärahoja tiettyihin kriisinhallintatoimenpiteisiin. |
| --- | --- |

1.5.10

suhtautuu myönteisesti siihen, että jäsenvaltioilla olisi mahdollisuus käyttää määrärahoja tiettyihin kriisinhallintatoimenpiteisiin.

| 1.5.11 | suhtautuu myönteisesti siihen, että edellä mainitut toimenpiteet sidottaisiin tiettyjen yhteisten sääntöjen noudattamiseen, jotta vältettäisiin joutumasta tilanteeseen, jossa myönnetään piilotukea markkinatuen kaltaisin toimenpitein. Ne saattaisivat olla omiaan vääristämään jäsenvaltioiden tuottajien välistä kilpailua. |
| --- | --- |

1.5.11

suhtautuu myönteisesti siihen, että edellä mainitut toimenpiteet sidottaisiin tiettyjen yhteisten sääntöjen noudattamiseen, jotta vältettäisiin joutumasta tilanteeseen, jossa myönnetään piilotukea markkinatuen kaltaisin toimenpitein. Ne saattaisivat olla omiaan vääristämään jäsenvaltioiden tuottajien välistä kilpailua.

| 1.5.12 | vastustaa komission aikomusta käyttää maaseudun kehittämistukea siten, että tuottajia kannustetaan hyvin konkreettisin taloudellisin toimenpitein ensisijaisesti luopumaan maataloustoiminnasta sen sijaan, että panostettaisiin kyseisen toiminnan jatkamiseen ja korostettaisiin sen olevan keskeinen osa maaseudun kehittämistä. Tässä yhteydessä alueiden komitea viittaa samaa aihepiiriä yleisesti käsittelevään lausuntoonsa ja julkilausumaansa. |
| --- | --- |

1.5.12

vastustaa komission aikomusta käyttää maaseudun kehittämistukea siten, että tuottajia kannustetaan hyvin konkreettisin taloudellisin toimenpitein ensisijaisesti luopumaan maataloustoiminnasta sen sijaan, että panostettaisiin kyseisen toiminnan jatkamiseen ja korostettaisiin sen olevan keskeinen osa maaseudun kehittämistä. Tässä yhteydessä alueiden komitea viittaa samaa aihepiiriä yleisesti käsittelevään lausuntoonsa ja julkilausumaansa.

| 1.5.13 | ei ole komission kanssa yhtä mieltä siitä, ettei ehdotuksessa ole nimenomaista mainintaa jyrkkien rinteiden viiniviljelmistä, joiden kustannukset ovat muita korkeammat. Ne olisi mainittava, sillä niillä on luonnonsuojelullinen ja maisemallinen tehtävä sekä ne edistävät maatilamatkailua ja maaseudun kestävää kehitystä. |
| --- | --- |

1.5.13

ei ole komission kanssa yhtä mieltä siitä, ettei ehdotuksessa ole nimenomaista mainintaa jyrkkien rinteiden viiniviljelmistä, joiden kustannukset ovat muita korkeammat. Ne olisi mainittava, sillä niillä on luonnonsuojelullinen ja maisemallinen tehtävä sekä ne edistävät maatilamatkailua ja maaseudun kestävää kehitystä.

| 1.5.14 | vastustaa määrärahojen siirtämistä ensimmäisestä pilarista toiseen yhteisön viinialan rahoittamiseksi ja kehottaa säilyttämään YMJ:n rahoituksen. |
| --- | --- |

1.5.14

vastustaa määrärahojen siirtämistä ensimmäisestä pilarista toiseen yhteisön viinialan rahoittamiseksi ja kehottaa säilyttämään YMJ:n rahoituksen.

| 1.5.15 | pitää myönteisenä sitä, että tiedonannossa korostetaan sääntöjen yksinkertaistamista sekä normien selkeyttä, avoimuutta ja tehokkuutta. |
| --- | --- |

1.5.15

pitää myönteisenä sitä, että tiedonannossa korostetaan sääntöjen yksinkertaistamista sekä normien selkeyttä, avoimuutta ja tehokkuutta.

| 1.5.16 | ei kuitenkaan ole komission kanssa yhtä mieltä siitä, että priorisoitaisiin nykyisen laatua koskevan sääntelykehyksen perinpohjaista tarkistusta ja asetettaisiin tavoitteeksi kansainvälisiä sääntöjä paremmin vastaava EY:n laatupolitiikka, sillä vaikka tällaisen mukautuksen katsotaan olevan tarpeellinen, se ei sinänsä liene riittävä laatuun yhdistettävä tavoite. |
| --- | --- |

1.5.16

ei kuitenkaan ole komission kanssa yhtä mieltä siitä, että priorisoitaisiin nykyisen laatua koskevan sääntelykehyksen perinpohjaista tarkistusta ja asetettaisiin tavoitteeksi kansainvälisiä sääntöjä paremmin vastaava EY:n laatupolitiikka, sillä vaikka tällaisen mukautuksen katsotaan olevan tarpeellinen, se ei sinänsä liene riittävä laatuun yhdistettävä tavoite.

| 1.5.17 | kannattaa maantieteelliseen alkuperään (määritellyllä alueella tuotettu laatuviini) perustuvan eurooppalaisen laatuviinien käsitteen kansainvälistämistä. Käsitettä on vahvistettava, se on vakiinnutettava ja tehtävä tunnetuksi ja sitä on hyödynnettävä. |
| --- | --- |

1.5.17

kannattaa maantieteelliseen alkuperään (määritellyllä alueella tuotettu laatuviini) perustuvan eurooppalaisen laatuviinien käsitteen kansainvälistämistä. Käsitettä on vahvistettava, se on vakiinnutettava ja tehtävä tunnetuksi ja sitä on hyödynnettävä.

| 1.5.18 | pitää myönteisenä aikomusta laajentaa keskusjärjestöjen roolia siten, että ne voivat valvoa ja hallinnoida alueillaan tuotettujen viinien laatua. Olisi kuitenkin aiheellista pohtia asiaa uudelleen ja tutustua parhaiten toimiviin nykyisiin käytänteisiin ja ryhtyä soveltamaan niitä. |
| --- | --- |

1.5.18

pitää myönteisenä aikomusta laajentaa keskusjärjestöjen roolia siten, että ne voivat valvoa ja hallinnoida alueillaan tuotettujen viinien laatua. Olisi kuitenkin aiheellista pohtia asiaa uudelleen ja tutustua parhaiten toimiviin nykyisiin käytänteisiin ja ryhtyä soveltamaan niitä.

| 1.5.19 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että on syytä tehostaa valvontajärjestelmiä ja -välineitä, sillä niiden on määrä antaa kuluttajille asianmukaiset takuut. |
| --- | --- |

1.5.19

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että on syytä tehostaa valvontajärjestelmiä ja -välineitä, sillä niiden on määrä antaa kuluttajille asianmukaiset takuut.

| 1.5.20 | ilmaisee huolensa vastuualueiden tarkistamisesta ja erityisesti toimivaltuuksien siirrosta neuvostolta komissiolle eikä pidä sitä tarpeellisena. |
| --- | --- |

1.5.20

ilmaisee huolensa vastuualueiden tarkistamisesta ja erityisesti toimivaltuuksien siirrosta neuvostolta komissiolle eikä pidä sitä tarpeellisena.

| 1.5.21 | on komission kanssa yhtä mieltä kansainvälisen viinijärjestön käytäntöjen hyväksymisestä ja siitä, että niitä on ryhdyttävä tutkimaan. Hyväksynnän lähtökohdaksi on kuitenkin otettava tieteellisiin lausuntoihin perustuvat selvitykset, ja sen on tukeuduttava Euroopan unionissa toteutettujen tutkimushankkeiden tuloksiin. |
| --- | --- |

1.5.21

on komission kanssa yhtä mieltä kansainvälisen viinijärjestön käytäntöjen hyväksymisestä ja siitä, että niitä on ryhdyttävä tutkimaan. Hyväksynnän lähtökohdaksi on kuitenkin otettava tieteellisiin lausuntoihin perustuvat selvitykset, ja sen on tukeuduttava Euroopan unionissa toteutettujen tutkimushankkeiden tuloksiin.

| 1.5.22 | toivoo, että yksinomaan rypäleen puristemehulla väkevöittämisessä ylärajana pidettäisiin edelleenkin kahta tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

1.5.22

toivoo, että yksinomaan rypäleen puristemehulla väkevöittämisessä ylärajana pidettäisiin edelleenkin kahta tilavuusprosenttia.

| 1.5.23 | ei ole komission kanssa yhtä mieltä siitä, että EU:ssa sallittaisiin automaattisesti kansainvälisen viinijärjestön viininvalmistusmenetelmien käyttö, vaikka viinit olisi tarkoitettu vietäviksi sellaisille alueille, joilla kyseiset käytännöt on hyväksytty. Käytöntöihin on sovellettava edellisessä kohdassa mainittua menettelyä. |
| --- | --- |

1.5.23

ei ole komission kanssa yhtä mieltä siitä, että EU:ssa sallittaisiin automaattisesti kansainvälisen viinijärjestön viininvalmistusmenetelmien käyttö, vaikka viinit olisi tarkoitettu vietäviksi sellaisille alueille, joilla kyseiset käytännöt on hyväksytty. Käytöntöihin on sovellettava edellisessä kohdassa mainittua menettelyä.

| 1.5.24 | suhtautuu myönteisesti siihen, että varmistetaan, että viinin valmistus- ja kypsytysprosessissa noudatetaan hyväksyttävää ympäristöstä huolehtimisen vähimmäistasoa. Mainittakoon, että tällä osa-alueella on saatu kokemuksia Life-rahoitteisista hankkeista, ja ne voivat tarjota asiasta erittäin arvokasta tietoa. |
| --- | --- |

1.5.24

suhtautuu myönteisesti siihen, että varmistetaan, että viinin valmistus- ja kypsytysprosessissa noudatetaan hyväksyttävää ympäristöstä huolehtimisen vähimmäistasoa. Mainittakoon, että tällä osa-alueella on saatu kokemuksia Life-rahoitteisista hankkeista, ja ne voivat tarjota asiasta erittäin arvokasta tietoa.

| 1.5.25 | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen yksinkertaistaa päällysmerkintöjä koskevat säännöt ja luoda niille yhtenäinen sääntelykehys, jota sovelletaan kaikkiin viiniluokkiin. Komitea muistuttaa kuitenkin velvollisuudesta olla aiheuttamatta kuluttajille hämmennystä. Päällysmerkintöjen on oltava yksinkertaisia ja selventäviä, ja niiden on oltava kuluttajien edun mukaisia. |
| --- | --- |

1.5.25

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen yksinkertaistaa päällysmerkintöjä koskevat säännöt ja luoda niille yhtenäinen sääntelykehys, jota sovelletaan kaikkiin viiniluokkiin. Komitea muistuttaa kuitenkin velvollisuudesta olla aiheuttamatta kuluttajille hämmennystä. Päällysmerkintöjen on oltava yksinkertaisia ja selventäviä, ja niiden on oltava kuluttajien edun mukaisia.

| 1.5.26 | huomauttaa, että saattaa olla vaarallista ryhtyä soveltamaan samoja määräyksiä maantieteellisin merkinnöin varustettujen ja varustamattomien viinien päällysmerkintöihin, varsinkin kun aikomuksena on ilmoittaa ilman maantieteellistä merkintää markkinoitavien viinien satovuosi ja rypälelaji. |
| --- | --- |

1.5.26

huomauttaa, että saattaa olla vaarallista ryhtyä soveltamaan samoja määräyksiä maantieteellisin merkinnöin varustettujen ja varustamattomien viinien päällysmerkintöihin, varsinkin kun aikomuksena on ilmoittaa ilman maantieteellistä merkintää markkinoitavien viinien satovuosi ja rypälelaji.

| 1.5.27 | vastustaa sellaisten viinien rypälelajin ja satovuoden ilmoittamista, joilla ei ole maantieteellistä merkintää. |
| --- | --- |

1.5.27

vastustaa sellaisten viinien rypälelajin ja satovuoden ilmoittamista, joilla ei ole maantieteellistä merkintää.

| 1.5.28 | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen säilyttää perinteiset maininnat ja tehdä niihin parannuksia. |
| --- | --- |

1.5.28

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen säilyttää perinteiset maininnat ja tehdä niihin parannuksia.

| 1.5.29 | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen mukauttaa tavaramerkkejä koskevaa politiikkaa ja muokata viinialaan sovellettavia kielisääntöjä. |
| --- | --- |

1.5.29

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen mukauttaa tavaramerkkejä koskevaa politiikkaa ja muokata viinialaan sovellettavia kielisääntöjä.

| 1.5.30 | toteaa, että suurin osa viinialan YMJ:n määrärahoista on varattava laatu-, markkinointi- ja menekinedistämispolitiikkaan. |
| --- | --- |

1.5.30

toteaa, että suurin osa viinialan YMJ:n määrärahoista on varattava laatu-, markkinointi- ja menekinedistämispolitiikkaan.

| 1.5.31 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että kuluttajille on annettava mahdollisimman paljon tietoa ja suojeltava heidän terveyttään, mikä voisi jopa vaikuttaa myönteisesti kulutukseen, koska viinin kohtuullinen nauttiminen on tietyille väestöryhmille terveellistä, mutta sillä saattaa olla liiallisesti käytettynä toisille väestöryhmille haittavaikutuksia. |
| --- | --- |

1.5.31

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että kuluttajille on annettava mahdollisimman paljon tietoa ja suojeltava heidän terveyttään, mikä voisi jopa vaikuttaa myönteisesti kulutukseen, koska viinin kohtuullinen nauttiminen on tietyille väestöryhmille terveellistä, mutta sillä saattaa olla liiallisesti käytettynä toisille väestöryhmille haittavaikutuksia.

| 1.5.32 | suhtautuu myönteisesti kiinnostukseen välittää kuluttajille mahdollisimman täydellistä ja todenperäistä tietoa tuotteen alkuperästä ja antaa tätä tarkoitusta varten asianmukaiset säännöt päällysmerkinnöistä ja tuotteen jäljitettävyydestä. |
| --- | --- |

1.5.32

suhtautuu myönteisesti kiinnostukseen välittää kuluttajille mahdollisimman täydellistä ja todenperäistä tietoa tuotteen alkuperästä ja antaa tätä tarkoitusta varten asianmukaiset säännöt päällysmerkinnöistä ja tuotteen jäljitettävyydestä.

| 1.5.33 | pitää myönteisenä aikomusta tiedottaa kuluttajille käytettyjen tuotanto- ja valmistusmenetelmien ympäristönäkökohdista. |
| --- | --- |

1.5.33

pitää myönteisenä aikomusta tiedottaa kuluttajille käytettyjen tuotanto- ja valmistusmenetelmien ympäristönäkökohdista.

| 1.5.34 | suhtautuu myönteisesti komission päätökseen ryhtyä noudattamaan vastuullista menekinedistämis- ja tiedotuspolitiikkaa. Myynninedistämishankkeita ei kuitenkaan saa rajata toteutettaviksi vain Euroopan unionin ulkopuolella. |
| --- | --- |

1.5.34

suhtautuu myönteisesti komission päätökseen ryhtyä noudattamaan vastuullista menekinedistämis- ja tiedotuspolitiikkaa. Myynninedistämishankkeita ei kuitenkaan saa rajata toteutettaviksi vain Euroopan unionin ulkopuolella.

| 1.5.35 | pitää erittäin myönteisenä aikomusta järjestää Euroopan unionissa vastuullista ja kohtuullista viininkulutusta käsitteleviä tiedotuskampanjoita, joissa tuodaan erityisesti esiin kohtuullinen viininkulutus ja erotetaan se luonnollisesti liiallisen kulutuksen aiheuttamista kielteisistä vaikutuksista. |
| --- | --- |

1.5.35

pitää erittäin myönteisenä aikomusta järjestää Euroopan unionissa vastuullista ja kohtuullista viininkulutusta käsitteleviä tiedotuskampanjoita, joissa tuodaan erityisesti esiin kohtuullinen viininkulutus ja erotetaan se luonnollisesti liiallisen kulutuksen aiheuttamista kielteisistä vaikutuksista.

| 1.5.36 | kehottaa komissiota varaamaan kansanterveys- ja nuorisopolitiikan yhteydessä riittävästi varoja aloitteisiin, jotka koskevat tiedotuskampanjoita vastuullisesta ja kohtuullisesta viininkulutuksesta. Kampanjoita tulee toteuttaa myös paikallistasolla, ja niihin tulee kutsua mukaan paikallis- ja alueyhteisöjä, oppilaitoksia, yliopistoja ja yhdistyksiä. |
| --- | --- |

1.5.36

kehottaa komissiota varaamaan kansanterveys- ja nuorisopolitiikan yhteydessä riittävästi varoja aloitteisiin, jotka koskevat tiedotuskampanjoita vastuullisesta ja kohtuullisesta viininkulutuksesta. Kampanjoita tulee toteuttaa myös paikallistasolla, ja niihin tulee kutsua mukaan paikallis- ja alueyhteisöjä, oppilaitoksia, yliopistoja ja yhdistyksiä.

| 1.5.37 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että viinialalle on asetettava ympäristöön liittyviä vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat maaperän eroosiota ja saastumista, kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja jätehuoltoa. |
| --- | --- |

1.5.37

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että viinialalle on asetettava ympäristöön liittyviä vähimmäisvaatimuksia, jotka koskevat maaperän eroosiota ja saastumista, kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja jätehuoltoa.

| 1.5.38 | huomauttaa, ettei Euroopan unioni saa antaa WTO-neuvotteluissa periksi käymällä yhteisön viinialalla vaihtokauppaa saadakseen mahdollisesti hyötyä muilla maatalousaloilla. |
| --- | --- |

1.5.38

huomauttaa, ettei Euroopan unioni saa antaa WTO-neuvotteluissa periksi käymällä yhteisön viinialalla vaihtokauppaa saadakseen mahdollisesti hyötyä muilla maatalousaloilla.

| 1.5.39 | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen vaatia panemaan täytäntöön sääntöjen vastaisia ja laittomia istutuksia koskeva lainsäädäntö; jos sääntöjä ei noudateta, komissio toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä tai panee vireille rikkomisesta johtuvia menettelyjä. |
| --- | --- |

1.5.39

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen vaatia panemaan täytäntöön sääntöjen vastaisia ja laittomia istutuksia koskeva lainsäädäntö; jos sääntöjä ei noudateta, komissio toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä tai panee vireille rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

| 1.5.40 | vastustaa sitä, että nykyistä rahoitusta pidetään enimmäismääränä ryhdyttäessä laatimaan säädösehdotuksia tulevaksi YMJ:ksi. Suhtautumistapa ei ole oikea, sillä komissiolla on kunnianhimoisia aikeita yhteisön viinialan kilpailukyvyn säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.5.40

vastustaa sitä, että nykyistä rahoitusta pidetään enimmäismääränä ryhdyttäessä laatimaan säädösehdotuksia tulevaksi YMJ:ksi. Suhtautumistapa ei ole oikea, sillä komissiolla on kunnianhimoisia aikeita yhteisön viinialan kilpailukyvyn säilyttämiseksi.

| 1.5.41 | kantaa komission tavoin huolta siitä, että määrärahoja käytetään oikeisiin tarkoituksiin ja hallinnoidaan moitteettomasti. Komitea toteaa kuitenkin jälleen kerran, että rahoitus olisi mukautettava uudistuksen myötä ilmeneviin uusiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

1.5.41

kantaa komission tavoin huolta siitä, että määrärahoja käytetään oikeisiin tarkoituksiin ja hallinnoidaan moitteettomasti. Komitea toteaa kuitenkin jälleen kerran, että rahoitus olisi mukautettava uudistuksen myötä ilmeneviin uusiin tarpeisiin.

| 1.5.42 | on erittäin tyytyväinen komission säästöpyrkimyksiin, sillä muutosten ansiosta ”— järjestelmän pitäisi yksinkertaistua ja lainsäädännön parantua; samalla hallinto- ja tilastoseurantakustannukset pienenevät, täytäntöönpano ja valvonta helpottuvat ja näin petosriski ja julkisten varojen väärinkäyttö vähenevät. Lisäksi se lisää hallinnon tehokkuutta, koska jäsenvaltioilla tulee toissijaisuusperiaatteen mukaisesti olemaan mahdollisuus valita toimenpiteet, joita ne tarvitsevat oman tilanteensa hoitamiseksi”. Komitea huomauttaa kuitenkin, että sellaisten viinien päällysmerkintöjen valvontatehtävät, joilla ei ole maantieteellistä merkintää, lisääntyvät entisestään ja tietyt, tähän asti Euroopan komission suorittamat valvontatoimenpiteet siirtyvät toissijaisuusperiaatteen nojalla jäsenvaltioille, joten lopputuloksen voidaan odottaa pysyvän ennallaan. |
| --- | --- |

1.5.42

on erittäin tyytyväinen komission säästöpyrkimyksiin, sillä muutosten ansiosta ”— järjestelmän pitäisi yksinkertaistua ja lainsäädännön parantua; samalla hallinto- ja tilastoseurantakustannukset pienenevät, täytäntöönpano ja valvonta helpottuvat ja näin petosriski ja julkisten varojen väärinkäyttö vähenevät. Lisäksi se lisää hallinnon tehokkuutta, koska jäsenvaltioilla tulee toissijaisuusperiaatteen mukaisesti olemaan mahdollisuus valita toimenpiteet, joita ne tarvitsevat oman tilanteensa hoitamiseksi”. Komitea huomauttaa kuitenkin, että sellaisten viinien päällysmerkintöjen valvontatehtävät, joilla ei ole maantieteellistä merkintää, lisääntyvät entisestään ja tietyt, tähän asti Euroopan komission suorittamat valvontatoimenpiteet siirtyvät toissijaisuusperiaatteen nojalla jäsenvaltioille, joten lopputuloksen voidaan odottaa pysyvän ennallaan.

| 1.5.43 | vastustaa tuotujen rypäleen puristemehujen viiniyttämistä koskevan kiellon kumoamista. Säilyttämällä kielto torjutaan viinien väärentämistä, kilpailun vääristymiä sekä liikatuotannon lisääntymistä. Kiellon kumoaminen voisi myös huonontaa laatua, vaikeuttaa tuotteen alkuperän ja lähteen selvittämistä sekä heikentää kuluttajien mahdollisuuksia tunnistaa tuote. |
| --- | --- |

1.5.43

vastustaa tuotujen rypäleen puristemehujen viiniyttämistä koskevan kiellon kumoamista. Säilyttämällä kielto torjutaan viinien väärentämistä, kilpailun vääristymiä sekä liikatuotannon lisääntymistä. Kiellon kumoaminen voisi myös huonontaa laatua, vaikeuttaa tuotteen alkuperän ja lähteen selvittämistä sekä heikentää kuluttajien mahdollisuuksia tunnistaa tuote.

| 1.5.44 | kannattaa sitä, että uusilta viini-istutuksilta edellytetään jatkossakin istutusoikeuksia. Näin voidaan estää markkinoiden kannalta haitallinen viinintuotantokyvyn kehitys unionissa. |
| --- | --- |

1.5.44

kannattaa sitä, että uusilta viini-istutuksilta edellytetään jatkossakin istutusoikeuksia. Näin voidaan estää markkinoiden kannalta haitallinen viinintuotantokyvyn kehitys unionissa.

| 1.5.45 | katsoo, että kansainvälisen viinijärjestön hyväksymiä viininvalmistuskäytäntöjä tunnustettaessa tulee kiinnittää huomiota vakiintuneiden eurooppalaisten viininvalmistusperinteiden suojeluun. |
| --- | --- |

1.5.45

katsoo, että kansainvälisen viinijärjestön hyväksymiä viininvalmistuskäytäntöjä tunnustettaessa tulee kiinnittää huomiota vakiintuneiden eurooppalaisten viininvalmistusperinteiden suojeluun.

| 1.5.46 | ei puolla viinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta koskevan vaatimuksen poistamista. |
| --- | --- |

1.5.46

ei puolla viinien luonnollista vähimmäisalkoholipitoisuutta koskevan vaatimuksen poistamista.

2.   Alueiden komitean suositukset

Yleisnäkemys viinialan uudesta YMJ:stä

Alueiden komitea

| 2.1 | puolustaa sellaista eurooppalaista viinialan toimintamallia, jota soveltamalla alan kehittyminen pyritään saamaan kestäväksi markkinoillepääsyn avulla sekä vakiinnuttamalla ja lisäämällä alan näkyvyyttä maailmanmarkkinoilla. Tavoitteen saavuttaminen perustuu kolmeen keskeiseen osa-alueeseen: laatuun, kilpailukykyyn ja markkinoihin. |
| --- | --- |

2.1

puolustaa sellaista eurooppalaista viinialan toimintamallia, jota soveltamalla alan kehittyminen pyritään saamaan kestäväksi markkinoillepääsyn avulla sekä vakiinnuttamalla ja lisäämällä alan näkyvyyttä maailmanmarkkinoilla. Tavoitteen saavuttaminen perustuu kolmeen keskeiseen osa-alueeseen: laatuun, kilpailukykyyn ja markkinoihin.

| 2.2 | kannattaa kohtuullista viininkulutusta. Tärkeimmiksi tavoitteiksi on asetettava tiedotus, viinin terveys- ja kulttuuriominaisuuksista tiedottaminen sekä laatuun, perinteeseen, maaperään ja perinnekulttuuriin liittyvän eurooppalaisen maataloustuotannon tunnetuksi tekeminen. |
| --- | --- |

2.2

kannattaa kohtuullista viininkulutusta. Tärkeimmiksi tavoitteiksi on asetettava tiedotus, viinin terveys- ja kulttuuriominaisuuksista tiedottaminen sekä laatuun, perinteeseen, maaperään ja perinnekulttuuriin liittyvän eurooppalaisen maataloustuotannon tunnetuksi tekeminen.

| 2.3 | kehottaa yhtenäisyyteen ja johdonmukaisuuteen kaikissa viinialaan liittyvissä yhteisön politiikoissa: maatalous-, kansanterveys-, vero-, budjetti- ja kauppapolitiikassa. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa yhtenäisyyteen ja johdonmukaisuuteen kaikissa viinialaan liittyvissä yhteisön politiikoissa: maatalous-, kansanterveys-, vero-, budjetti- ja kauppapolitiikassa.

| 2.4 | katsoo, että edellä esitettyjen periaatteiden noudattaminen edellyttää, että viinialan YMJ:n uudistusta ja rahoitusta koskevissa säännöissä on asetettava etusijaan laatu, markkinoinnin parantaminen sekä tiedotus ja menekinedistäminen, perinteisten eurooppalaisten viinitilojen säilyttäminen, maataloustoiminnan pitäminen maaseudulla, maankäytöstä huolehtiminen sekä sen korvaamattoman ympäristönsuojelullisen tehtävän vaaliminen, jota viininviljelys tietyillä alueilla merkitsee. |
| --- | --- |

2.4

katsoo, että edellä esitettyjen periaatteiden noudattaminen edellyttää, että viinialan YMJ:n uudistusta ja rahoitusta koskevissa säännöissä on asetettava etusijaan laatu, markkinoinnin parantaminen sekä tiedotus ja menekinedistäminen, perinteisten eurooppalaisten viinitilojen säilyttäminen, maataloustoiminnan pitäminen maaseudulla, maankäytöstä huolehtiminen sekä sen korvaamattoman ympäristönsuojelullisen tehtävän vaaliminen, jota viininviljelys tietyillä alueilla merkitsee.

| 2.5 | huomauttaa, että määrärahat on mukautettava kyseisiin periaatteisiin priorisoimalla niitä ja toimimalla laaja-alaisesti (toteuttamalla Euroopan laajuista politiikkaa). |
| --- | --- |

2.5

huomauttaa, että määrärahat on mukautettava kyseisiin periaatteisiin priorisoimalla niitä ja toimimalla laaja-alaisesti (toteuttamalla Euroopan laajuista politiikkaa).

Erityisiä suosituksia

Alueiden komitea

| 2.6 | pitää välttämättömänä uudistaa viiniala, erityisesti alan YMJ, koska viinin kulutus Euroopassa on vähentynyt, tuotanto ja markkinointi eivät ole rakenteellisesti tasapainossa ja Eurooppa on viime vuosina menettänyt suhteellista osuuttaan alan maailmanmarkkinoilla. |
| --- | --- |

2.6

pitää välttämättömänä uudistaa viiniala, erityisesti alan YMJ, koska viinin kulutus Euroopassa on vähentynyt, tuotanto ja markkinointi eivät ole rakenteellisesti tasapainossa ja Eurooppa on viime vuosina menettänyt suhteellista osuuttaan alan maailmanmarkkinoilla.

| 2.7 | toteaa, että on aina syytä pitää mielessä viininviljelyn tehtävä maatalouden elinvoimaisuuden, maaseudun, maiseman ja kulttuurin säilymisen ja aluesuunnittelun kannalta. Ei myöskään pidä unohtaa viljelijän roolia Eurooppaa rakennettaessa. Uudistusehdotuksissa ei pidä keskittyä liiaksi taloudellisiin näkökohtiin, ja niissä on huomioitava ylipäätään maatalouden herkkyys. Komission ehdotukseen on sisällytettävä sosiaalinen ja sosioekonominen näkemys. Nimenomaan ekonomistinen ja vapaamielinen ehdotus viinitarhojen suurimittaisesta raivaamisesta ja istutusoikeuksien rajoitusten purkamisesta vuodesta 2013 lähtien on selvästi ristiriidassa periaatteiden kanssa, joiden mukaan maanviljelys ja nykyinen maankäyttö on säilytettävä. Nämä ehdotukset näet kannustavat luopumaan toiminnasta. |
| --- | --- |

2.7

toteaa, että on aina syytä pitää mielessä viininviljelyn tehtävä maatalouden elinvoimaisuuden, maaseudun, maiseman ja kulttuurin säilymisen ja aluesuunnittelun kannalta. Ei myöskään pidä unohtaa viljelijän roolia Eurooppaa rakennettaessa. Uudistusehdotuksissa ei pidä keskittyä liiaksi taloudellisiin näkökohtiin, ja niissä on huomioitava ylipäätään maatalouden herkkyys. Komission ehdotukseen on sisällytettävä sosiaalinen ja sosioekonominen näkemys. Nimenomaan ekonomistinen ja vapaamielinen ehdotus viinitarhojen suurimittaisesta raivaamisesta ja istutusoikeuksien rajoitusten purkamisesta vuodesta 2013 lähtien on selvästi ristiriidassa periaatteiden kanssa, joiden mukaan maanviljelys ja nykyinen maankäyttö on säilytettävä. Nämä ehdotukset näet kannustavat luopumaan toiminnasta.

| 2.8 | esittää toivomuksen, että Euroopan komissio tukisi muita heikommassa asemassa olevilla vuoristoalueilla ja syrjityimmillä alueilla tuotettujen viinien laatuun tähtääviä toimenpiteitä kansallisten rahoituskehysten määrärahoista. |
| --- | --- |

2.8

esittää toivomuksen, että Euroopan komissio tukisi muita heikommassa asemassa olevilla vuoristoalueilla ja syrjityimmillä alueilla tuotettujen viinien laatuun tähtääviä toimenpiteitä kansallisten rahoituskehysten määrärahoista.

| 2.9 | ehdottaa, että koska yhteisön viinialan nykytila edellyttää välittömiä toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi, kaikki uudistusta koskevaan lopulliseen asiakirjaan sisältyvät ehdotukset toteutetaan heti, toiset toimia lisäämällä (menekinedistäminen/markkinointi) ja toiset toimia vähentämällä (markkinatoimenpiteet) ja että järjestelyn rahoitus säilytetään ennallaan tai määrärahoja korotetaan tarvittaessa. |
| --- | --- |

2.9

ehdottaa, että koska yhteisön viinialan nykytila edellyttää välittömiä toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi, kaikki uudistusta koskevaan lopulliseen asiakirjaan sisältyvät ehdotukset toteutetaan heti, toiset toimia lisäämällä (menekinedistäminen/markkinointi) ja toiset toimia vähentämällä (markkinatoimenpiteet) ja että järjestelyn rahoitus säilytetään ennallaan tai määrärahoja korotetaan tarvittaessa.

| 2.10 | esittää, että on tehtävä ehdotus, jolla pyritään lisäämään eurooppalaisten viinituotteiden näkyvyyttä maailmanmarkkinoilla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

2.10

esittää, että on tehtävä ehdotus, jolla pyritään lisäämään eurooppalaisten viinituotteiden näkyvyyttä maailmanmarkkinoilla keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.

| 2.11 | esittää, että järjestelyn kokonaisrahoitus on säilytettävä nykyisellään. |
| --- | --- |

2.11

esittää, että järjestelyn kokonaisrahoitus on säilytettävä nykyisellään.

| 2.12 | esittää, että toteutetaan yhteisiä, koordinoituja ja yhtenäisiä EU:n laajuisia toimia, jotka tavalla tai toisella liittyvät viinialaan. Tällaisia toimintalohkoja ovat maatalous, verotus, kauppapolitiikka, kansanterveys ja budjettipolitiikka. |
| --- | --- |

2.12

esittää, että toteutetaan yhteisiä, koordinoituja ja yhtenäisiä EU:n laajuisia toimia, jotka tavalla tai toisella liittyvät viinialaan. Tällaisia toimintalohkoja ovat maatalous, verotus, kauppapolitiikka, kansanterveys ja budjettipolitiikka.

| 2.13 | huomauttaa, ettei viininvalmistusmenetelmillä saa missään tapauksessa hämmentää kuluttajia eikä viedä pohjaa nykyisiltä valmistusmenetelmiltä, jotka takaavat tuotteen vastaavan kuluttajien laatutottumuksia, tai aiheuttaa vahinkoa sellaisille Euroopan alueille, joilla viini valmistetaan perinteiseen, tuotteen lopulliseen laatuun panostavaan tapaan tai joilla on säilytetty EU:n viinintuotannossa sallitut perinteet. |
| --- | --- |

2.13

huomauttaa, ettei viininvalmistusmenetelmillä saa missään tapauksessa hämmentää kuluttajia eikä viedä pohjaa nykyisiltä valmistusmenetelmiltä, jotka takaavat tuotteen vastaavan kuluttajien laatutottumuksia, tai aiheuttaa vahinkoa sellaisille Euroopan alueille, joilla viini valmistetaan perinteiseen, tuotteen lopulliseen laatuun panostavaan tapaan tai joilla on säilytetty EU:n viinintuotannossa sallitut perinteet.

| 2.14 | suhtautuu myönteisesti”kansallisiksi määrärahoiksi” kutsutun välineen käyttöönottoon, kunhan se ei merkitse YMP:n uudelleen kansallistamista, kehottaa määrittelemään selkeästi ja konkreettisesti toimenpiteet, jotka EU sallii rahoitettaviksi kyseisistä kansallisista määrärahoista, ja vaatii, että alueet saavat varat hoitoonsa toissijaisuusperiaatteen nojalla. |
| --- | --- |

2.14

suhtautuu myönteisesti”kansallisiksi määrärahoiksi” kutsutun välineen käyttöönottoon, kunhan se ei merkitse YMP:n uudelleen kansallistamista, kehottaa määrittelemään selkeästi ja konkreettisesti toimenpiteet, jotka EU sallii rahoitettaviksi kyseisistä kansallisista määrärahoista, ja vaatii, että alueet saavat varat hoitoonsa toissijaisuusperiaatteen nojalla.

| 2.15 | esittää, että teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia käsittelevistä WTO:n TRIPS-sopimuksista neuvoteltaessa Euroopan komissio puolustaisi aiempaa päättäväisemmin ja tekisi entistä paremmin tunnetuksi sitä, että kansainvälisesti tunnustetulla maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit eroavat muista viineistä. |
| --- | --- |

2.15

esittää, että teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä näkökohtia käsittelevistä WTO:n TRIPS-sopimuksista neuvoteltaessa Euroopan komissio puolustaisi aiempaa päättäväisemmin ja tekisi entistä paremmin tunnetuksi sitä, että kansainvälisesti tunnustetulla maantieteellisellä merkinnällä varustetut viinit eroavat muista viineistä.

| 2.16 | esittää, että päällysmerkintöjä koskevien sääntöjen tavoitteeksi otetaan tiivistetyn selkeän tiedon antaminen kuluttajille ja asetetaan etusijaan tuotteiden erottaminen toisistaan. Samalla on kerrottava todenperäisesti, miten tietyt, muita laadukkaammat viinit on valmistettu, ja varmennettava tietojen todenperäisyys valvontajärjestelmin. Selkeiden päällysmerkintöjen perimmäisenä tavoitteena on kaiken kaikkiaan oltava kuluttajatiedon antaminen tuotteesta. Käytettyjen termien avulla menetelmät on erotettava selvästi toisistaan. |
| --- | --- |

2.16

esittää, että päällysmerkintöjä koskevien sääntöjen tavoitteeksi otetaan tiivistetyn selkeän tiedon antaminen kuluttajille ja asetetaan etusijaan tuotteiden erottaminen toisistaan. Samalla on kerrottava todenperäisesti, miten tietyt, muita laadukkaammat viinit on valmistettu, ja varmennettava tietojen todenperäisyys valvontajärjestelmin. Selkeiden päällysmerkintöjen perimmäisenä tavoitteena on kaiken kaikkiaan oltava kuluttajatiedon antaminen tuotteesta. Käytettyjen termien avulla menetelmät on erotettava selvästi toisistaan.

| 2.17 | esittää, että viinitarhojen rakenneuudistus- ja uudelleenjärjestelyohjelmat säilytetään kansallisissa määrärahoissa ja ehdottaa, että huomioon otetaan viininviljelysmallit, joissa kyseisten ohjelmien tavoitteita valvotaan tehokkaimmin ja joissa ne on saavutettu parhaiten. |
| --- | --- |

2.17

esittää, että viinitarhojen rakenneuudistus- ja uudelleenjärjestelyohjelmat säilytetään kansallisissa määrärahoissa ja ehdottaa, että huomioon otetaan viininviljelysmallit, joissa kyseisten ohjelmien tavoitteita valvotaan tehokkaimmin ja joissa ne on saavutettu parhaiten.

| 2.18 | korostaa, että maantieteelliseen alkuperään (määritellyllä alueella tuotettu laatuviini) perustuva eurooppalainen laatuviinien käsite on kansainvälistettävä. Käsitettä on vahvistettava, se on vakiinnutettava ja tehtävä tunnetuksi ja sitä on hyödynnettävä. |
| --- | --- |

2.18

korostaa, että maantieteelliseen alkuperään (määritellyllä alueella tuotettu laatuviini) perustuva eurooppalainen laatuviinien käsite on kansainvälistettävä. Käsitettä on vahvistettava, se on vakiinnutettava ja tehtävä tunnetuksi ja sitä on hyödynnettävä.

| 2.19 | katsoo, että kansainvälisen viinijärjestön viininvalmistusmenetelmien käyttöä ei pidä automaattisesti hyväksyä EU:ssa ennen kuin menetelmiä on tutkittu ja niitä on kokeiltu ehdottoman tieteellisin perustein. |
| --- | --- |

2.19

katsoo, että kansainvälisen viinijärjestön viininvalmistusmenetelmien käyttöä ei pidä automaattisesti hyväksyä EU:ssa ennen kuin menetelmiä on tutkittu ja niitä on kokeiltu ehdottoman tieteellisin perustein.

| 2.20 | toteaa, että suurin osa viinialan YMJ:n määrärahoista on varattava laatupolitiikkaan, markkinointiin ja menekinedistämiseen. |
| --- | --- |

2.20

toteaa, että suurin osa viinialan YMJ:n määrärahoista on varattava laatupolitiikkaan, markkinointiin ja menekinedistämiseen.

| 2.21 | esittää ja vaatii myynninedistämistoimia, joihin sisältyy tiedotuskampanjoita kohtuullisesta ja vastuullisesta viininkulutuksesta sekä laatutuotteita tuottavasta eurooppalaisesta maatalous- ja elintarvikealan mallista, sen erityispiirteistä ja yhteyksistä viljelysmaahan, kyläkulttuuriin, kylien historiaan ja perinteeseen. Tähän tarvitaan YMJ:hin sisällytettävää tukijärjestelmää täydentämään muita Euroopan unionin nykyisiä tai tulevaisuudessa mahdollisesti käyttöön otettavia maatalous- ja elintarvikealan myynninedistämisvälineitä. |
| --- | --- |

2.21

esittää ja vaatii myynninedistämistoimia, joihin sisältyy tiedotuskampanjoita kohtuullisesta ja vastuullisesta viininkulutuksesta sekä laatutuotteita tuottavasta eurooppalaisesta maatalous- ja elintarvikealan mallista, sen erityispiirteistä ja yhteyksistä viljelysmaahan, kyläkulttuuriin, kylien historiaan ja perinteeseen. Tähän tarvitaan YMJ:hin sisällytettävää tukijärjestelmää täydentämään muita Euroopan unionin nykyisiä tai tulevaisuudessa mahdollisesti käyttöön otettavia maatalous- ja elintarvikealan myynninedistämisvälineitä.

| 2.22 | pitää erittäin myönteisenä aikeita järjestää Euroopan unionissa tiedotuskampanjoita vastuullisesta ja kohtuullisesta viininkulutuksesta. Komitea ehdottaa, että tähän aihepiiriin liittyviä aloitteita toteutetaan myös paikallistasolla ja että niihin osallistuu paikallisyhteisöjä, oppilaitoksia, yliopistoja ja yhdistyksiä. |
| --- | --- |

2.22

pitää erittäin myönteisenä aikeita järjestää Euroopan unionissa tiedotuskampanjoita vastuullisesta ja kohtuullisesta viininkulutuksesta. Komitea ehdottaa, että tähän aihepiiriin liittyviä aloitteita toteutetaan myös paikallistasolla ja että niihin osallistuu paikallisyhteisöjä, oppilaitoksia, yliopistoja ja yhdistyksiä.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/7

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä — ja sen jälkeen

(2007/C 57/02)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon aiheesta ”Biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen vuoteen 2010 mennessä — ja sen jälkeen: ekosysteemipalvelujen säilyttäminen ihmisten hyvinvoinnin varmistamiseksi” (KOM(2006) 216 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 2. joulukuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon neuvoston 21. toukokuuta 1992 antaman direktiivin 92/43/ETY luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta sekä neuvoston 2. huhtikuuta 1979 antaman direktiivin 79/409/ETY luonnonvaraisten lintujen suojelusta,

ottaa huomioon12. helmikuuta 2003 antamansa lausunnon komission tiedonannosta ”Kohti maaperänsuojelun teemakohtaista strategiaa”, CdR 190/2002 fin (1),

ottaa huomioon17. marraskuuta 2005 antamansa lausunnon aiheesta ”Alue- ja paikallisviranomaisten panos ilmastonmuutoksen torjuntaan”, CdR 215/2005 fin,

ottaa huomioon26. huhtikuuta 2006 antamansa lausunnon aiheista ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi)” (KOM(2005) 505 lopullinen — 2005/0211 COD) ja ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Meriympäristön suojelua ja säilyttämistä koskeva teemakohtainen strategia” (KOM(2005) 504 lopullinen), CdR 46/2006 fin,

ottaa huomioon ”kestävä kehitys” -valiokuntansa 6. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 159/2006 rev. 1), jonka esittelijä oli kruunun asiamies Zeelandin läänissä Wim van Gelder (NL, PPE),

hyväksyi 6.-7. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa (joulukuun 6. päivän istunnossa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean kanta ja suositukset

1   Yleistä

Alueiden komitea

| 1.1 | pitää tervetulleena komission tiedonantoa ja siinä esitettyä toimintasuunnitelmaa. Tiedonanto sisältää yksityiskohtaisen ja ajankohtaisen tilannekuvauksen, ja siinä esitellään toimenpiteet vuotta 2010 koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Komission analyysi on paikkansapitävä, mutta komitea pahoittelee sen myöhäistä julkaisemista. |
| --- | --- |

1.1

pitää tervetulleena komission tiedonantoa ja siinä esitettyä toimintasuunnitelmaa. Tiedonanto sisältää yksityiskohtaisen ja ajankohtaisen tilannekuvauksen, ja siinä esitellään toimenpiteet vuotta 2010 koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Komission analyysi on paikkansapitävä, mutta komitea pahoittelee sen myöhäistä julkaisemista.

| 1.2 | katsoo, että biologinen monimuotoisuus vaikuttaa merkittävästi alueen identiteettiin. Komitea korostaa, että biologinen monimuotoisuus on tärkeä perusta elämänlaadulle ja terveydelle, virkistystoiminnalle ja matkailulle sekä alueelle tyypillisten tuotteiden ja palveluiden tuottamiselle. |
| --- | --- |

1.2

katsoo, että biologinen monimuotoisuus vaikuttaa merkittävästi alueen identiteettiin. Komitea korostaa, että biologinen monimuotoisuus on tärkeä perusta elämänlaadulle ja terveydelle, virkistystoiminnalle ja matkailulle sekä alueelle tyypillisten tuotteiden ja palveluiden tuottamiselle.

| 1.3 | muistuttaa, että lajien ja biologisesti arvokkaiden ekosysteemien määrä on kasvanut kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisen myötä. |
| --- | --- |

1.3

muistuttaa, että lajien ja biologisesti arvokkaiden ekosysteemien määrä on kasvanut kymmenen uuden jäsenvaltion liittymisen myötä.

| 1.4 | pitää tervetulleina23.-24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen neuvoston päätelmiä, joissa vuotta 2010 koskevat tavoitteet kehotetaan sisällyttämään Lissabonin suunnitelman kaikkiin asianmukaisiin politiikanaloihin. Useilla alueilla toteutetut maaseudun kehittämisohjelmat ovat osoittaneet, että talouden ja biologisen monimuotoisuuden väliseen ristiriitaan voidaan löytää ratkaisu. |
| --- | --- |

1.4

pitää tervetulleina23.-24. maaliskuuta 2006 kokoontuneen neuvoston päätelmiä, joissa vuotta 2010 koskevat tavoitteet kehotetaan sisällyttämään Lissabonin suunnitelman kaikkiin asianmukaisiin politiikanaloihin. Useilla alueilla toteutetut maaseudun kehittämisohjelmat ovat osoittaneet, että talouden ja biologisen monimuotoisuuden väliseen ristiriitaan voidaan löytää ratkaisu.

| 1.5 | toteaa, että biologisen monimuotoisuuden taloudellista arvoa aliarvioidaan toisin kuin sen yleisesti tunnustettua merkittävää arvoa sinänsä. Pitkällä aikavälillä biologinen monimuotoisuus on välttämätön edellytys terveydelle, korkealle elintasolle ja työpaikkojen turvaamiselle. |
| --- | --- |

1.5

toteaa, että biologisen monimuotoisuuden taloudellista arvoa aliarvioidaan toisin kuin sen yleisesti tunnustettua merkittävää arvoa sinänsä. Pitkällä aikavälillä biologinen monimuotoisuus on välttämätön edellytys terveydelle, korkealle elintasolle ja työpaikkojen turvaamiselle.

| 1.6 | kehottaa luomaan kaikkien osapuolten välille uudenlaisia kumppanuuksia, joiden avulla voidaan lisätä kansalaisten (ja etenkin lasten), julkisen sektorin sekä elinkeinoelämän tietoisuutta biologisen monimuotoisuuden merkityksestä, jotta kaikki antaisivat yhteisen panoksen biologisen monimuotoisuuden ja kestävien ekosysteemipalvelujen säilyttämiseksi. |
| --- | --- |

1.6

kehottaa luomaan kaikkien osapuolten välille uudenlaisia kumppanuuksia, joiden avulla voidaan lisätä kansalaisten (ja etenkin lasten), julkisen sektorin sekä elinkeinoelämän tietoisuutta biologisen monimuotoisuuden merkityksestä, jotta kaikki antaisivat yhteisen panoksen biologisen monimuotoisuuden ja kestävien ekosysteemipalvelujen säilyttämiseksi.

| 1.7 | pitää valitettavana, että kaikkien jäsenvaltioiden poliittisista lupauksista huolimatta vuotta 2010 koskevia tavoitteita ei ole vielä läheskään saavutettu, ja kehottaa asettamaan biologisen monimuotoisuuden etusijalle kaikkien hallintotasojen toimissa. |
| --- | --- |

1.7

pitää valitettavana, että kaikkien jäsenvaltioiden poliittisista lupauksista huolimatta vuotta 2010 koskevia tavoitteita ei ole vielä läheskään saavutettu, ja kehottaa asettamaan biologisen monimuotoisuuden etusijalle kaikkien hallintotasojen toimissa.

| 1.8 | on ilahtunut lukemattomista paikallis- ja aluetason esimerkeistä, jotka osoittavat, että biologisen monimuotoisuuden väheneminen voidaan pysäyttää ja elinympäristöjä voidaan entistää (ks. liite — CdR 159/2006 liite). |
| --- | --- |

1.8

on ilahtunut lukemattomista paikallis- ja aluetason esimerkeistä, jotka osoittavat, että biologisen monimuotoisuuden väheneminen voidaan pysäyttää ja elinympäristöjä voidaan entistää (ks. liite — CdR 159/2006 liite).

2   Biologinen monimuotoisuus EU:ssa

Alueiden komitea

| 2.1 | pitää valitettavana, että rahoituskehyksissä vuosiksi 2007-2013 ei varata riittävästi varoja vuotta 2010 koskevien tavoitteiden rahoittamiseen. Tämä koskee erityisesti Natura 2000 -aloitetta sekä maaseudun kehitystä. Komitea suosittelee näin ollen, että jäsenvaltiot osoittavat alueilleen ja kunnilleen riittävät varat biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja palauttamiseksi sekä mm. Natura 2000 -alueiden säilyttämiseksi. Komitea kehottaa myöntämään lisää varoja rakenne- ja koheesiorahastoista hankkeille, joilla on myönteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

2.1

pitää valitettavana, että rahoituskehyksissä vuosiksi 2007-2013 ei varata riittävästi varoja vuotta 2010 koskevien tavoitteiden rahoittamiseen. Tämä koskee erityisesti Natura 2000 -aloitetta sekä maaseudun kehitystä. Komitea suosittelee näin ollen, että jäsenvaltiot osoittavat alueilleen ja kunnilleen riittävät varat biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja palauttamiseksi sekä mm. Natura 2000 -alueiden säilyttämiseksi. Komitea kehottaa myöntämään lisää varoja rakenne- ja koheesiorahastoista hankkeille, joilla on myönteisiä vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen.

| 2.2 | muistuttaa siitä, että ekologisen Natura 2000 -verkoston optimaalisen toteutuksen ja ylläpidon kannalta alueiden on hyvin tärkeä saavuttaa verkoston luomisessa tasapaino ylhäältä alaspäin -lähestymistavan ja tarvittavan joustavuuden välillä. Kaikkiin verkostoon kuuluviin alueisiin on sovellettava samanlaisia hoitoperusteita |
| --- | --- |

2.2

muistuttaa siitä, että ekologisen Natura 2000 -verkoston optimaalisen toteutuksen ja ylläpidon kannalta alueiden on hyvin tärkeä saavuttaa verkoston luomisessa tasapaino ylhäältä alaspäin -lähestymistavan ja tarvittavan joustavuuden välillä. Kaikkiin verkostoon kuuluviin alueisiin on sovellettava samanlaisia hoitoperusteita

| 2.3 | korostaa, että ekosysteemien kestävyys edellyttää — myös meriympäristöä ajatellen — entistä tiiviimpää verkostoa, ja pitää tiiviin verkoston tarpeen korostamista tervetulleena, kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen vaikutukset elinympäristöihin ja lajeihin. Komitea kehottaa niin ikään huolehtimaan puskurivyöhykkeiden ja viherkäytävien hoitotoimenpiteistä. Tällaiset vyöhykkeet ja käytävät takaavat verkostoon kuuluvien alueiden menestymisen. |
| --- | --- |

2.3

korostaa, että ekosysteemien kestävyys edellyttää — myös meriympäristöä ajatellen — entistä tiiviimpää verkostoa, ja pitää tiiviin verkoston tarpeen korostamista tervetulleena, kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen vaikutukset elinympäristöihin ja lajeihin. Komitea kehottaa niin ikään huolehtimaan puskurivyöhykkeiden ja viherkäytävien hoitotoimenpiteistä. Tällaiset vyöhykkeet ja käytävät takaavat verkostoon kuuluvien alueiden menestymisen.

| 2.4 | toteaa, että EU:n luomat poliittiset ja oikeudelliset puitteet tarjoavat biologiselle monimuotoisuudelle merkittävän suojan, mutta monissa jäsenvaltioissa niiden täytäntöönpano, toteutus ja valvonta jättävät toivomisen varaa. Myöskään silloin, kun perustetaan uusia vyöhykkeitä biologisen monimuotoisuuden turvaamiseksi, jäsenvaltiot eivät aina kiinnitä riittävästi huomiota rajoituksiin, joiden tarkoituksena on kestävän kehityksen varmistaminen. |
| --- | --- |

2.4

toteaa, että EU:n luomat poliittiset ja oikeudelliset puitteet tarjoavat biologiselle monimuotoisuudelle merkittävän suojan, mutta monissa jäsenvaltioissa niiden täytäntöönpano, toteutus ja valvonta jättävät toivomisen varaa. Myöskään silloin, kun perustetaan uusia vyöhykkeitä biologisen monimuotoisuuden turvaamiseksi, jäsenvaltiot eivät aina kiinnitä riittävästi huomiota rajoituksiin, joiden tarkoituksena on kestävän kehityksen varmistaminen.

| 2.5 | suosittelee biologista monimuotoisuutta koskevien suunnitelmien yhteensovittamista EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.5

suosittelee biologista monimuotoisuutta koskevien suunnitelmien yhteensovittamista EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla.

| 2.6 | korostaa, että koska monia toimintasuunnitelman toimia ei voida tehokkaasti toteuttaa ilman paikallis- ja alueviranomaisten myötävaikutusta ja osallistumista, kuntien ja alueiden edustajat tulee kutsua mukaan biologista monimuotoisuutta koskevien uusien toimintalinjojen laatimiseen ja niille tulee osoittaa tarvittavat voimavarat. |
| --- | --- |

2.6

korostaa, että koska monia toimintasuunnitelman toimia ei voida tehokkaasti toteuttaa ilman paikallis- ja alueviranomaisten myötävaikutusta ja osallistumista, kuntien ja alueiden edustajat tulee kutsua mukaan biologista monimuotoisuutta koskevien uusien toimintalinjojen laatimiseen ja niille tulee osoittaa tarvittavat voimavarat.

| 2.7 | on tietoinen maatalouden suuresta vaikutuksesta biologiseen monimuotoisuuteen EU:ssa: maanviljelyn eri muodoista riippuen sillä voi olla biologisen monimuotoisuuden kannalta erittäin suotuisa vaikutus ja se voi tarjota turvallisen elinympäristön hyvin erilaisille lajeille tai se voi vahingoittaa vakavasti biologista monimuotoisuutta hävittämällä elinympäristöjä ja saastuttamalla ympäristöä. Komitea muistuttaa, että suurin osa EU:n budjetista ohjataan edelleen maatalouteen ja että EU:lla on näin ollen käytössään tärkeä väline, jolla se voi vaikuttaa maataloussektorin maankäyttöön. Komitea katsoo, että vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymien tarkistuksessa vuonna 2008 merkittävä osa varoista tulisi kohdistaa kestävään maatalouteen ja maisemanhoitoon. |
| --- | --- |

2.7

on tietoinen maatalouden suuresta vaikutuksesta biologiseen monimuotoisuuteen EU:ssa: maanviljelyn eri muodoista riippuen sillä voi olla biologisen monimuotoisuuden kannalta erittäin suotuisa vaikutus ja se voi tarjota turvallisen elinympäristön hyvin erilaisille lajeille tai se voi vahingoittaa vakavasti biologista monimuotoisuutta hävittämällä elinympäristöjä ja saastuttamalla ympäristöä. Komitea muistuttaa, että suurin osa EU:n budjetista ohjataan edelleen maatalouteen ja että EU:lla on näin ollen käytössään tärkeä väline, jolla se voi vaikuttaa maataloussektorin maankäyttöön. Komitea katsoo, että vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymien tarkistuksessa vuonna 2008 merkittävä osa varoista tulisi kohdistaa kestävään maatalouteen ja maisemanhoitoon.

| 2.8 | suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot arvioivat nykyisten tukien vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin sekä poistavat kannusteita, joilla on kielteisiä vaikutuksia siihen. Taloudellisten välineiden hyödyntämistä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi tulisi lisätä. |
| --- | --- |

2.8

suosittelee, että komissio ja jäsenvaltiot arvioivat nykyisten tukien vaikutuksia biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemipalveluihin sekä poistavat kannusteita, joilla on kielteisiä vaikutuksia siihen. Taloudellisten välineiden hyödyntämistä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi tulisi lisätä.

| 2.9 | pitää toivottavana, että biologista monimuotoisuutta ei oteta huomioon pelkästään ympäristöpolitiikassa vaan myös muissa EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoissa, erityisesti liikenne-, energia-, teollisuus-, maatalous-, kalastus-, alue-, matkailu- ja tutkimuspolitiikoissa. |
| --- | --- |

2.9

pitää toivottavana, että biologista monimuotoisuutta ei oteta huomioon pelkästään ympäristöpolitiikassa vaan myös muissa EU:n ja jäsenvaltioiden politiikoissa, erityisesti liikenne-, energia-, teollisuus-, maatalous-, kalastus-, alue-, matkailu- ja tutkimuspolitiikoissa.

| 2.10 | on täysin tietoinen merien ja rannikkovesistöjen merkityksestä: ne muodostavat elinympäristön lähes puolelle kaikista EU:n biologisista lajeista. Komitea edellyttää, että viranomaisten ja sidosryhmien tietoisuutta merien biologista monimuotoisuutta koskevasta politiikasta lisätään. Komitea korostaa tässä yhteydessä luontotyyppidirektiivin nopean täytäntöönpanon merkitystä meriympäristölle, liikakalastuksen lopettamista EU:n vesistöissä ja niiden ulkopuolella sekä biologisen monimuotoisuuden kattavaa sisällyttämistä EU:n tulevaan meripolitiikkaan. |
| --- | --- |

2.10

on täysin tietoinen merien ja rannikkovesistöjen merkityksestä: ne muodostavat elinympäristön lähes puolelle kaikista EU:n biologisista lajeista. Komitea edellyttää, että viranomaisten ja sidosryhmien tietoisuutta merien biologista monimuotoisuutta koskevasta politiikasta lisätään. Komitea korostaa tässä yhteydessä luontotyyppidirektiivin nopean täytäntöönpanon merkitystä meriympäristölle, liikakalastuksen lopettamista EU:n vesistöissä ja niiden ulkopuolella sekä biologisen monimuotoisuuden kattavaa sisällyttämistä EU:n tulevaan meripolitiikkaan.

| 2.11 | huomauttaa, että EU:lla on aluesuunnittelupolitiikassa vain rajallinen päätösvalta, sillä aluesuunnittelu — joka vaikuttaa oleellisesti biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja palauttamiseen — kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komitea kehottaa ottamaan biologisen monimuotoisuuden näkökohdan huomioon jäsenvaltio- sekä paikallis- ja aluetasolla kaikissa aluesuunnittelua koskevissa päätöksissä erityisesti strategisen ympäristövaikutusten arvioinnin avulla. |
| --- | --- |

2.11

huomauttaa, että EU:lla on aluesuunnittelupolitiikassa vain rajallinen päätösvalta, sillä aluesuunnittelu — joka vaikuttaa oleellisesti biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja palauttamiseen — kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Komitea kehottaa ottamaan biologisen monimuotoisuuden näkökohdan huomioon jäsenvaltio- sekä paikallis- ja aluetasolla kaikissa aluesuunnittelua koskevissa päätöksissä erityisesti strategisen ympäristövaikutusten arvioinnin avulla.

| 2.12 | on vakuuttunut siitä, että vieraiden tulokaslajien leviämisen ehkäisemiseksi laadittujen poliittisten toimien muotoilussa ja toteutuksessa nykyisiä säännöksiä on sovellettava ja pantava täytäntöön tehokkaammin, ja kehottaa sitouttamaan alueet vahvemmin tähän toimintaan. |
| --- | --- |

2.12

on vakuuttunut siitä, että vieraiden tulokaslajien leviämisen ehkäisemiseksi laadittujen poliittisten toimien muotoilussa ja toteutuksessa nykyisiä säännöksiä on sovellettava ja pantava täytäntöön tehokkaammin, ja kehottaa sitouttamaan alueet vahvemmin tähän toimintaan.

| 2.13 | pitää tervetulleena suunnitelmia vieraita tulokaslajeja koskevan kattavan EU-strategian laatimiseksi sekä varhaisvaroitusjärjestelmän perustamiseksi. Komitea muistuttaa kuitenkin, että taloudellisten ja henkilöresurssien vähyyden vuoksi uusia hallinnollisia taakkoja tulisi välttää. |
| --- | --- |

2.13

pitää tervetulleena suunnitelmia vieraita tulokaslajeja koskevan kattavan EU-strategian laatimiseksi sekä varhaisvaroitusjärjestelmän perustamiseksi. Komitea muistuttaa kuitenkin, että taloudellisten ja henkilöresurssien vähyyden vuoksi uusia hallinnollisia taakkoja tulisi välttää.

| 2.14 | suosittaa, että vieraat lajit luetteloidaan ja laaditaan perussäännöt niiden maahantuontitoimenpiteille, kaupalle ja hallussapidolle, jotta toiminta olisi koordinoitua ja yhtenäistä kaikkialla Euroopassa. Komitea pitää lisäksi tarpeellisena tarkistaa ympäristövaikutusten arvioinnin puitteissa sellaisten hankkeiden vaikutus, joissa aiotaan mahdollisesti ottaa käyttöön vieraita tulokaslajeja tai käsitellä niitä. |
| --- | --- |

2.14

suosittaa, että vieraat lajit luetteloidaan ja laaditaan perussäännöt niiden maahantuontitoimenpiteille, kaupalle ja hallussapidolle, jotta toiminta olisi koordinoitua ja yhtenäistä kaikkialla Euroopassa. Komitea pitää lisäksi tarpeellisena tarkistaa ympäristövaikutusten arvioinnin puitteissa sellaisten hankkeiden vaikutus, joissa aiotaan mahdollisesti ottaa käyttöön vieraita tulokaslajeja tai käsitellä niitä.

| 2.15 | muistuttaa, että luonnon monimuotoisuuden sekä erityisesti kasvi- ja eläinlajien suojelu ei saa olla ristiriidassa niiden käytön ja hyödyntämisen kanssa, kunhan käyttö on kestävää ja sitä säännellään ja valvotaan asianmukaisesti. |
| --- | --- |

2.15

muistuttaa, että luonnon monimuotoisuuden sekä erityisesti kasvi- ja eläinlajien suojelu ei saa olla ristiriidassa niiden käytön ja hyödyntämisen kanssa, kunhan käyttö on kestävää ja sitä säännellään ja valvotaan asianmukaisesti.

| 2.16 | suosittelee ennalta varautumisen periaatteen tiukkaa soveltamista geenimuunneltujen organismien hyväksymisessä ja käyttöönotossa. |
| --- | --- |

2.16

suosittelee ennalta varautumisen periaatteen tiukkaa soveltamista geenimuunneltujen organismien hyväksymisessä ja käyttöönotossa.

3   EU ja maailmanlaajuinen biologinen monimuotoisuus

Alueiden komitea

| 3.1 | toteaa, että maaliskuussa 2006 Brasilian Curitibassa järjestetyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden 8. konferenssissa tehdyt päätökset muodostavat tärkeän edistysaskeleen. Komitea suosittelee — tietoisena siitä, että 9. konferenssi on tarkoitus järjestää Saksan toimiessa puheenjohtajana vuoden 2008 alussa Bonnissa — että EU ja jäsenvaltiot hyödyntävät tätä tilaisuutta esitelläkseen biologista monimuotoisuutta koskevan komission tiedonannon arvioinnin ja valmistellakseen tapaamista, johon paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua entistä vahvemmin myös asianomaisten kansallisten järjestöjen välityksellä. |
| --- | --- |

3.1

toteaa, että maaliskuussa 2006 Brasilian Curitibassa järjestetyssä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen allekirjoittaneiden valtioiden 8. konferenssissa tehdyt päätökset muodostavat tärkeän edistysaskeleen. Komitea suosittelee — tietoisena siitä, että 9. konferenssi on tarkoitus järjestää Saksan toimiessa puheenjohtajana vuoden 2008 alussa Bonnissa — että EU ja jäsenvaltiot hyödyntävät tätä tilaisuutta esitelläkseen biologista monimuotoisuutta koskevan komission tiedonannon arvioinnin ja valmistellakseen tapaamista, johon paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua entistä vahvemmin myös asianomaisten kansallisten järjestöjen välityksellä.

| 3.2 | on ilahtunut sellaisten alueiden tarjoamista esimerkeistä, jotka kehitysyhteistyössään välittävät yhteistyöalueilleen biologista monimuotoisuutta koskevissa kysymyksissä keräämiään kokemuksia ja tukevat kumppaneitaan biologisen monimuotoisuuden tukitoimien edistämisessä (ks. liite). |
| --- | --- |

3.2

on ilahtunut sellaisten alueiden tarjoamista esimerkeistä, jotka kehitysyhteistyössään välittävät yhteistyöalueilleen biologista monimuotoisuutta koskevissa kysymyksissä keräämiään kokemuksia ja tukevat kumppaneitaan biologisen monimuotoisuuden tukitoimien edistämisessä (ks. liite).

| 3.3 | toteaa, että EU:lla on myös maailmanlaajuinen vastuu biologisen monimuotoisuuden säilyttämisestä. Komitea tiedostaa asian ja suosittelee, että se otetaan entistä vahvemmin huomioon kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikassa. |
| --- | --- |

3.3

toteaa, että EU:lla on myös maailmanlaajuinen vastuu biologisen monimuotoisuuden säilyttämisestä. Komitea tiedostaa asian ja suosittelee, että se otetaan entistä vahvemmin huomioon kauppa- ja kehitysyhteistyöpolitiikassa.

4   Biologinen monimuotoisuus ja ilmastonmuutos

Alueiden komitea

| 4.1 | on tietoinen siitä, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtäävä politiikka voi onnistua vain, jos kaikkialla maailmassa ryhdytään suurisuuntaisiin toimiin ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi. Komitea pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole täyttäneet Kioton pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan, korjaavat kyseiset puutteet. Komitea pitää toivottavana ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen tähtäävän sopimuksen tekemistä. Kyseisessä sopimuksessa tulisi asettaa kunnianhimoiset tavoitteet, ja kaikkien merkittävien tuottajamaiden ja tuotantoalojen tulisi kuulua sen piiriin. |
| --- | --- |

4.1

on tietoinen siitä, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen tähtäävä politiikka voi onnistua vain, jos kaikkialla maailmassa ryhdytään suurisuuntaisiin toimiin ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi. Komitea pitää tärkeänä, että jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole täyttäneet Kioton pöytäkirjan mukaisia velvoitteitaan, korjaavat kyseiset puutteet. Komitea pitää toivottavana ilmastonmuutoksen pysäyttämiseen tähtäävän sopimuksen tekemistä. Kyseisessä sopimuksessa tulisi asettaa kunnianhimoiset tavoitteet, ja kaikkien merkittävien tuottajamaiden ja tuotantoalojen tulisi kuulua sen piiriin.

| 4.2 | suosittelee alueellisten tutkimusten laatimista ilmastonmuutoksen vaikutuksista. |
| --- | --- |

4.2

suosittelee alueellisten tutkimusten laatimista ilmastonmuutoksen vaikutuksista.

| 4.3 | lisää, että biopolttoainepolitiikan luominen saattaa olla tärkeässä asemassa ilmastonmuutoksen vastaisten toimien joukossa, mutta kyseinen politiikka voi vaikuttaa toivotulla tavalla vain siinä tapauksessa, että siihen liittyy tiiviisti toimenpiteitä polttoaineiden kokonaiskulutuksen merkittäväksi vähentämiseksi. Lisäksi on käytettävä pelkästään sellaisia raaka-aineita, menettelyitä ja kasveja, jotka eivät aiheuta haittaa biologiselle monimuotoisuudelle kansallisella eikä kansainvälisellä tasolla eivätkä johda siihen, että enemmän biologisesti arvokkaita ekosysteemejä muutettaisiin viljelymaaksi. |
| --- | --- |

4.3

lisää, että biopolttoainepolitiikan luominen saattaa olla tärkeässä asemassa ilmastonmuutoksen vastaisten toimien joukossa, mutta kyseinen politiikka voi vaikuttaa toivotulla tavalla vain siinä tapauksessa, että siihen liittyy tiiviisti toimenpiteitä polttoaineiden kokonaiskulutuksen merkittäväksi vähentämiseksi. Lisäksi on käytettävä pelkästään sellaisia raaka-aineita, menettelyitä ja kasveja, jotka eivät aiheuta haittaa biologiselle monimuotoisuudelle kansallisella eikä kansainvälisellä tasolla eivätkä johda siihen, että enemmän biologisesti arvokkaita ekosysteemejä muutettaisiin viljelymaaksi.

5   Tietopohja

Alueiden komitea

| 5.1 | muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevan tiedon saatavuus ja lisääminen Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ovat ratkaisevan tärkeitä. Tähän sisältyy myös hyväksi todettujen menettelytapojen vaihto jäsenvaltioiden ja alueiden sisällä ja välillä (ks. liite). Siksi biologista monimuotoisuutta koskevien tietojen yhteentoimivuutta on tehostettava eri hallintoportaissa. Samalla on huomioitava etenkin alue- ja paikallistason tiedot sekä hyödynnettävä GIS-välineitä ja avaruustietoinfrastruktuuria (SDI). |
| --- | --- |

5.1

muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden säilyttämistä ja kestävää hyödyntämistä koskevan tiedon saatavuus ja lisääminen Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ovat ratkaisevan tärkeitä. Tähän sisältyy myös hyväksi todettujen menettelytapojen vaihto jäsenvaltioiden ja alueiden sisällä ja välillä (ks. liite). Siksi biologista monimuotoisuutta koskevien tietojen yhteentoimivuutta on tehostettava eri hallintoportaissa. Samalla on huomioitava etenkin alue- ja paikallistason tiedot sekä hyödynnettävä GIS-välineitä ja avaruustietoinfrastruktuuria (SDI).

| 5.2 | korostaa, että biologista monimuotoisuutta ja erityisesti meriympäristöä koskevat tiedot ovat riittämättömiä ja suosittelee tilanteen korjaamista. |
| --- | --- |

5.2

korostaa, että biologista monimuotoisuutta ja erityisesti meriympäristöä koskevat tiedot ovat riittämättömiä ja suosittelee tilanteen korjaamista.

| 5.3 | lisää, että komission mainitseman tieteellisen tietämyksen lisäksi myös asianomaisten alueiden asukkaiden tiedot ja osaaminen on otettava entistä paremmin huomioon, ja suosittelee, että vapaaehtoisten toimijoiden tiedot yhdistetään tutkijoiden tietoihin. Komitea kehottaa ottamaan myös lapset mukaan tähän toimintaan. |
| --- | --- |

5.3

lisää, että komission mainitseman tieteellisen tietämyksen lisäksi myös asianomaisten alueiden asukkaiden tiedot ja osaaminen on otettava entistä paremmin huomioon, ja suosittelee, että vapaaehtoisten toimijoiden tiedot yhdistetään tutkijoiden tietoihin. Komitea kehottaa ottamaan myös lapset mukaan tähän toimintaan.

| 5.4 | suosittaa, että laaditaan viestintästrategioita, jotta kaikki kansalaiset olisivat kaikilla tasoilla ja osa-alueilla valveutuneempia ja tuntisivat heille kuuluvan vastuunsa biologisen monimuotoisuuden suojelusta ja säilyttämisestä ja jotta tietojenvaihto tiedeyhteisön ja hallinnon välillä olisi entistä tehokkaampaa. |
| --- | --- |

5.4

suosittaa, että laaditaan viestintästrategioita, jotta kaikki kansalaiset olisivat kaikilla tasoilla ja osa-alueilla valveutuneempia ja tuntisivat heille kuuluvan vastuunsa biologisen monimuotoisuuden suojelusta ja säilyttämisestä ja jotta tietojenvaihto tiedeyhteisön ja hallinnon välillä olisi entistä tehokkaampaa.

6   Neljä tärkeintä tukitoimenpidettä

Riittävän rahoituksen varmistaminen

Alueiden komitea

| 6.1 | toteaa, että LIFE+ ja tutkimusbudjetti tarjoavat ilmeisesti vain vähän rahaa biologisen monimuotoisuuden edistämiseksi ja vaarana on, että jäsenvaltiot eivät ota biologisen monimuotoisuuden merkitystä riittävästi huomioon nykyisten rakennerahastojen puitteissa. |
| --- | --- |

6.1

toteaa, että LIFE+ ja tutkimusbudjetti tarjoavat ilmeisesti vain vähän rahaa biologisen monimuotoisuuden edistämiseksi ja vaarana on, että jäsenvaltiot eivät ota biologisen monimuotoisuuden merkitystä riittävästi huomioon nykyisten rakennerahastojen puitteissa.

| 6.2 | toteaa ristiriidan tiedonannon kunnianhimoisten tavoitteiden ja niiden toteuttamiseen myönnettyjen varojen välillä. |
| --- | --- |

6.2

toteaa ristiriidan tiedonannon kunnianhimoisten tavoitteiden ja niiden toteuttamiseen myönnettyjen varojen välillä.

EU:n päätöksenteon vahvistaminen

Alueiden komitea

| 6.3 | tukee ajatusta biologisen monimuotoisuuden vahvistamisesta EU:n päätöksenteossa. Komitea suosittelee, että asetetaan velvoite, jonka mukaan biologinen monimuotoisuus on sisällytettävä muihin politiikanaloihin, ja tukee ajatusta toimintasuunnitelmasta, jonka mukaan jäsenvaltioiden ohella myös alueet kutsutaan mukaan näihin toimiin. |
| --- | --- |

6.3

tukee ajatusta biologisen monimuotoisuuden vahvistamisesta EU:n päätöksenteossa. Komitea suosittelee, että asetetaan velvoite, jonka mukaan biologinen monimuotoisuus on sisällytettävä muihin politiikanaloihin, ja tukee ajatusta toimintasuunnitelmasta, jonka mukaan jäsenvaltioiden ohella myös alueet kutsutaan mukaan näihin toimiin.

Kumppanuuksien muodostaminen

Alueiden komitea

| 6.4 | luottaa siihen, että kumppanuuksien muodostamista EU:ssa kannustetaan. Tässä yhteydessä välittäjän rooli sopii alueille erinomaisesti. Komitea muistuttaa menestyksekkäästä yhteistyöstä EU-ohjelmien puitteissa ja viittaa niiden tuloksiin (ks. liite). |
| --- | --- |

6.4

luottaa siihen, että kumppanuuksien muodostamista EU:ssa kannustetaan. Tässä yhteydessä välittäjän rooli sopii alueille erinomaisesti. Komitea muistuttaa menestyksekkäästä yhteistyöstä EU-ohjelmien puitteissa ja viittaa niiden tuloksiin (ks. liite).

| 6.5 | korostaa, että yksityiset maanomistajat on saatava mukaan toimintaan, jotta biologista monimuotoisuutta suojellaan muun muassa yhteistyösopimusten avulla. |
| --- | --- |

6.5

korostaa, että yksityiset maanomistajat on saatava mukaan toimintaan, jotta biologista monimuotoisuutta suojellaan muun muassa yhteistyösopimusten avulla.

Kansalaisten koulutuksen, tietoisuuden ja osallistumisen kehittäminen

Alueiden komitea

| 6.6 | korostaa kansalaisten osallistumisen lisäämisen merkitystä. Jos kansalaiset eivät ymmärrä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalveluiden merkitystä, hankkeiden onnistumismahdollisuudet pienenevät huomattavasti. Komitea suosittelee EU:n ja jäsenvaltioiden varojen myöntämistä kansalaisaloitteille. |
| --- | --- |

6.6

korostaa kansalaisten osallistumisen lisäämisen merkitystä. Jos kansalaiset eivät ymmärrä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalveluiden merkitystä, hankkeiden onnistumismahdollisuudet pienenevät huomattavasti. Komitea suosittelee EU:n ja jäsenvaltioiden varojen myöntämistä kansalaisaloitteille.

| 6.7 | suosittelee jäsenvaltioiden, kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten viestintästrategian kehittämistä tiiviissä yhteistyössä ”Countdown 2010” — ja ”Beautiful Europe” -aloitteiden kanssa, jotta vuodelle 2010 asetetuille tavoitteille voidaan luoda tarvittavaa julkisuutta. |
| --- | --- |

6.7

suosittelee jäsenvaltioiden, kansalaisjärjestöjen ja paikallis- ja alueviranomaisten viestintästrategian kehittämistä tiiviissä yhteistyössä ”Countdown 2010” — ja ”Beautiful Europe” -aloitteiden kanssa, jotta vuodelle 2010 asetetuille tavoitteille voidaan luoda tarvittavaa julkisuutta.

7   Seuranta, arviointi ja täytäntöönpano

Alueiden komitea

| 7.1 | tukee jäsenvaltioiden ja yksityissektorin välistä yhteistyötä ja korostaa, että kansalaiset ja erityisesti vapaaehtoiset toimijat on kutsuttava koko Euroopassa tiiviisti mukaan biologisen monimuotoisuuden seurantaan. |
| --- | --- |

7.1

tukee jäsenvaltioiden ja yksityissektorin välistä yhteistyötä ja korostaa, että kansalaiset ja erityisesti vapaaehtoiset toimijat on kutsuttava koko Euroopassa tiiviisti mukaan biologisen monimuotoisuuden seurantaan.

| 7.2 | suosittelee, että jäsenvaltioita kannustetaan esittämään politiikkansa tuloksia kansalaisille ymmärrettävässä ja puhuttelevassa muodossa, josta myös alueiden panos käy ilmi. |
| --- | --- |

7.2

suosittelee, että jäsenvaltioita kannustetaan esittämään politiikkansa tuloksia kansalaisille ymmärrettävässä ja puhuttelevassa muodossa, josta myös alueiden panos käy ilmi.

| 7.3 | muistuttaa, että kansallisen ja kansainvälisen seurannan ja arvioinnin on pohjauduttava alueelliseen seurantaan. Tätä tarkoitusta varten on luotava tehokkaita seurantajärjestelmiä, joiden lähtökohtana ovat indikaattorit ja säännöllisesti laadittavat raportit. |
| --- | --- |

7.3

muistuttaa, että kansallisen ja kansainvälisen seurannan ja arvioinnin on pohjauduttava alueelliseen seurantaan. Tätä tarkoitusta varten on luotava tehokkaita seurantajärjestelmiä, joiden lähtökohtana ovat indikaattorit ja säännöllisesti laadittavat raportit.

8   Visio

Alueiden komitea

| 8.1 | on ilahtunut ehdotuksesta luoda biologisen monimuotoisuuden tulevaisuutta Euroopassa koskeva EU:n pitkän aikavälin visio ja pitää erittäin tärkeänä, että alueet pääsevät osallistumaan tähän työhön. |
| --- | --- |

8.1

on ilahtunut ehdotuksesta luoda biologisen monimuotoisuuden tulevaisuutta Euroopassa koskeva EU:n pitkän aikavälin visio ja pitää erittäin tärkeänä, että alueet pääsevät osallistumaan tähän työhön.

| 8.2 | esittää biologista monimuotoisuutta koskevan uudenlaisen — vuoden 2010 yli ulottuvan — vision luomista, jossa nostetaan erityisesti esiin ympäristöön (maisemaan) sopeutettujen ekosysteemipalveluiden myönteinen panos. |
| --- | --- |

8.2

esittää biologista monimuotoisuutta koskevan uudenlaisen — vuoden 2010 yli ulottuvan — vision luomista, jossa nostetaan erityisesti esiin ympäristöön (maisemaan) sopeutettujen ekosysteemipalveluiden myönteinen panos.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 128, 29.5.2003, s. 43.

1

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/11

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Kertomus muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta

(2007/C 57/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Kertomus muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta” (KOM(2006) 104 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 2. joulukuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”kestävä kehitys” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1),

ottaa huomioon elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä 28. tammikuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (2),

ottaa huomioon geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta 12. maaliskuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/18/EY (3),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselman muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta (2003/2098(INI)),

ottaa huomioon ohjeista kansallisten strategioiden ja parhaiden käytänteiden laatimiseksi muuntogeenisten viljelykasvien sekä tavanomaisen ja luonnonmukaisen maataloustuotannon rinnakkaiseloon 23. heinäkuuta 2003 annetun Euroopan komission suosituksen 2003/556/EY,

ottaa huomioon aiheesta ”Muuntogeenisten viljelykasvien sekä perinteisesti ja luonnonmukaisesti viljeltyjen viljelykasvien rinnakkaiselo”16. joulukuuta 2004 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean oma-aloitteisen lausunnon (4),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokuntansa 6. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 149/2006 rev. 2), jonka esittelijä oli Lazion aluehallituksen puheenjohtaja Pietro Marrazzo (IT, PSE),

1.   sekä katsoo seuraavaa:

| 1.1 | Komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Kertomus muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta” (KOM(2006) 104 lopullinen) pyritään pitämään ympäristö- ja terveysnäkökohdat erillään taloudellisista näkökohdista käsiteltäessä muuntogeenisten, tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelyjärjestelmien rinnakkaiseloa. |
| --- | --- |

1.1

Komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille ”Kertomus muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta” (KOM(2006) 104 lopullinen) pyritään pitämään ympäristö- ja terveysnäkökohdat erillään taloudellisista näkökohdista käsiteltäessä muuntogeenisten, tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelyjärjestelmien rinnakkaiseloa.

| 1.2 | Terveys- ja ympäristöriskien puuttumisen analysointi on vain yksi osa muuntogeenisten tuotteiden lupamenettelyä, josta säädetään direktiivissä 2001/18/EY. Kyseiseen menettelyyn kuuluu myös rinnakkaiseloa koskevia erityistoimenpiteitä, joiden soveltaminen on pakollista. |
| --- | --- |

1.2

Terveys- ja ympäristöriskien puuttumisen analysointi on vain yksi osa muuntogeenisten tuotteiden lupamenettelyä, josta säädetään direktiivissä 2001/18/EY. Kyseiseen menettelyyn kuuluu myös rinnakkaiseloa koskevia erityistoimenpiteitä, joiden soveltaminen on pakollista.

| 1.3 | Käsillä olevassa lausunnossa on tarkoitus siirtää yksinomaan taloudellisiin näkökohtiin keskittyvän rinnakkaiseloa koskevan keskustelun painopistettä ennalta varautumisen periaatteen edellyttämiin varovaisuusnäkökohtiin. Myös tavanomaiset ja luonnonmukaiset viljelykasvit ovat osa ympäristöä, ja siksi niitä on suojeltava ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti. Muuntogeenisten organismien (GMO) tuontia Eurooppaan koskeva aikalisä päättyi vuonna 2004, ja GMO-tuotteiden lupien määrä kasvaa Euroopan unionin alueella. Onkin aiheellista estää peruuttamattomat vaikutukset ja laskelmoidut toimet. |
| --- | --- |

1.3

Käsillä olevassa lausunnossa on tarkoitus siirtää yksinomaan taloudellisiin näkökohtiin keskittyvän rinnakkaiseloa koskevan keskustelun painopistettä ennalta varautumisen periaatteen edellyttämiin varovaisuusnäkökohtiin. Myös tavanomaiset ja luonnonmukaiset viljelykasvit ovat osa ympäristöä, ja siksi niitä on suojeltava ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti. Muuntogeenisten organismien (GMO) tuontia Eurooppaan koskeva aikalisä päättyi vuonna 2004, ja GMO-tuotteiden lupien määrä kasvaa Euroopan unionin alueella. Onkin aiheellista estää peruuttamattomat vaikutukset ja laskelmoidut toimet.

| 1.4 | Järjestelmien rinnakkaiselon asianmukainen toteuttaminen edellyttää sitä, että terveys- ja ympäristönäkökohdat sovitetaan yhteen taloudellisten näkökohtien kanssa. Jotta maatalousjärjestelmät voivat elää rinnakkain siten, että taataan kaikki tavanomaisen ja luonnonmukaisen maatalouden sekä muuntogeenisiä organismeja hyödyntävän maatalouden muodot, suojeluvaatimukset tulee täyttää kaikkien viljelymenetelmien yhteydessä. Tavanomaisen, luonnonmukaisen ja muuntogeenisen viljelyn kaikilla muodoilla tulee olla sama ontologinen oikeus, joka on taloudellisia arvoja tärkeämpi, sillä muuten rinnakkaiselon käsite menettää merkityksensä. |
| --- | --- |

1.4

Järjestelmien rinnakkaiselon asianmukainen toteuttaminen edellyttää sitä, että terveys- ja ympäristönäkökohdat sovitetaan yhteen taloudellisten näkökohtien kanssa. Jotta maatalousjärjestelmät voivat elää rinnakkain siten, että taataan kaikki tavanomaisen ja luonnonmukaisen maatalouden sekä muuntogeenisiä organismeja hyödyntävän maatalouden muodot, suojeluvaatimukset tulee täyttää kaikkien viljelymenetelmien yhteydessä. Tavanomaisen, luonnonmukaisen ja muuntogeenisen viljelyn kaikilla muodoilla tulee olla sama ontologinen oikeus, joka on taloudellisia arvoja tärkeämpi, sillä muuten rinnakkaiselon käsite menettää merkityksensä.

| 1.5 | EU katsoi Wienin konferenssissa 4.-6. huhtikuuta 2006 parhaaksi olla esittämättä lopullista kantaa rinnakkaiseloon ja antaa viljelijöille vapaus valita, haluavatko he viljellä tavanomaisesti vai luonnonmukaisesti tai ryhtyä muuntogeeniseen viljelyyn. Tälle on kaksi perustetta: ensinnäkin yksittäisten jäsenvaltioiden alueelliset erot ja toiseksi tähänastisten vähäisten kokemusten epäyhtenäisyys. |
| --- | --- |

1.5

EU katsoi Wienin konferenssissa 4.-6. huhtikuuta 2006 parhaaksi olla esittämättä lopullista kantaa rinnakkaiseloon ja antaa viljelijöille vapaus valita, haluavatko he viljellä tavanomaisesti vai luonnonmukaisesti tai ryhtyä muuntogeeniseen viljelyyn. Tälle on kaksi perustetta: ensinnäkin yksittäisten jäsenvaltioiden alueelliset erot ja toiseksi tähänastisten vähäisten kokemusten epäyhtenäisyys.

| 1.6 | Markkinoiden vastuulle on näin ollen jätetty oman dynamiikan löytäminen muun muassa kuluttajien valintojen perusteella. Kuluttajilla on vapaus valita, haluavatko vai eivätkö he halua hankkia muuntogeenisiä tuotteita. |
| --- | --- |

1.6

Markkinoiden vastuulle on näin ollen jätetty oman dynamiikan löytäminen muun muassa kuluttajien valintojen perusteella. Kuluttajilla on vapaus valita, haluavatko vai eivätkö he halua hankkia muuntogeenisiä tuotteita.

| 1.7 | Alan toimivaltaiset kansalliset viranomaiset osallistuivat 19. kesäkuuta 2006 tekniseen kokoukseen ja 3. heinäkuuta 2006 direktiivin 2001/18/EY mukaiseen toimivaltaisten viranomaisten kokoukseen. Seuraava tapaaminen on tammikuussa 2007, ja siinä jatketaan keskustelua perunasta, Bt11-maissista ja 1570-maissista. |
| --- | --- |

1.7

Alan toimivaltaiset kansalliset viranomaiset osallistuivat 19. kesäkuuta 2006 tekniseen kokoukseen ja 3. heinäkuuta 2006 direktiivin 2001/18/EY mukaiseen toimivaltaisten viranomaisten kokoukseen. Seuraava tapaaminen on tammikuussa 2007, ja siinä jatketaan keskustelua perunasta, Bt11-maissista ja 1570-maissista.

| 1.8 | Näissä tapaamisissa on tullut esille useita samansuuntaisia näkemyksiä siitä, että terveyden ja ympäristön suojeluun liittyvistä kysymyksistä olisi edelleenkin keskusteltava. Seitsemän jäsenvaltiota kahdeksasta on ottanut uudelleen esille ennalta varautumisen periaatteen keskeisen roolin. Lisäksi kahdeksan jäsenvaltiota yhdeksästä on esittänyt Bt11-maissista huomioita, jotka Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on jättänyt huomioimatta. Kahdeksan jäsenvaltiota yhdeksästä on puolestaan valittanut, että 1570-maissin ympäristövaikutuksia koskevat tieteelliset tiedot ovat riittämättömiä. Seitsemässä tapauksessa yhdeksästä Euroopan elintarvikeviranomainen on jättänyt huomioimatta seurantasuunnitelmien kriittiset arviot. |
| --- | --- |

1.8

Näissä tapaamisissa on tullut esille useita samansuuntaisia näkemyksiä siitä, että terveyden ja ympäristön suojeluun liittyvistä kysymyksistä olisi edelleenkin keskusteltava. Seitsemän jäsenvaltiota kahdeksasta on ottanut uudelleen esille ennalta varautumisen periaatteen keskeisen roolin. Lisäksi kahdeksan jäsenvaltiota yhdeksästä on esittänyt Bt11-maissista huomioita, jotka Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) on jättänyt huomioimatta. Kahdeksan jäsenvaltiota yhdeksästä on puolestaan valittanut, että 1570-maissin ympäristövaikutuksia koskevat tieteelliset tiedot ovat riittämättömiä. Seitsemässä tapauksessa yhdeksästä Euroopan elintarvikeviranomainen on jättänyt huomioimatta seurantasuunnitelmien kriittiset arviot.

| 1.9 | Unionin säädöksissä pyritään jatkuvasti kiinnittämään huomiota mahdollisiin terveys- ja ympäristöriskeihin, joten vaikuttaa ristiriitaiselta, että järjestelmien rinnakkaiseloa käsiteltäessä keskitytään yksinomaan taloudellisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

1.9

Unionin säädöksissä pyritään jatkuvasti kiinnittämään huomiota mahdollisiin terveys- ja ympäristöriskeihin, joten vaikuttaa ristiriitaiselta, että järjestelmien rinnakkaiseloa käsiteltäessä keskitytään yksinomaan taloudellisiin näkökohtiin.

| 1.10 | Asetuksen (EY) N:o 178/2002 7 artiklassa määriteltyä ennalta varautumisen periaatetta voidaan pitää riskinhallintaa koskevana analyysimenetelmänä. Sitä tulee soveltaa, jos vaaran aiheutuminen on mahdollista eikä turvallisuutta pystytä ennalta täysin arvioimaan tieteellisen epävarmuuden takia (yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 9. syyskuuta 2003, asia C-236/01). |
| --- | --- |

1.10

Asetuksen (EY) N:o 178/2002 7 artiklassa määriteltyä ennalta varautumisen periaatetta voidaan pitää riskinhallintaa koskevana analyysimenetelmänä. Sitä tulee soveltaa, jos vaaran aiheutuminen on mahdollista eikä turvallisuutta pystytä ennalta täysin arvioimaan tieteellisen epävarmuuden takia (yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 9. syyskuuta 2003, asia C-236/01).

| 1.11 | Alkuperäisessä muodossaan ennalta varautumisen periaate pohjautui kestävän kehityksen periaatteeseen. |
| --- | --- |

1.11

Alkuperäisessä muodossaan ennalta varautumisen periaate pohjautui kestävän kehityksen periaatteeseen.

| 1.12 | Kestävän kehityksen periaate voidaan määritellä ihmisen toiminnan vaikutusten ja biofyysisten olosuhteiden muodostaman kokonaisuuden suhteeksi. Kyseistä suhdetta tulee ohjata siten, että toisaalta yksilöt voivat kehittyä ja toisaalta voidaan suojella yleistä biofyysistä tasapainoa ja että nämä kaksi tekijää pysyvät asianmukaisessa suhteessa. |
| --- | --- |

1.12

Kestävän kehityksen periaate voidaan määritellä ihmisen toiminnan vaikutusten ja biofyysisten olosuhteiden muodostaman kokonaisuuden suhteeksi. Kyseistä suhdetta tulee ohjata siten, että toisaalta yksilöt voivat kehittyä ja toisaalta voidaan suojella yleistä biofyysistä tasapainoa ja että nämä kaksi tekijää pysyvät asianmukaisessa suhteessa.

| 1.13 | Ennalta varautumisen ja kestävän kehityksen periaatteet oli tarpeen kerrata lyhyesti tässä yhteydessä, sillä niiden katsotaan liittyvän erottamattomasti eri maatalousjärjestelmien rinnakkaiselon asianmukaiseen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.13

Ennalta varautumisen ja kestävän kehityksen periaatteet oli tarpeen kerrata lyhyesti tässä yhteydessä, sillä niiden katsotaan liittyvän erottamattomasti eri maatalousjärjestelmien rinnakkaiselon asianmukaiseen toteuttamiseen.

| 1.14 | Asetus yhtenäisistä indikaattoreista (5), päätös rekistereistä (6) ja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 täytäntöönpanoa koskeva asetus raottavat ovea maatalousjärjestelmien rinnakkaiseloa koskevan kriteerin asianmukaiselle empiiriselle soveltamiselle siten, että avoimuus ja jäljitettävyys ovat varmoja. |
| --- | --- |

1.14

Asetus yhtenäisistä indikaattoreista (5), päätös rekistereistä (6) ja asetuksen (EY) N:o 1829/2003 täytäntöönpanoa koskeva asetus raottavat ovea maatalousjärjestelmien rinnakkaiseloa koskevan kriteerin asianmukaiselle empiiriselle soveltamiselle siten, että avoimuus ja jäljitettävyys ovat varmoja.

| 1.15 | Säännöksiä kokoavasti ja niiden täydennykseksi on asetettu velvoite, jonka mukaan muuntogeenisiä organismeja sisältäviin elintarvikkeisiin ja rehuun on liitettävä merkintä, jos niiden pitoisuus ylittää tietyn kynnysarvon tahattoman, teknisesti väistämättömän sekoittumisen sattuessa. Niiden tulee myös olla jäljitettävissä. |
| --- | --- |

1.15

Säännöksiä kokoavasti ja niiden täydennykseksi on asetettu velvoite, jonka mukaan muuntogeenisiä organismeja sisältäviin elintarvikkeisiin ja rehuun on liitettävä merkintä, jos niiden pitoisuus ylittää tietyn kynnysarvon tahattoman, teknisesti väistämättömän sekoittumisen sattuessa. Niiden tulee myös olla jäljitettävissä.

| 1.16 | Lähestymistapa on siis varovainen, ja ennen GMO-tuotteiden tutkimuksen, tuotannon ja markkinoille saattamisen käynnistämistä tulee riskejä huolellisesti arvioida ja pyrkiä hallitsemaan. |
| --- | --- |

1.16

Lähestymistapa on siis varovainen, ja ennen GMO-tuotteiden tutkimuksen, tuotannon ja markkinoille saattamisen käynnistämistä tulee riskejä huolellisesti arvioida ja pyrkiä hallitsemaan.

| 1.17 | Ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvista riskeistä ei ole koskaan vaiettu, vaan ne mainitaan järjestelmällisesti kaikkien yhteisön säädösten johdantokappaleissa. |
| --- | --- |

1.17

Ihmisten ja eläinten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvista riskeistä ei ole koskaan vaiettu, vaan ne mainitaan järjestelmällisesti kaikkien yhteisön säädösten johdantokappaleissa.

| 1.18 | Jos uusia muuntogeenisiä tuotteita halutaan saattaa markkinoille unionin alueella, on kiinnitettävä huomiota maataloudessa tahattomasti tapahtuvan geneettisen saastumisen riskiin ja muuntogeenisten ja ei-muuntogeenisten viljelykasvien sekoittumisen taloudellisiin vaikutuksiin sekä pyrittävä ratkaisemaan nämä kysymykset. |
| --- | --- |

1.18

Jos uusia muuntogeenisiä tuotteita halutaan saattaa markkinoille unionin alueella, on kiinnitettävä huomiota maataloudessa tahattomasti tapahtuvan geneettisen saastumisen riskiin ja muuntogeenisten ja ei-muuntogeenisten viljelykasvien sekoittumisen taloudellisiin vaikutuksiin sekä pyrittävä ratkaisemaan nämä kysymykset.

| 1.19 | Tähän mennessä Euroopan unioni on valtuuttanut ja määrännyt jäsenvaltiot ottamaan käyttöön vain vähäisen määrän GMO-lajikkeita. |
| --- | --- |

1.19

Tähän mennessä Euroopan unioni on valtuuttanut ja määrännyt jäsenvaltiot ottamaan käyttöön vain vähäisen määrän GMO-lajikkeita.

| 1.20 | Näin on itse asiassa oikeutettu muuntogeenisten viljelykasvien asteittainen käyttöönotto Euroopassa. Tämä on herättänyt ankaraa kritiikkiä, koska niiden epäillään sopivan huonosti yhteen muunlaisten viljelykasvien kanssa ja koska muuntogeenisten organismien riskittömyyttä ympäristölle eli monimuotoiselle geeniperinnölle ja ihmiselle ole varmistettu. |
| --- | --- |

1.20

Näin on itse asiassa oikeutettu muuntogeenisten viljelykasvien asteittainen käyttöönotto Euroopassa. Tämä on herättänyt ankaraa kritiikkiä, koska niiden epäillään sopivan huonosti yhteen muunlaisten viljelykasvien kanssa ja koska muuntogeenisten organismien riskittömyyttä ympäristölle eli monimuotoiselle geeniperinnölle ja ihmiselle ole varmistettu.

| 1.21 | Yhteisön säädöksissä kannetaan huolta tahattoman saastumisen riskistä; muuntogeenisten organismien sattumanvaraisen sekoittumisen luonnonmukaisesti tai tavanomaisesti viljellyn sadon joukkoon myönnetään olevan ”teknisesti väistämätöntä”. Näin hylätään siis nollatoleranssin mahdollisuus. |
| --- | --- |

1.21

Yhteisön säädöksissä kannetaan huolta tahattoman saastumisen riskistä; muuntogeenisten organismien sattumanvaraisen sekoittumisen luonnonmukaisesti tai tavanomaisesti viljellyn sadon joukkoon myönnetään olevan ”teknisesti väistämätöntä”. Näin hylätään siis nollatoleranssin mahdollisuus.

| 1.22 | Tahaton saastuminen aiheuttaa tavanomaisella ja luonnonmukaisella tavalla viljeleville lisäkustannuksia saastumisen estämiseen ja luonnonmukaisuuden säilyttämiseen tähtäävien toimenpiteiden takia. Viljelymenetelmän ja sadon puhtaus on luonnonmukaisen viljelyn tunnusmerkki. |
| --- | --- |

1.22

Tahaton saastuminen aiheuttaa tavanomaisella ja luonnonmukaisella tavalla viljeleville lisäkustannuksia saastumisen estämiseen ja luonnonmukaisuuden säilyttämiseen tähtäävien toimenpiteiden takia. Viljelymenetelmän ja sadon puhtaus on luonnonmukaisen viljelyn tunnusmerkki.

| 1.23 | Tässä yhteydessä tulee tukea kunkin maatalousyrittäjän taloudellisen toiminnan vapauden periaatetta. Se merkitsee paitsi vapautta valita taloudellisesti soveliain tuotantojärjestelmä myös sitä, että valitunlaiset viljelykasvit tulee pitää erillään, jotta ne eivät turmelisi toisiaan. |
| --- | --- |

1.23

Tässä yhteydessä tulee tukea kunkin maatalousyrittäjän taloudellisen toiminnan vapauden periaatetta. Se merkitsee paitsi vapautta valita taloudellisesti soveliain tuotantojärjestelmä myös sitä, että valitunlaiset viljelykasvit tulee pitää erillään, jotta ne eivät turmelisi toisiaan.

| 1.24 | Toisaalta tulee tukea kuluttajien vapautta valita ostamansa tuotteet. Tuotteen laatu tulee turvata markkinoille saattamisen yhteydessä, mutta myös sitä ennen eli viljelyvaiheessa huolehtimalla jäljitettävyydestä ja pitämällä eri tavoin viljellyt tuotteet puhtaina. |
| --- | --- |

1.24

Toisaalta tulee tukea kuluttajien vapautta valita ostamansa tuotteet. Tuotteen laatu tulee turvata markkinoille saattamisen yhteydessä, mutta myös sitä ennen eli viljelyvaiheessa huolehtimalla jäljitettävyydestä ja pitämällä eri tavoin viljellyt tuotteet puhtaina.

| 1.25 | Euroopan unionissa muuntogeenisiä kasveja voidaan viljellä tai saattaa markkinoille vain, jos siihen on lupa. Terveys- ja ympäristönäkökohtia säännellään direktiivillä 2001/18/EY, joka koskee geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön, sekä muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetulla asetuksella (EY) N:o 1829/2003. |
| --- | --- |

1.25

Euroopan unionissa muuntogeenisiä kasveja voidaan viljellä tai saattaa markkinoille vain, jos siihen on lupa. Terveys- ja ympäristönäkökohtia säännellään direktiivillä 2001/18/EY, joka koskee geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellista levittämistä ympäristöön, sekä muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista annetulla asetuksella (EY) N:o 1829/2003.

| 1.26 | Asetuksella (EY) N:o 1829/2003 direktiiviin 2001/18/EY lisätyn 26 a artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat valita, toteuttavatko ne aiheellisia toimenpiteitä välttääkseen muuntogeenisten organismien tahatonta esiintymistä muissa tuotteissa. Jäsenvaltioille ei kuitenkaan aseteta toimintavelvoitetta. |
| --- | --- |

1.26

Asetuksella (EY) N:o 1829/2003 direktiiviin 2001/18/EY lisätyn 26 a artiklan mukaan jäsenvaltiot voivat valita, toteuttavatko ne aiheellisia toimenpiteitä välttääkseen muuntogeenisten organismien tahatonta esiintymistä muissa tuotteissa. Jäsenvaltioille ei kuitenkaan aseteta toimintavelvoitetta.

| 1.27 | Direktiivin 2001/18/EY 22 artiklan mukaan jäsenvaltiot eivät voi kieltää, rajoittaa tai estää sallittujen GMO:iden saattamista markkinoille. |
| --- | --- |

1.27

Direktiivin 2001/18/EY 22 artiklan mukaan jäsenvaltiot eivät voi kieltää, rajoittaa tai estää sallittujen GMO:iden saattamista markkinoille.

| 1.28 | Heinäkuun 23. päivänä 2003 annetulla komission suosituksessa 2003/556/EY määriteltiin perustavan tärkeitä suuntaviivoja. Suosituksen johdanto-osan alussa komissio






  a) | toteaa, että ”[l]opulliseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/18/EY säädetyssä luvanantomenettelyssä myönnettävään lupaan sisältyy tarvittaessa ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi määrättyjä rinnakkaiseloon liittyviä toimenpiteitä, joiden täytäntöönpanoa edellytetään laissa”. |
| --- | --- | --- |

1.28

Heinäkuun 23. päivänä 2003 annetulla komission suosituksessa 2003/556/EY määriteltiin perustavan tärkeitä suuntaviivoja. Suosituksen johdanto-osan alussa komissio

a)

toteaa, että ”[l]opulliseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/18/EY säädetyssä luvanantomenettelyssä myönnettävään lupaan sisältyy tarvittaessa ympäristön ja ihmisten terveyden suojelemiseksi määrättyjä rinnakkaiseloon liittyviä toimenpiteitä, joiden täytäntöönpanoa edellytetään laissa”.

| b) | valittaa rinnakkaiselon asianmukaisen toteuttamisen laiminlyöntiin liittyviä riskejä sekä muuntogeenisten ja muiden viljelykasvilajien sekoittumisen vaikutuksia ja siitä aiheutuvaa mahdollista taloudellista tappiota ja mainitsee, että sekoittumisriskin minimoimiseksi tulee toteuttaa sopivimmat toimenpiteet. |
| --- | --- |

b)

valittaa rinnakkaiselon asianmukaisen toteuttamisen laiminlyöntiin liittyviä riskejä sekä muuntogeenisten ja muiden viljelykasvilajien sekoittumisen vaikutuksia ja siitä aiheutuvaa mahdollista taloudellista tappiota ja mainitsee, että sekoittumisriskin minimoimiseksi tulee toteuttaa sopivimmat toimenpiteet.

| c) | suosittaa, että kukin jäsenvaltio laatii ”kansallisia strategioita ja parhaita käytänteitä” eri alueiden maatalouden erityispiirteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

suosittaa, että kukin jäsenvaltio laatii ”kansallisia strategioita ja parhaita käytänteitä” eri alueiden maatalouden erityispiirteiden mukaisesti.

| 1.29 | Nollatoleranssi ei siis ole mahdollinen. Rinnakkaiselo on kuitenkin toteutettava varovaisesti parhaiden käytänteiden avulla, jotta voidaan välttää peruuttamattomat vaikutukset. |
| --- | --- |

1.29

Nollatoleranssi ei siis ole mahdollinen. Rinnakkaiselo on kuitenkin toteutettava varovaisesti parhaiden käytänteiden avulla, jotta voidaan välttää peruuttamattomat vaikutukset.

hyväksyi 6. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa seuraavan lausunnon.

2.   Alueiden komitean kanta

2.1   Alustavat huomiot

Alueiden komitea

korostaa seuraavia kysymyksiä, joita voidaan pitää maatalousjärjestelmien rinnakkaiselon asianmukaisen toteuttamisen ja maatalouden monimuotoisuuden suojelemisen taustatekijöinä:

2.1.1   Riittämätön valvonta

| a) | Komitea pitää nykyistä valvontajärjestelmää riittämättömänä ja viittaa neuvostossa 9. maaliskuuta 2006 käydyn suuntaa-antavan keskustelun tuloksiin. Kyseisessä keskustelussa suurin osa jäsenvaltiosta kehotti parantamaan niiden tieteellisten arviointien järjestelmää, joita Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) suorittaa GMO-lupamenettelyjen yhteydessä, ja pahoitteli EFSAn toimien vähäisyyttä sekä sitä, että EFSAn päätöksissä ei oteta useinkaan huomioon jäsenvaltioiden tieteellisiä arvioita. |
| --- | --- |

a)

Komitea pitää nykyistä valvontajärjestelmää riittämättömänä ja viittaa neuvostossa 9. maaliskuuta 2006 käydyn suuntaa-antavan keskustelun tuloksiin. Kyseisessä keskustelussa suurin osa jäsenvaltiosta kehotti parantamaan niiden tieteellisten arviointien järjestelmää, joita Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA) suorittaa GMO-lupamenettelyjen yhteydessä, ja pahoitteli EFSAn toimien vähäisyyttä sekä sitä, että EFSAn päätöksissä ei oteta useinkaan huomioon jäsenvaltioiden tieteellisiä arvioita.

2.1.2   Riittämättömät riskienarviointimenettelyt

| a) | Komitea korostaa, että direktiivissä 2001/18/EY edellytetyn riskienarvioinnin suorittaa muuntogeenisen tuotteen markkinoille saattamisesta kiinnostunut taho. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen vain arvioivat esitettyjen tietojen paikkansapitävyyden. |
| --- | --- |

a)

Komitea korostaa, että direktiivissä 2001/18/EY edellytetyn riskienarvioinnin suorittaa muuntogeenisen tuotteen markkinoille saattamisesta kiinnostunut taho. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen vain arvioivat esitettyjen tietojen paikkansapitävyyden.

| b) | Komitea toivoo, että uusien riskien havaitsemisen johdosta sovellettavaa GMO-luvan muuttamis- tai peruuttamismenettelyä yksinkertaistetaan ja tiukennetaan, jotta tuotetta ei voitaisi pitää tarkoituksellisesti markkinoilla tai suljetussa käytössä ennen luvan peruuttamista tai muuttamista. |
| --- | --- |

b)

Komitea toivoo, että uusien riskien havaitsemisen johdosta sovellettavaa GMO-luvan muuttamis- tai peruuttamismenettelyä yksinkertaistetaan ja tiukennetaan, jotta tuotetta ei voitaisi pitää tarkoituksellisesti markkinoilla tai suljetussa käytössä ennen luvan peruuttamista tai muuttamista.

| c) | Komitea toivoo, että tuotteen markkinoille saattamista ja markkinointia koskevassa vaiheessa toteutettaisiin erilaista seurantajärjestelmää, johon sisältyisi kaksinkertainen valvonta sekä sellaisten tapausten vähentäminen, joissa sovelletaan direktiivin 2001/18/EY mukaista yksinkertaista menettelyä. |
| --- | --- |

c)

Komitea toivoo, että tuotteen markkinoille saattamista ja markkinointia koskevassa vaiheessa toteutettaisiin erilaista seurantajärjestelmää, johon sisältyisi kaksinkertainen valvonta sekä sellaisten tapausten vähentäminen, joissa sovelletaan direktiivin 2001/18/EY mukaista yksinkertaista menettelyä.

2.1.3   Siemeniä koskevan sääntelyn puutteet

| a) | Komitea katsoo, että keskustelun solmukohtana on siemenille asetettavan raja-arvon määrittäminen ja että järjestelmien rinnakkaiselo ei voi toimia, jos käytettävät siemenet eivät ole puhtaita. |
| --- | --- |

a)

Komitea katsoo, että keskustelun solmukohtana on siemenille asetettavan raja-arvon määrittäminen ja että järjestelmien rinnakkaiselo ei voi toimia, jos käytettävät siemenet eivät ole puhtaita.

| b) | Komitea pitää rinnakkaiseloa menetelmänä, joka mahdollistaa maanviljelyn kaikkien muotojen olemassaolon, ja sen arvo mitätöitäisiin heti alkuunsa, jos viljelyssä sallittaisiin käyttää siemeniä, jotka eivät ole puhtaita. |
| --- | --- |

b)

Komitea pitää rinnakkaiseloa menetelmänä, joka mahdollistaa maanviljelyn kaikkien muotojen olemassaolon, ja sen arvo mitätöitäisiin heti alkuunsa, jos viljelyssä sallittaisiin käyttää siemeniä, jotka eivät ole puhtaita.

2.1.4   0,9 prosentin raja-arvon riittämätön suoja tavanomaiselle ja luonnonmukaiselle viljelylle

| a) | Komitea katsoo, että sekoittumiselle asetettu 0,9 prosentin raja-arvo heikentää luonnonmukaisen menettelyn puhtautta. |
| --- | --- |

a)

Komitea katsoo, että sekoittumiselle asetettu 0,9 prosentin raja-arvo heikentää luonnonmukaisen menettelyn puhtautta.

| b) | Komitea katsoo tämän pohjalta, että vaikka nollatoleranssia ei voida saavuttaa, luonnonmukaisessa viljelyssä pitää pyrkiä nollatasoon siten, että GMO:iden esiintyminen supistetaan teknisesti väistämättömälle tasolle hyväksymällä asianmukaisia toimenpiteitä tahattoman sekoittumisen estämiseksi. |
| --- | --- |

b)

Komitea katsoo tämän pohjalta, että vaikka nollatoleranssia ei voida saavuttaa, luonnonmukaisessa viljelyssä pitää pyrkiä nollatasoon siten, että GMO:iden esiintyminen supistetaan teknisesti väistämättömälle tasolle hyväksymällä asianmukaisia toimenpiteitä tahattoman sekoittumisen estämiseksi.

| c) | Komitea pitää 0,9 prosentin raja-arvoa liiallisena myös tavanomaiselle viljelylle, sillä jos geneettinen saastuminen jatkuu vuosia, se voi nopeasti johtaa epäpuhtauksien voimakkaaseen lisääntymiseen ympäristössä ja elintarviketuotantoketjussa. |
| --- | --- |

c)

Komitea pitää 0,9 prosentin raja-arvoa liiallisena myös tavanomaiselle viljelylle, sillä jos geneettinen saastuminen jatkuu vuosia, se voi nopeasti johtaa epäpuhtauksien voimakkaaseen lisääntymiseen ympäristössä ja elintarviketuotantoketjussa.

2.1.5   Suojalauseke on riittämätön ainoana korjaavana menettelynä terveys- ja ympäristöriskien ilmaantuessa.

| a) | Komitea muistuttaa, että yhteisön lainsäädäntöön (direktiivin 2001/18/EY 23 artiklaan) sisältyy suojalauseke, jonka avulla pyritään ehkäisemään saman direktiivin 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22 ja 56 perustelukappaleeseen pohjautuvan ennalta varautumisen periaatteen suoraa soveltamista. |
| --- | --- |

a)

Komitea muistuttaa, että yhteisön lainsäädäntöön (direktiivin 2001/18/EY 23 artiklaan) sisältyy suojalauseke, jonka avulla pyritään ehkäisemään saman direktiivin 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22 ja 56 perustelukappaleeseen pohjautuvan ennalta varautumisen periaatteen suoraa soveltamista.

| b) | Komitea pahoittelee, että menettely on liian monimutkainen, ja toivoo, että mahdollisuus vedota suojalausekkeeseen voidaan avata myös alue- tai paikallisyhteisöille hajautetun tai toimivallan siirtoon perustuvan toimintamallin avulla. Tätä nykyä tällainen mahdollisuus on vain jäsenvaltioilla. |
| --- | --- |

b)

Komitea pahoittelee, että menettely on liian monimutkainen, ja toivoo, että mahdollisuus vedota suojalausekkeeseen voidaan avata myös alue- tai paikallisyhteisöille hajautetun tai toimivallan siirtoon perustuvan toimintamallin avulla. Tätä nykyä tällainen mahdollisuus on vain jäsenvaltioilla.

| c) | Komitea toteaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohta mahdollistaisi periaatteessa lisätoimet suojelun tehostamiseksi, ja pahoittelee, että komissio suhtautuu päätöksiä tehdessään ahdaskatseisesti jäsenvaltioiden tämän määräyksen perusteella toteuttamiin toimiin. |
| --- | --- |

c)

Komitea toteaa, että Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan 5 kohta mahdollistaisi periaatteessa lisätoimet suojelun tehostamiseksi, ja pahoittelee, että komissio suhtautuu päätöksiä tehdessään ahdaskatseisesti jäsenvaltioiden tämän määräyksen perusteella toteuttamiin toimiin.

2.2   Yleishuomioita komission tiedonannosta

Alueiden komitea

| 2.2.1 | korostaa jäsenvaltioiden tiiviin yhteistyön ja rinnakkaiseloa koskevien tutkimustulosten vaihdon merkitystä. |
| --- | --- |

2.2.1

korostaa jäsenvaltioiden tiiviin yhteistyön ja rinnakkaiseloa koskevien tutkimustulosten vaihdon merkitystä.

| 2.2.2 | katsoo, että rinnakkaiseloon liittyvien toimenpiteiden tulee mahdollistaa viljelytyyppien ja -menetelmien monimuotoisuuden säilyminen ja siis myös viljelijöiden ja kuluttajien valinnanvapaus. |
| --- | --- |

2.2.2

katsoo, että rinnakkaiseloon liittyvien toimenpiteiden tulee mahdollistaa viljelytyyppien ja -menetelmien monimuotoisuuden säilyminen ja siis myös viljelijöiden ja kuluttajien valinnanvapaus.

| 2.2.3 | korostaa, että sidosryhmille ja suurelle yleisölle tulee tarjota kattavaa ja objektiivista tietoa muuntogeenisistä organismeista ja rinnakkaiselosta. |
| --- | --- |

2.2.3

korostaa, että sidosryhmille ja suurelle yleisölle tulee tarjota kattavaa ja objektiivista tietoa muuntogeenisistä organismeista ja rinnakkaiselosta.

| 2.2.4 | korostaa, että EU:ssa on hyvin niukasti kokemusta muuntogeenisistä viljelykasveista. |
| --- | --- |

2.2.4

korostaa, että EU:ssa on hyvin niukasti kokemusta muuntogeenisistä viljelykasveista.

| 2.2.5 | kannattaa komission aikomusta hankkia lisää tietoa jäsenvaltioiden vastuujärjestelmistä ja niiden suhteesta rinnakkaiseloa koskeviin säännöksiin. |
| --- | --- |

2.2.5

kannattaa komission aikomusta hankkia lisää tietoa jäsenvaltioiden vastuujärjestelmistä ja niiden suhteesta rinnakkaiseloa koskeviin säännöksiin.

| 2.2.6 | tähdentää, että alueilla on neljässä jäsenvaltiossa myös rinnakkaiseloa koskeva lainsäädäntävalta. Muissa tapauksissa alue- ja/tai paikallisviranomaiset vastaavat rinnakkaiseloon liittyvien toimenpiteiden toteutuksesta. |
| --- | --- |

2.2.6

tähdentää, että alueilla on neljässä jäsenvaltiossa myös rinnakkaiseloa koskeva lainsäädäntävalta. Muissa tapauksissa alue- ja/tai paikallisviranomaiset vastaavat rinnakkaiseloon liittyvien toimenpiteiden toteutuksesta.

| 2.2.7 | palauttaa mieliin rinnakkaiseloa käsittelevässä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa esitetyn näkemyksen siitä, että tarvitaan säännöksiä toimenpiteistä luonnonsuojelualueiden turvaamiseksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY ja lintujen suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY mukaisesti sekä muiden ekologisesti herkkien alueiden suojelemiseksi jäsenvaltio- ja paikallistasolla. Komitea kannattaa tätä näkemystä. |
| --- | --- |

2.2.7

palauttaa mieliin rinnakkaiseloa käsittelevässä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa esitetyn näkemyksen siitä, että tarvitaan säännöksiä toimenpiteistä luonnonsuojelualueiden turvaamiseksi luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43/ETY ja lintujen suojelusta annetun direktiivin 79/409/ETY mukaisesti sekä muiden ekologisesti herkkien alueiden suojelemiseksi jäsenvaltio- ja paikallistasolla. Komitea kannattaa tätä näkemystä.

| 2.2.8 | korostaa, että julkisin voimin tehdyt tutkimukset GMO-kokeiluissa mukana olleiden Lazion alueiden maaperästä ovat osoittaneet, että siirtogeenit saattavat säilyä maaperässä etenkin tietyntyyppisissä ilmasto- ja maaperäoloissa ja siirtyä maaperästä vesiin. |
| --- | --- |

2.2.8

korostaa, että julkisin voimin tehdyt tutkimukset GMO-kokeiluissa mukana olleiden Lazion alueiden maaperästä ovat osoittaneet, että siirtogeenit saattavat säilyä maaperässä etenkin tietyntyyppisissä ilmasto- ja maaperäoloissa ja siirtyä maaperästä vesiin.

| 2.2.9 | katsoo, että tietyn muuntogeenisen kasvin viljelyyn liittyviä riskejä voidaan arvioida todella seikkaperäisesti ja riippumattomasti vain paikallisten erityistutkimusten avulla. |
| --- | --- |

2.2.9

katsoo, että tietyn muuntogeenisen kasvin viljelyyn liittyviä riskejä voidaan arvioida todella seikkaperäisesti ja riippumattomasti vain paikallisten erityistutkimusten avulla.

| 2.2.10 | korostaa sitä tosiseikkaa, että lukuisat alue- ja paikallisyhteisöt ovat julkisesti ilmoittaneet vastustavansa muuntogeenisten kasvien viljelyä omalla alueellaan ja julistautuneet GMO-viljelystä vapaiksi alueiksi ja että tällaiset yhteisöt ovat verkottuneet. Esimerkkinä mainittakoon 40:n GMO-viljelystä vapaan alueen ja paikallisyhteisön verkosto. Muutamat alueet ovat myös pyrkineet vahvistamaan asemansa GMO-viljelystä vapaina alueina lakiteitse. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa on parhaillaan käsiteltävänä komission ja Oberösterreichin osavaltion välinen riita-asia, joka koskee sitä, ovatko tällaiset lainsäädäntötoimet yhteisön säännöstön mukaisia. |
| --- | --- |

2.2.10

korostaa sitä tosiseikkaa, että lukuisat alue- ja paikallisyhteisöt ovat julkisesti ilmoittaneet vastustavansa muuntogeenisten kasvien viljelyä omalla alueellaan ja julistautuneet GMO-viljelystä vapaiksi alueiksi ja että tällaiset yhteisöt ovat verkottuneet. Esimerkkinä mainittakoon 40:n GMO-viljelystä vapaan alueen ja paikallisyhteisön verkosto. Muutamat alueet ovat myös pyrkineet vahvistamaan asemansa GMO-viljelystä vapaina alueina lakiteitse. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa on parhaillaan käsiteltävänä komission ja Oberösterreichin osavaltion välinen riita-asia, joka koskee sitä, ovatko tällaiset lainsäädäntötoimet yhteisön säännöstön mukaisia.

2.3   Nykyisistä erilläänpitomenetelmistä ja -käytänteistä saatujen kokemusten hyödyntäminen

Alueiden komitea

| 2.3.1 | huomauttaa komission toteavan tiedonannossaan, että muuntogeenisten kasvien viljelystä saatu käytännön kokemus on rajallinen. |
| --- | --- |

2.3.1

huomauttaa komission toteavan tiedonannossaan, että muuntogeenisten kasvien viljelystä saatu käytännön kokemus on rajallinen.

| 2.3.2 | korostaakin, ettei toistaiseksi todellakaan ole olemassa jo kokeiltuja erilläänpitomenetelmiä eikä -käytänteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa rinnakkaiselon riskittömyys. |
| --- | --- |

2.3.2

korostaakin, ettei toistaiseksi todellakaan ole olemassa jo kokeiltuja erilläänpitomenetelmiä eikä -käytänteitä, joiden avulla voitaisiin varmistaa rinnakkaiselon riskittömyys.

2.4   Suhteellisuusperiaate

Alueiden komitea

| 2.4.1 | toteaa, että komission suosituksessa 2003/556/EY mainitaan yhtenä kriteerinä suhteellisuusperiaate, jonka mukaisesti rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden tulee olla toimivia, kustannustehokkaita ja oikeasuhteisia. |
| --- | --- |

2.4.1

toteaa, että komission suosituksessa 2003/556/EY mainitaan yhtenä kriteerinä suhteellisuusperiaate, jonka mukaisesti rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden tulee olla toimivia, kustannustehokkaita ja oikeasuhteisia.

| 2.4.2 | huomauttaa kuitenkin, että asetuksen mukaisilla ”teknisesti väistämätöntä” sekoittumista koskevilla raja-arvoilla määritetään vain kynnysarvo, jonka ylityttyä sovelletaan merkintävelvoitetta. Tämän perusteella niitä ei ole asetettu rinnakkaiseloa koskevan rajan määrittämiseksi. |
| --- | --- |

2.4.2

huomauttaa kuitenkin, että asetuksen mukaisilla ”teknisesti väistämätöntä” sekoittumista koskevilla raja-arvoilla määritetään vain kynnysarvo, jonka ylityttyä sovelletaan merkintävelvoitetta. Tämän perusteella niitä ei ole asetettu rinnakkaiseloa koskevan rajan määrittämiseksi.

2.5   Sopiva sovellusmittakaava

Alueiden komitea

| 2.5.1 | toteaa kertomuksessa mainittavan rinnakkaiselon soveltamistasosta, että jäsenvaltiot ovat tarkastelleet asiaa useimmiten pienimuotoisen toiminnan ja naapuritiloja koskevan sääntelyn kannalta ja ettei toimenpiteitä ole tarkoitettu alueellisesti käytettäviksi. |
| --- | --- |

2.5.1

toteaa kertomuksessa mainittavan rinnakkaiselon soveltamistasosta, että jäsenvaltiot ovat tarkastelleet asiaa useimmiten pienimuotoisen toiminnan ja naapuritiloja koskevan sääntelyn kannalta ja ettei toimenpiteitä ole tarkoitettu alueellisesti käytettäviksi.

| 2.5.2 | katsoo näin ollen, ettei vaihtoehtona vielä pitkään aikaan voida pitää vähän kokeiltujen toimenpiteiden laajamittaista ja pitkäkestoista toteuttamista. |
| --- | --- |

2.5.2

katsoo näin ollen, ettei vaihtoehtona vielä pitkään aikaan voida pitää vähän kokeiltujen toimenpiteiden laajamittaista ja pitkäkestoista toteuttamista.

| 2.5.3 | korostaa, että nykyisen tieteellisen tutkimuksen sekä olemassa olevan lainsäädäntökehyksen valossa paras rinnakkaiselon soveltamistaso ei ole yksittäisen maatalousyrityksen taso vaan alue- tai paikallistaso. |
| --- | --- |

2.5.3

korostaa, että nykyisen tieteellisen tutkimuksen sekä olemassa olevan lainsäädäntökehyksen valossa paras rinnakkaiselon soveltamistaso ei ole yksittäisen maatalousyrityksen taso vaan alue- tai paikallistaso.

2.6   Vastuukysymykset

Alueiden komitea

| 2.6.1 | panee merkille, että komissio toteaa monissa jäsenvaltioissa olevan yleisenä suuntauksena, että tahattomasta GMO:iden sekoittumisesta aiheutuva taloudellinen vahinko kuuluu siviilioikeudellisen vastuun piiriin. |
| --- | --- |

2.6.1

panee merkille, että komissio toteaa monissa jäsenvaltioissa olevan yleisenä suuntauksena, että tahattomasta GMO:iden sekoittumisesta aiheutuva taloudellinen vahinko kuuluu siviilioikeudellisen vastuun piiriin.

| 2.6.2 | korostaa kuitenkin, että näin ei ole pakko toimia, sillä suosituksen mukaan kukin jäsenvaltio voi vapaasti valita toimintatapansa, ja lisäksi on mahdollista turvautua rikosoikeudellisiin tai hallinnollisiin järjestelmiin. |
| --- | --- |

2.6.2

korostaa kuitenkin, että näin ei ole pakko toimia, sillä suosituksen mukaan kukin jäsenvaltio voi vapaasti valita toimintatapansa, ja lisäksi on mahdollista turvautua rikosoikeudellisiin tai hallinnollisiin järjestelmiin.

| 2.6.3 | muistuttaa, että direktiivin 2001/18/EY mukaan sen säännöksillä ei rajoiteta ympäristövahinkovastuuta koskevan kansallisen lainsäädännön soveltamista. |
| --- | --- |

2.6.3

muistuttaa, että direktiivin 2001/18/EY mukaan sen säännöksillä ei rajoiteta ympäristövahinkovastuuta koskevan kansallisen lainsäädännön soveltamista.

2.7   Seuranta ja arviointi

Alueiden komitea

| 2.7.1 | huomauttaa, että vaikka rinnakkaiselon hallintaan liittyviä toimenpiteitä ja toteutusvälineitä tulee komission suosituksen mukaan seurata ja arvioida jatkuvasti, tarkoituksenmukaisten valvonta- ja tarkastusjärjestelmien käyttöönotto annetaan jäsenvaltioiden itsensä tehtäväksi. |
| --- | --- |

2.7.1

huomauttaa, että vaikka rinnakkaiselon hallintaan liittyviä toimenpiteitä ja toteutusvälineitä tulee komission suosituksen mukaan seurata ja arvioida jatkuvasti, tarkoituksenmukaisten valvonta- ja tarkastusjärjestelmien käyttöönotto annetaan jäsenvaltioiden itsensä tehtäväksi.

| 2.7.2 | panee merkille komissionkin mainitseman tosiseikan, että muuntogeenisten kasvien vähäisen viljelyn johdosta lukuisissa jäsenvaltioissa ei ole vielä laadittu seuranta- ja arviointiohjelmia. |
| --- | --- |

2.7.2

panee merkille komissionkin mainitseman tosiseikan, että muuntogeenisten kasvien vähäisen viljelyn johdosta lukuisissa jäsenvaltioissa ei ole vielä laadittu seuranta- ja arviointiohjelmia.

| 2.7.3 | toteaa huolestuneena, että jäsenvaltioissa, jotka haluavat pitää muuntogeenisen ja ei-muuntogeenisen rehun markkina-arvot erillään ja/tai joissa paikalliset erikoisuudet tai alkuperältään suojatut tuotteet ovat kansallisen ylpeyden aiheita ja niillä on lisäarvoa, muuntogeenisten ja ei-muuntogeenisten tuotteiden markkinoiden identifiointi heikentäisi kuluttajien hyväksyntää ja siis alentaisi markkinahintaa, mikä saattaisi aiheuttaa taloudellista vahinkoa. |
| --- | --- |

2.7.3

toteaa huolestuneena, että jäsenvaltioissa, jotka haluavat pitää muuntogeenisen ja ei-muuntogeenisen rehun markkina-arvot erillään ja/tai joissa paikalliset erikoisuudet tai alkuperältään suojatut tuotteet ovat kansallisen ylpeyden aiheita ja niillä on lisäarvoa, muuntogeenisten ja ei-muuntogeenisten tuotteiden markkinoiden identifiointi heikentäisi kuluttajien hyväksyntää ja siis alentaisi markkinahintaa, mikä saattaisi aiheuttaa taloudellista vahinkoa.

2.8   Luonnonmukainen tuotanto

Alueiden komitea

| 2.8.1 | toteaa, että yhteisön säädöksissä tuotteille asetettuja GMO:iden tahattoman pitoisuuden raja-arvoja sovelletaan samalla tavalla tavanomaisiin ja luonnonmukaisiin maataloustuotteisiin, muttei kannata tätä. |
| --- | --- |

2.8.1

toteaa, että yhteisön säädöksissä tuotteille asetettuja GMO:iden tahattoman pitoisuuden raja-arvoja sovelletaan samalla tavalla tavanomaisiin ja luonnonmukaisiin maataloustuotteisiin, muttei kannata tätä.

| 2.8.2 | korostaa, että luonnonmukaista tuotantomenetelmää koskevassa asetuksessa säädetään muuntogeenisten organismien käyttökiellosta kyseisenlaisessa tuotannossa ja ettei tuotantoprosessissa siis voida käyttää materiaaleja eikä myöskään siemeniä, jotka tuotemerkinnän mukaan sisältävät muuntogeenisiä organismeja. |
| --- | --- |

2.8.2

korostaa, että luonnonmukaista tuotantomenetelmää koskevassa asetuksessa säädetään muuntogeenisten organismien käyttökiellosta kyseisenlaisessa tuotannossa ja ettei tuotantoprosessissa siis voida käyttää materiaaleja eikä myöskään siemeniä, jotka tuotemerkinnän mukaan sisältävät muuntogeenisiä organismeja.

| 2.8.3 | huomauttaa lisäksi, että komissio ei mainitse luonnonmukaista tuotantoa millään tavalla. |
| --- | --- |

2.8.3

huomauttaa lisäksi, että komissio ei mainitse luonnonmukaista tuotantoa millään tavalla.

| 2.8.4 | painottaa, että luonnonmukaisen tuotannon yhteydessä tulee soveltaa mahdollisimman lähellä nollatoleranssia olevaa raja-arvoa. |
| --- | --- |

2.8.4

painottaa, että luonnonmukaisen tuotannon yhteydessä tulee soveltaa mahdollisimman lähellä nollatoleranssia olevaa raja-arvoa.

2.9   Siementen puhtaus

Alueiden komitea

| 2.9.1 | toteaa, että siemenet ovat yksi väylä, jonka kautta bioteknologiset innovaatiot leviävät viljelyksille ja ympäristöön tarkoituksella tai tahattomasti, ja ne ovat siis perustavan tärkeä rinnakkaiseloon liittyvä tekijä. |
| --- | --- |

2.9.1

toteaa, että siemenet ovat yksi väylä, jonka kautta bioteknologiset innovaatiot leviävät viljelyksille ja ympäristöön tarkoituksella tai tahattomasti, ja ne ovat siis perustavan tärkeä rinnakkaiseloon liittyvä tekijä.

| 2.9.2 | muistuttaa Euroopan parlamentin esittäneen päätöslauselmassaan 2003/2098(INI), että tiedot muuntogeenisten organismien esiintymisestä siemenissä ovat direktiivin 2001/18/EY asianmukaisen täytäntöönpanon edellytys erityisesti puhuttaessa muuntogeenisten organismien negatiivisten, ihmisiin kohdistuvien terveys- ja ympäristövaikutusten seurannasta sekä jäljitettävyydestä ja hätätoimenpiteistä. |
| --- | --- |

2.9.2

muistuttaa Euroopan parlamentin esittäneen päätöslauselmassaan 2003/2098(INI), että tiedot muuntogeenisten organismien esiintymisestä siemenissä ovat direktiivin 2001/18/EY asianmukaisen täytäntöönpanon edellytys erityisesti puhuttaessa muuntogeenisten organismien negatiivisten, ihmisiin kohdistuvien terveys- ja ympäristövaikutusten seurannasta sekä jäljitettävyydestä ja hätätoimenpiteistä.

2.10   Toimenpiteiden valinta

Alueiden komitea

| 2.10.1 | pitää tarpeellisena yksilöidä soveliaimmat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rinnakkaiselon riskit ovat minimaalisia tai joka tapauksessa mahdollisimman pieniä. |
| --- | --- |

2.10.1

pitää tarpeellisena yksilöidä soveliaimmat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että rinnakkaiselon riskit ovat minimaalisia tai joka tapauksessa mahdollisimman pieniä.

| 2.10.2 | korostaa, että parhaiksi käytänteiksi voidaan määritellä eriytetyt viljelymenetelmät, joiden yhteydessä rinnakkaiselon säilyminen turvataan. |
| --- | --- |

2.10.2

korostaa, että parhaiksi käytänteiksi voidaan määritellä eriytetyt viljelymenetelmät, joiden yhteydessä rinnakkaiselon säilyminen turvataan.

| 2.10.3 | yhtyy toteamukseen siitä, että käytettävissä on niukasti tieteellistä tietoa ja käytännön kokemusta parhaiden käytänteiden ja toimenpiteiden yksilöimiseksi ja soveltamiseksi, joten toimenpiteiden on oltava rajoittavia ja eriytettyjä. |
| --- | --- |

2.10.3

yhtyy toteamukseen siitä, että käytettävissä on niukasti tieteellistä tietoa ja käytännön kokemusta parhaiden käytänteiden ja toimenpiteiden yksilöimiseksi ja soveltamiseksi, joten toimenpiteiden on oltava rajoittavia ja eriytettyjä.

| 2.10.4 | toteaa, että komissio tekee tarkasti selkoa toimenpiteistä, jotka tulee toteuttaa, jotta ennalta varautumisen periaate ei menettäisi merkitystään rinnakkaiselon toteuttamisen yhteydessä. Oletettavissa on, että tällainen seikkaperäisyys saattaa estää rinnakkaiselon toteuttamisen tai tekee siitä niin hankalaa ja kallista, ettei se ole enää kannattavaa. |
| --- | --- |

2.10.4

toteaa, että komissio tekee tarkasti selkoa toimenpiteistä, jotka tulee toteuttaa, jotta ennalta varautumisen periaate ei menettäisi merkitystään rinnakkaiselon toteuttamisen yhteydessä. Oletettavissa on, että tällainen seikkaperäisyys saattaa estää rinnakkaiselon toteuttamisen tai tekee siitä niin hankalaa ja kallista, ettei se ole enää kannattavaa.

| 2.10.5 | muistuttaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean suosittavan edellä mainitussa rinnakkaiseloa käsittelevässä lausunnossaan, että muuntogeenisten kasvien viljely kiellettäisiin alueilla, joilla se estää samojen tai samantapaisten kasvien tavanomaisen viljelyn tai vaikeuttaa sitä kohtuuttomasti. |
| --- | --- |

2.10.5

muistuttaa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean suosittavan edellä mainitussa rinnakkaiseloa käsittelevässä lausunnossaan, että muuntogeenisten kasvien viljely kiellettäisiin alueilla, joilla se estää samojen tai samantapaisten kasvien tavanomaisen viljelyn tai vaikeuttaa sitä kohtuuttomasti.

| 2.10.6 | yhtyy Euroopan parlamentin päätöslauselmassa 2003/2098(INI) esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan vapaaehtoinen tai alueellisesti rajoitettu luopuminen muuntogeenisten kasvien viljelystä voi olla tehokkain ja edullisin keino varmistaa rinnakkaiselo. |
| --- | --- |

2.10.6

yhtyy Euroopan parlamentin päätöslauselmassa 2003/2098(INI) esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan vapaaehtoinen tai alueellisesti rajoitettu luopuminen muuntogeenisten kasvien viljelystä voi olla tehokkain ja edullisin keino varmistaa rinnakkaiselo.

| 2.10.7 | pitää komission tarkastelutapaa ahtaana suositukseen 2003/556/EY verrattuna, etenkin kun otetaan huomioon, että tieteellisestä tutkimuksesta on saatu varsin vähän uusia tuloksia sitten vuoden 2003 ja että rinnakkaiseloon liittyviä tapauksia on niukasti. Komitea katsookin, että tulee odottaa, kunnes keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä saadaan nykyistä painavampia tieteellisiä tuloksia, sillä useissa jäsenvaltioissa kokeet ovat pysähdyksissä. |
| --- | --- |

2.10.7

pitää komission tarkastelutapaa ahtaana suositukseen 2003/556/EY verrattuna, etenkin kun otetaan huomioon, että tieteellisestä tutkimuksesta on saatu varsin vähän uusia tuloksia sitten vuoden 2003 ja että rinnakkaiseloon liittyviä tapauksia on niukasti. Komitea katsookin, että tulee odottaa, kunnes keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä saadaan nykyistä painavampia tieteellisiä tuloksia, sillä useissa jäsenvaltioissa kokeet ovat pysähdyksissä.

| 2.10.8 | kannattaa tässä yhteydessä sitä, että Euroopan komissio määrittelee erityisvälineitä tutkimuksen rahoittamiseksi, jotta voidaan arvioida GMO:iden sosioekonomisia vaikutuksia alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.10.8

kannattaa tässä yhteydessä sitä, että Euroopan komissio määrittelee erityisvälineitä tutkimuksen rahoittamiseksi, jotta voidaan arvioida GMO:iden sosioekonomisia vaikutuksia alue- ja paikallistasolla.

| 2.10.9 | korostaa, että muuntogeenisten viljelykasvien käyttöönoton alueellisia vaikutuksia voidaan parhaiten arvioida alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla, sillä ne ovat yhtenäisiä hallintoalueita. Kyseinen taso soveltuisi parhaiten myös kestävän kehityksen periaatteen mukaisten rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden määrittelyyn sekä paikallisten intressien yhteensovittamiseen ja ratkaisumahdollisuuksien hallintaan. |
| --- | --- |

2.10.9

korostaa, että muuntogeenisten viljelykasvien käyttöönoton alueellisia vaikutuksia voidaan parhaiten arvioida alue- ja paikallisyhteisöjen tasolla, sillä ne ovat yhtenäisiä hallintoalueita. Kyseinen taso soveltuisi parhaiten myös kestävän kehityksen periaatteen mukaisten rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden määrittelyyn sekä paikallisten intressien yhteensovittamiseen ja ratkaisumahdollisuuksien hallintaan.

2.11   Riskienhallinta

Alueiden komitea

| 2.11.1 | ottaa huomioon, että vaikka luvan saaneet muuntogeeniset tuotteet voidaan kieltää vain direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan ja EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 5 kohdan nojalla, niiden yhteydessä tulee noudattaa varovaisuusperiaatetta, jonka tulee ohjata rinnakkaiselon turvallista toteuttamista. |
| --- | --- |

2.11.1

ottaa huomioon, että vaikka luvan saaneet muuntogeeniset tuotteet voidaan kieltää vain direktiivin 2001/18/EY 23 artiklan ja EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan 4 ja 5 kohdan nojalla, niiden yhteydessä tulee noudattaa varovaisuusperiaatetta, jonka tulee ohjata rinnakkaiselon turvallista toteuttamista.

| 2.11.2 | kiinnittää huomiota siihen tosiseikkaan, että luvan myöntämisen jälkeen havaittavan ympäristö- tai terveysriskin johdosta voidaan käynnistää menettely luvan peruuttamiseksi tai lupaehtojen muuttamiseksi. Komitea korostaa, että tieteellisen tutkimuksen jatkuvan edistymisen johdosta voi olla mahdollista, että tulevaisuudessa havaitaan riskiprofiileja, joita ei vielä nykyisin ole tieteellisesti todennettu. |
| --- | --- |

2.11.2

kiinnittää huomiota siihen tosiseikkaan, että luvan myöntämisen jälkeen havaittavan ympäristö- tai terveysriskin johdosta voidaan käynnistää menettely luvan peruuttamiseksi tai lupaehtojen muuttamiseksi. Komitea korostaa, että tieteellisen tutkimuksen jatkuvan edistymisen johdosta voi olla mahdollista, että tulevaisuudessa havaitaan riskiprofiileja, joita ei vielä nykyisin ole tieteellisesti todennettu.

| 2.11.3 | pitää uusien riskien havaitsemisen johdosta sovellettavaa luvan muuttamis- tai peruuttamismenettelyä kohtuuttoman pitkänä ja monimutkaisena. Komitea pitää myös nykyistä seurantajärjestelmää riittämättömänä Lisäksi komitea muistuttaa riskeistä, joita liittyy tuotteen tarkoitukselliseen markkinoilla pitämiseen tai suljettuun käyttöön odotettaessa luvan peruuttamista tai muuttamista. |
| --- | --- |

2.11.3

pitää uusien riskien havaitsemisen johdosta sovellettavaa luvan muuttamis- tai peruuttamismenettelyä kohtuuttoman pitkänä ja monimutkaisena. Komitea pitää myös nykyistä seurantajärjestelmää riittämättömänä Lisäksi komitea muistuttaa riskeistä, joita liittyy tuotteen tarkoitukselliseen markkinoilla pitämiseen tai suljettuun käyttöön odotettaessa luvan peruuttamista tai muuttamista.

| 2.11.4 | huomauttaa, että eräät maat, joissa on ollut vuosia käytössä muuntogeenisiä kasveja, ovat taipuvaisia tarkistamaan kantaansa tiettyjen ympäristöjen ja vaaranalaisten viljelmien tasapainon palauttamiseksi. Syynä on myös sellaisten tuholaisten esiintyminen, jotka on todettu olevan vastustuskykyisiä geenimuutoksille. |
| --- | --- |

2.11.4

huomauttaa, että eräät maat, joissa on ollut vuosia käytössä muuntogeenisiä kasveja, ovat taipuvaisia tarkistamaan kantaansa tiettyjen ympäristöjen ja vaaranalaisten viljelmien tasapainon palauttamiseksi. Syynä on myös sellaisten tuholaisten esiintyminen, jotka on todettu olevan vastustuskykyisiä geenimuutoksille.

3.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 3.1 | kehottaa ratkaisemaan ensinnä kohdassa 2.1 mainitut alustavat kysymykset. Valvontaa sekä terveys- ja ympäristöriskien arviointia koskevat uudet menettelyt, siementen puhtaus, suojalausekkeen käyttöön valtuuttaminen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tieteellisen tutkimuksen tuloksena käyttöön otetut parhaat käytänteet sekä prosentuaalisten toleranssiraja-arvojen uudelleenmäärittely ovat ensimmäisiä askeleita järjestelmien asianmukaisen rinnakkaiselon toteuttamisessa. Näiden korjaavien toimenpiteiden käyttöönottoon asti jäsenvaltioiden tietyille GMO-tuotteille asettamat nykyiset kiellot ovat ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti edelleen voimassa. |
| --- | --- |

3.1

kehottaa ratkaisemaan ensinnä kohdassa 2.1 mainitut alustavat kysymykset. Valvontaa sekä terveys- ja ympäristöriskien arviointia koskevat uudet menettelyt, siementen puhtaus, suojalausekkeen käyttöön valtuuttaminen, keskipitkän ja pitkän aikavälin tieteellisen tutkimuksen tuloksena käyttöön otetut parhaat käytänteet sekä prosentuaalisten toleranssiraja-arvojen uudelleenmäärittely ovat ensimmäisiä askeleita järjestelmien asianmukaisen rinnakkaiselon toteuttamisessa. Näiden korjaavien toimenpiteiden käyttöönottoon asti jäsenvaltioiden tietyille GMO-tuotteille asettamat nykyiset kiellot ovat ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti edelleen voimassa.

| 3.2 | katsoo rinnakkaiseloa käsittelevän Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (CESE 1656/2004) mukaisesti, että luonnonsuojelualueiden ja muiden ekologisesti herkkien alueiden suojelutoimista jäsenvaltio- ja paikallistasolla tarvitaan säännöksiä. |
| --- | --- |

3.2

katsoo rinnakkaiseloa käsittelevän Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (CESE 1656/2004) mukaisesti, että luonnonsuojelualueiden ja muiden ekologisesti herkkien alueiden suojelutoimista jäsenvaltio- ja paikallistasolla tarvitaan säännöksiä.

| 3.3 | katsoo, että EFSAn ja rinnakkaiseloon liittyvissä kysymyksissä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tulisi tiivistää yhteistyötään, ja kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan tähän suuntaan. |
| --- | --- |

3.3

katsoo, että EFSAn ja rinnakkaiseloon liittyvissä kysymyksissä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten tulisi tiivistää yhteistyötään, ja kehottaa komissiota jatkamaan toimiaan tähän suuntaan.

| 3.4 | katsoo, että alue- ja paikallisyhteisöjen tulee voida osallistua aktiivisesti rinnakkaiseloa koskevaan kuulemisprosessiin, ja pyytää komissiota ottamaan alue- ja paikallisulottuvuuden yhä järjestelmällisemmin ja kattavammin huomioon vuonna 2008 esitettävässä rinnakkaiseloa koskevassa kertomuksessa. |
| --- | --- |

3.4

katsoo, että alue- ja paikallisyhteisöjen tulee voida osallistua aktiivisesti rinnakkaiseloa koskevaan kuulemisprosessiin, ja pyytää komissiota ottamaan alue- ja paikallisulottuvuuden yhä järjestelmällisemmin ja kattavammin huomioon vuonna 2008 esitettävässä rinnakkaiseloa koskevassa kertomuksessa.

| 3.5 | pyytää päästä mukaan laatimaan yhteisön säädöksiä, joiden avulla voidaan ratkaista rinnakkaiselon toteuttamisen taustalla olevat kysymykset, jotta voitaisiin hahmotella itsenäiset, mutta yhdenmukaiset kannat sekä estää sellaisten tilanteiden syntyminen, jotka vääristävät selkeästi alaa ja voivat aiheuttaa epätavallisia investointivirtoja sääntelyltään sallivammille alueille. |
| --- | --- |

3.5

pyytää päästä mukaan laatimaan yhteisön säädöksiä, joiden avulla voidaan ratkaista rinnakkaiselon toteuttamisen taustalla olevat kysymykset, jotta voitaisiin hahmotella itsenäiset, mutta yhdenmukaiset kannat sekä estää sellaisten tilanteiden syntyminen, jotka vääristävät selkeästi alaa ja voivat aiheuttaa epätavallisia investointivirtoja sääntelyltään sallivammille alueille.

| 3.6 | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan asianmukaiset toimenpiteitä ja toteutusvälineitä koskevat seuranta- ja arviointiohjelmat. |
| --- | --- |

3.6

kehottaa jäsenvaltioita laatimaan asianmukaiset toimenpiteitä ja toteutusvälineitä koskevat seuranta- ja arviointiohjelmat.

| 3.7 | katsoo, että ennen muuntogeenisten organismien ottamista käyttöön tietyllä alueella tulee tehdä konkreettisia tutkimuksia, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita päättämään ohjelmista ja resursseista, joiden myötä myös alue- ja paikallistason tieteelliseen tutkimukseen osoitetaan mahdollisimman paljon teknistä ja rahallista tukea. |
| --- | --- |

3.7

katsoo, että ennen muuntogeenisten organismien ottamista käyttöön tietyllä alueella tulee tehdä konkreettisia tutkimuksia, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita päättämään ohjelmista ja resursseista, joiden myötä myös alue- ja paikallistason tieteelliseen tutkimukseen osoitetaan mahdollisimman paljon teknistä ja rahallista tukea.

| 3.8 | korostaa, että rinnakkaiseloa koskevassa jäsenvaltioiden ja alueiden lainsäädännössä on tarpeen viitata nimenomaisesti ennalta varautumisen periaatteeseen. |
| --- | --- |

3.8

korostaa, että rinnakkaiseloa koskevassa jäsenvaltioiden ja alueiden lainsäädännössä on tarpeen viitata nimenomaisesti ennalta varautumisen periaatteeseen.

| 3.9 | kehottaa komissiota ottamaan säädösehdotusten muotoilussa asianmukaisesti huomioon seuraavat seikat:






  a) | tarve yhdenmukaistaa kansalliset tai alueelliset ohjeet eri järjestelmien erilläänpitoa koskevista vähimmäisetäisyyksistä toissijaisuusperiaatetta noudattaen |
| --- | --- | --- |

3.9

kehottaa komissiota ottamaan säädösehdotusten muotoilussa asianmukaisesti huomioon seuraavat seikat:

a)

tarve yhdenmukaistaa kansalliset tai alueelliset ohjeet eri järjestelmien erilläänpitoa koskevista vähimmäisetäisyyksistä toissijaisuusperiaatetta noudattaen

| b) | yhteisön säännökset raja-alueista ja rajatylittävä tuonti Cartagenan pöytäkirjan määräysten mukaisesti |
| --- | --- |

b)

yhteisön säännökset raja-alueista ja rajatylittävä tuonti Cartagenan pöytäkirjan määräysten mukaisesti

| c) | alle 0,9 prosentin yhtenäisen yhteisön raja-arvon määrittäminen ja pyrkimys mahdollisimman lähelle nollatoleranssia perinteisessä viljelyssä; siementen ja luonnonmukaisen viljelyn kohdalla raja-arvon oltava nolla |
| --- | --- |

c)

alle 0,9 prosentin yhtenäisen yhteisön raja-arvon määrittäminen ja pyrkimys mahdollisimman lähelle nollatoleranssia perinteisessä viljelyssä; siementen ja luonnonmukaisen viljelyn kohdalla raja-arvon oltava nolla

| d) | se tosiseikka, että hyvien käytänteiden muotoilu sekä tieteellisen ja taloudellisen tiedon arviointi erilläänpitotoimenpiteitä, tuotantoketjuja ja siementen tuotantoa koskevissa kysymyksissä saattavat olla eri maatalousjärjestelmien rinnakkaiselolle ylitsepääsemätön este, joka ei ole ideologinen vaan kokemusperäinen; tiettyjen ehtojen vallitessa rinnakkaiselo itse asiassa mahdoton toteuttaa tai taloudellisesti kannattamatonta |
| --- | --- |

d)

se tosiseikka, että hyvien käytänteiden muotoilu sekä tieteellisen ja taloudellisen tiedon arviointi erilläänpitotoimenpiteitä, tuotantoketjuja ja siementen tuotantoa koskevissa kysymyksissä saattavat olla eri maatalousjärjestelmien rinnakkaiselolle ylitsepääsemätön este, joka ei ole ideologinen vaan kokemusperäinen; tiettyjen ehtojen vallitessa rinnakkaiselo itse asiassa mahdoton toteuttaa tai taloudellisesti kannattamatonta

| e) | se tosiseikka, että unionissa on yhtenäisiä hallintoalueita, joilla on valtuudet säätää itsenäisesti omalla alueellaan sitovaa lainsäädäntöä ja joiden lainsäädännöllinen autonomia on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä tai valtiosäännössä ja joiden kohdalla tulisi toissijaisuusperiaatteen perusteella tunnustaa, etteivät ne voi mukautua toimenpiteisiin ja parhaisiin käytänteisiin ja että niiden on voitava saada muuntogeenisistä organismeistä vapaan alueen asema. |
| --- | --- |

e)

se tosiseikka, että unionissa on yhtenäisiä hallintoalueita, joilla on valtuudet säätää itsenäisesti omalla alueellaan sitovaa lainsäädäntöä ja joiden lainsäädännöllinen autonomia on vahvistettu kansallisessa lainsäädännössä tai valtiosäännössä ja joiden kohdalla tulisi toissijaisuusperiaatteen perusteella tunnustaa, etteivät ne voi mukautua toimenpiteisiin ja parhaisiin käytänteisiin ja että niiden on voitava saada muuntogeenisistä organismeistä vapaan alueen asema.

| 3.10 | kehottaa jäsenvaltioita ja alueita vahvistamaan rajatylittävää yhteistyötä naapurialueiden kanssa rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi raja-alueilla. |
| --- | --- |

3.10

kehottaa jäsenvaltioita ja alueita vahvistamaan rajatylittävää yhteistyötä naapurialueiden kanssa rinnakkaiseloa koskevien toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi raja-alueilla.

| 3.11 | suosittaa, että komissio perustaa Internet-sivuston, jossa on linkit jäsenvaltioiden ajankohtaisiin muuntogeenisten kasvien viljelyrekistereihin. |
| --- | --- |

3.11

suosittaa, että komissio perustaa Internet-sivuston, jossa on linkit jäsenvaltioiden ajankohtaisiin muuntogeenisten kasvien viljelyrekistereihin.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003.

1

(2)  EUVL L 31, 1.2.2003.

2

(3)  EYVL L 106, 17.4.2001.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  Komission asetus (EY) N:o 65/2004, annettu 14. päivänä tammikuuta 2004, järjestelmän perustamisesta yksilöllisten tunnisteiden kehittämiseksi ja osoittamiseksi muuntogeenisille organismeille, EUVL L 10, 16.1.2004.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/18/EY, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2001, geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön ja neuvoston direktiivin 90/220/ETY kumoamisesta, EYVL L 106, 17.4.2001.

6

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/18

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Maaseutukuntien rooli Euroopan alueiden kehittämisessä

(2007/C 57/04)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen antaa ”kestävä kehitys” -valiokunnan (DEVE) laadittavaksi oma-aloitteinen lausunto aiheesta ”Maaseutukuntien rooli Euroopan alueiden kehittämisessä”,

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan vuodeksi 2006 vahvistaman työohjelman (1), jossa korostetaan maaseutukuntien roolia ja todetaan, että maaseutukunnat pitävät yllä alueiden tasapainoa monipuolistamalla taloudellista toimintaa ja huolehtimalla kansalaisille tarkoitetuista palveluista, sekä kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota kaupunkien ja maaseudun suhteeseen,

ottaa huomioon Euroopan neuvoston tekemän maisemaa koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (2),

ottaa huomioon Euroopan parlamentin 22. toukokuuta 2003 antaman mietinnön maatalouden monitoiminnallisuudesta ja YMP:n uudistamisesta (3),

ottaa huomioon Salzburgissa marraskuussa 2003 pidetyn konferenssin päätelmät,

ottaa huomioon aiheesta ”Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen”23. helmikuuta 2005 antamansa lausunnon,

ottaa huomioon Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) tuesta maaseudun kehittämiseen 20. syyskuuta 2005 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 (4),

ottaa huomioon maaseudun kehittämistä koskevista yhteisön strategisista suuntaviivoista (ohjelmakausi 2007-2013) 20. helmikuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen (2006/144/EY),

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta ”Laajakaistan levinneisyyserojen umpeen kurominen” (5),

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 15. maaliskuuta 2006 antaman oma-aloitteisen lausunnon aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa”, CESE 400/2006,

ottaa huomioon julkilausuman (6), joka annettiin DEVE-valiokunnan Aleksandroupolissa 26. kesäkuuta 2006 aiheesta ”Maaseudun kehittäminen ja Lissabonin strategia” järjestämän seminaarin päätteeksi,

ottaa huomioon ehdotuksen neuvoston päätökseksi yhteisön koheesiopolitiikan strategisista suuntaviivoista (7),

ottaa huomioon”kestävä kehitys” -valiokunnan 6. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 259/2006 rev. 1), jonka esittelijä oli Candelan kunnanjohtaja Savino Antonio Santarella (IT, UEN-AE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Maaseutukunnat ovat enemmistönä laajoilla alueilla Euroopan unionin jäsenvaltioissa. EU:n edellisen laajentumisen johdosta maaseutukuntia on unionissa yhä enemmän, ja määrä kasvaa edelleen, kun Bulgaria ja Romania liittyvät unioniin. Maaseudun kehittämispolitiikkaan kannattaa siis kiinnittää yhä enemmän huomiota paitsi jäsenvaltioissa myös yhteisön tasolla. |
| --- | --- |

1)

Maaseutukunnat ovat enemmistönä laajoilla alueilla Euroopan unionin jäsenvaltioissa. EU:n edellisen laajentumisen johdosta maaseutukuntia on unionissa yhä enemmän, ja määrä kasvaa edelleen, kun Bulgaria ja Romania liittyvät unioniin. Maaseudun kehittämispolitiikkaan kannattaa siis kiinnittää yhä enemmän huomiota paitsi jäsenvaltioissa myös yhteisön tasolla.

| 2) | Unionin toimielimet suhtautuvat erittäin vakavasti kysymyksiin, jotka liittyvät unionin politiikan lähentämiseen kohti kansalaisten todellisia intressejä. Tässä yhteydessä EU:n tulee ottaa yhä paremmin huomioon jäsenvaltioidensa lukuisten — myös vähäväkisten ja taloudeltaan vaatimattomien — paikallisyhteisöjen edut. |
| --- | --- |

2)

Unionin toimielimet suhtautuvat erittäin vakavasti kysymyksiin, jotka liittyvät unionin politiikan lähentämiseen kohti kansalaisten todellisia intressejä. Tässä yhteydessä EU:n tulee ottaa yhä paremmin huomioon jäsenvaltioidensa lukuisten — myös vähäväkisten ja taloudeltaan vaatimattomien — paikallisyhteisöjen edut.

| 3) | Talouden nykytilannetta leimaa voimakas kilpailu sekä tuotantojärjestelmien että alueiden välillä. Maaseutukunnat ja niiden asukkaat ovat tässä yhteydessä haavoittuvimmassa asemassa ja uhkaavat jäädä jälkeen kilpailukyvyn haasteissa. |
| --- | --- |

3)

Talouden nykytilannetta leimaa voimakas kilpailu sekä tuotantojärjestelmien että alueiden välillä. Maaseutukunnat ja niiden asukkaat ovat tässä yhteydessä haavoittuvimmassa asemassa ja uhkaavat jäädä jälkeen kilpailukyvyn haasteissa.

| 4) | Maaseutukunnilla on huomattava merkitys alueiden suojelussa, maaseudun ja maantieteellisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden autioitumisen vastapoolina ja hydrogeologisten poikkeusilmiöiden ehkäisemisessä. |
| --- | --- |

4)

Maaseutukunnilla on huomattava merkitys alueiden suojelussa, maaseudun ja maantieteellisesti epäedullisessa asemassa olevien alueiden autioitumisen vastapoolina ja hydrogeologisten poikkeusilmiöiden ehkäisemisessä.

| 5) | Maaseutukunnat voivat merkittävällä tavalla edistää sitä, että alueiden voimavaroja hyödynnetään mahdollisimman hyvin. Ne voivat suojella ja edistää kulttuuriarvojen, perinteiden ja paikallisten erityispiirteiden muodostamaa kokonaisuutta sekä toteuttaa tuotantoon ja talouteen liittyviä aloitteita, jotka ovat omiaan korostamaan paikallisia erityispiirteitä ja aikanaan edistämään talouskasvua ja työllisyyttä. |
| --- | --- |

5)

Maaseutukunnat voivat merkittävällä tavalla edistää sitä, että alueiden voimavaroja hyödynnetään mahdollisimman hyvin. Ne voivat suojella ja edistää kulttuuriarvojen, perinteiden ja paikallisten erityispiirteiden muodostamaa kokonaisuutta sekä toteuttaa tuotantoon ja talouteen liittyviä aloitteita, jotka ovat omiaan korostamaan paikallisia erityispiirteitä ja aikanaan edistämään talouskasvua ja työllisyyttä.

| 6) | Ratkaistakseen ongelmat, jotka johtuvat asukasluvultaan pienten yhteisöjen hallinnollisten rakenteiden niukkuudesta, maaseutukunnat ovat toteuttaneet kuntien välisiä organisatorisia, hallinnollisia, kumppanuus- ja yhteistyömalleja. Niitä tulee tukea ja laajentaa myös asianmukaisten oikeudellisten ja rahoitusvälineiden avulla. |
| --- | --- |

6)

Ratkaistakseen ongelmat, jotka johtuvat asukasluvultaan pienten yhteisöjen hallinnollisten rakenteiden niukkuudesta, maaseutukunnat ovat toteuttaneet kuntien välisiä organisatorisia, hallinnollisia, kumppanuus- ja yhteistyömalleja. Niitä tulee tukea ja laajentaa myös asianmukaisten oikeudellisten ja rahoitusvälineiden avulla.

| 7) | ”Kestävän yhteisön” (8) käsitteen vahvistaminen on tätä nykyä keskeisellä sijalla, kun pohditaan uudelleen maaseutualueiden tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kasvun strategisia tavoitteita. Kyseinen käsite voi toteutua täysimääräisesti etenkin maaseudulla. |
| --- | --- |

7)

”Kestävän yhteisön” (8) käsitteen vahvistaminen on tätä nykyä keskeisellä sijalla, kun pohditaan uudelleen maaseutualueiden tasapainoisen ja kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kasvun strategisia tavoitteita. Kyseinen käsite voi toteutua täysimääräisesti etenkin maaseudulla.

hyväksyi 6. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1.   Alueiden komitean kanta

1.1   Yleistä

Alueiden komitea

| 1.1.1 | panee merkille maaseudun ja maaseutukunnan määrittelyn vaikeuden ja huomauttaa, että kussakin jäsenvaltiossa käytetään erilaisia määritelmiä, joiden yhteisenä nimittäjänä on usein vain se, että maaseutu määritellään taajama-alueen vastakohdaksi tai että objektiivisena kriteerinä pidetään tiettyä asukastiheyttä tai maatalouden osuutta tietyn alueen taloudellisesta toiminnasta. |
| --- | --- |

1.1.1

panee merkille maaseudun ja maaseutukunnan määrittelyn vaikeuden ja huomauttaa, että kussakin jäsenvaltiossa käytetään erilaisia määritelmiä, joiden yhteisenä nimittäjänä on usein vain se, että maaseutu määritellään taajama-alueen vastakohdaksi tai että objektiivisena kriteerinä pidetään tiettyä asukastiheyttä tai maatalouden osuutta tietyn alueen taloudellisesta toiminnasta.

| 1.1.2 | palauttaa mieliin aiemmassa lausunnossaan (9) jo esittämänsä maaseutualueen määritelmän, joka pohjautuu maaseudun eurooppalaiseen peruskirjaan: ”Termillä maaseutualue tarkoitetaan sisämaassa sijaitsevaa aluetta tai maaseudulla sijaitsevaa rannikkoaluetta (pienet kaupungit ja kylät mukaan lukien), josta suurinta osaa käytetään seuraaviin toimiin: maanviljelys, metsätalous, kalanviljely ja kalastus —. Maaseutualueiden maatalous- ja muut alueet muodostavat kokonaisuuden, joka eroaa taajama-alueista; viimeksi mainituille on ominaista suuri väestötiheys sekä pysty- ja vaakasuorat rakenteet.” |
| --- | --- |

1.1.2

palauttaa mieliin aiemmassa lausunnossaan (9) jo esittämänsä maaseutualueen määritelmän, joka pohjautuu maaseudun eurooppalaiseen peruskirjaan: ”Termillä maaseutualue tarkoitetaan sisämaassa sijaitsevaa aluetta tai maaseudulla sijaitsevaa rannikkoaluetta (pienet kaupungit ja kylät mukaan lukien), josta suurinta osaa käytetään seuraaviin toimiin: maanviljelys, metsätalous, kalanviljely ja kalastus —. Maaseutualueiden maatalous- ja muut alueet muodostavat kokonaisuuden, joka eroaa taajama-alueista; viimeksi mainituille on ominaista suuri väestötiheys sekä pysty- ja vaakasuorat rakenteet.”

| 1.1.3 | kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan unioni käyttää maaseutukuntien määrittelyssä OECD:n vahvistamaa kriteeriä. Sen mukaan maaseutukuntia ovat kunnat, joiden asukastiheys on alle 150 henkeä/km2. Määritelmä ei kuitenkaan kattaisi kaupunkien lähialueita, sillä ne ovat tiheämmin asuttuja. |
| --- | --- |

1.1.3

kiinnittää huomiota siihen, että Euroopan unioni käyttää maaseutukuntien määrittelyssä OECD:n vahvistamaa kriteeriä. Sen mukaan maaseutukuntia ovat kunnat, joiden asukastiheys on alle 150 henkeä/km2. Määritelmä ei kuitenkaan kattaisi kaupunkien lähialueita, sillä ne ovat tiheämmin asuttuja.

| 1.1.4 | toteaa, että käsillä olevassa lausunnossa pyritään käsittelemään maaseutukuntia termin mahdollisimman laajassa merkityksessä; maaseutukunniksi katsotaan myös kaupunkien lähialueet, joiden talous perustuu pääasiassa maaseutuelinkeinoihin. |
| --- | --- |

1.1.4

toteaa, että käsillä olevassa lausunnossa pyritään käsittelemään maaseutukuntia termin mahdollisimman laajassa merkityksessä; maaseutukunniksi katsotaan myös kaupunkien lähialueet, joiden talous perustuu pääasiassa maaseutuelinkeinoihin.

| 1.1.5 | toteaa, että Euroopan komission mukaan noin 90 prosenttia EU:n alueista on maaseutualueita ja 25 prosenttia EU:n väestöstä asuu maaseudulla. Uusissa jäsenvaltioissa maatalousalalla työskentelevien osuus on kuitenkin kolminkertainen 15 vanhaan jäsenvaltioon verrattuna, ja ehdokasvaltioissa osuus on vieläkin suurempi. |
| --- | --- |

1.1.5

toteaa, että Euroopan komission mukaan noin 90 prosenttia EU:n alueista on maaseutualueita ja 25 prosenttia EU:n väestöstä asuu maaseudulla. Uusissa jäsenvaltioissa maatalousalalla työskentelevien osuus on kuitenkin kolminkertainen 15 vanhaan jäsenvaltioon verrattuna, ja ehdokasvaltioissa osuus on vieläkin suurempi.

| 1.1.6 | huomauttaa kuitenkin, että kyseisillä alueilla tulot henkeä kohti ovat noin kolmanneksen pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin ja palvelut ovat heikommin kehittyneitä. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että monissa maaseutukunnissa on paljon rakenteellista työttömyyttä ja alhainen tulotaso. Lisäksi väestökato on usein voimakasta, ja kaupan, teollisuuden ja matkailun ala on heikosti kehittynyttä. |
| --- | --- |

1.1.6

huomauttaa kuitenkin, että kyseisillä alueilla tulot henkeä kohti ovat noin kolmanneksen pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin ja palvelut ovat heikommin kehittyneitä. Komitea korostaa tässä yhteydessä, että monissa maaseutukunnissa on paljon rakenteellista työttömyyttä ja alhainen tulotaso. Lisäksi väestökato on usein voimakasta, ja kaupan, teollisuuden ja matkailun ala on heikosti kehittynyttä.

| 1.1.7 | katsoo, että vaikka maaseutukunnat ovat bruttokansantuotteella mitattuna heikkoja, maaseudun elinkeinojen vahvuutena on se, että niiden avulla voidaan säilyttää elinkelpoisuus, saada alueelle investointeja ja matkailua sekä edistää alueen ylläpitoa ja suojelua. |
| --- | --- |

1.1.7

katsoo, että vaikka maaseutukunnat ovat bruttokansantuotteella mitattuna heikkoja, maaseudun elinkeinojen vahvuutena on se, että niiden avulla voidaan säilyttää elinkelpoisuus, saada alueelle investointeja ja matkailua sekä edistää alueen ylläpitoa ja suojelua.

| 1.1.8 | korostaa, että EU:n maaseutualueisiin kohdistuu kova muutospaine: maatalouden tuet vähenevät jatkuvasti ja asteittain globalisaation ja Maailman kauppajärjestön sopimusten kehityksen johdosta, mikä tekee nykymuotoisesta YMP:stä riittämättömän. |
| --- | --- |

1.1.8

korostaa, että EU:n maaseutualueisiin kohdistuu kova muutospaine: maatalouden tuet vähenevät jatkuvasti ja asteittain globalisaation ja Maailman kauppajärjestön sopimusten kehityksen johdosta, mikä tekee nykymuotoisesta YMP:stä riittämättömän.

| 1.1.9 | pelkää, että investoinnit suunnataan kansainvälisen kilpailun vuoksi alueille, joilta on odotettavissa suurin taloudellinen voitto. Tämä merkitsee sitä, että sijoittajien suosiossa ovat etenkin taajaan asutut alueet ja kaupunkialueet eivätkä maaseutualueet. |
| --- | --- |

1.1.9

pelkää, että investoinnit suunnataan kansainvälisen kilpailun vuoksi alueille, joilta on odotettavissa suurin taloudellinen voitto. Tämä merkitsee sitä, että sijoittajien suosiossa ovat etenkin taajaan asutut alueet ja kaupunkialueet eivätkä maaseutualueet.

2.   Maaseutukuntien haasteet

2.1   Yhteinen etu

Alueiden komitea

| 2.1.1 | katsoo, että investoitaessa maaseudun kehittämiseen tärkeintä ei ole välitön taloudellinen hyöty vaan yhteinen etu, jolle ei voida määrittää taloudellista arvoa. Siihen kuuluvat historiallisen ja kulttuuriperinnön hyödyntäminen, maiseman ylläpito, biologinen monimuotoisuus sekä kasvillisuuden ja eläimistön hyvinvointi. |
| --- | --- |

2.1.1

katsoo, että investoitaessa maaseudun kehittämiseen tärkeintä ei ole välitön taloudellinen hyöty vaan yhteinen etu, jolle ei voida määrittää taloudellista arvoa. Siihen kuuluvat historiallisen ja kulttuuriperinnön hyödyntäminen, maiseman ylläpito, biologinen monimuotoisuus sekä kasvillisuuden ja eläimistön hyvinvointi.

| 2.1.2 | katsoo, että maaseutukeskusten sosiaalinen rakenne tulee säilyttää, jottei niiden kulttuuriperintö joutuisi hukkaan vaan sitä voitaisiin hyödyntää ja se välittyisi uusille sukupolville. |
| --- | --- |

2.1.2

katsoo, että maaseutukeskusten sosiaalinen rakenne tulee säilyttää, jottei niiden kulttuuriperintö joutuisi hukkaan vaan sitä voitaisiin hyödyntää ja se välittyisi uusille sukupolville.

2.2   Työllisyys

Alueiden komitea

| 2.2.1 | korostaa, että sellaisen yrittäjyyden edistäminen, joka on sovitettu maaseutualueiden tarpeisiin ja joka ei pitkällä aikavälillä johda taajamien lähialueiden kaupungistumiseen, on elintärkeää väestökadon estämiseksi ja maaseudun hyvinvoinnin tukemiseksi. |
| --- | --- |

2.2.1

korostaa, että sellaisen yrittäjyyden edistäminen, joka on sovitettu maaseutualueiden tarpeisiin ja joka ei pitkällä aikavälillä johda taajamien lähialueiden kaupungistumiseen, on elintärkeää väestökadon estämiseksi ja maaseudun hyvinvoinnin tukemiseksi.

| 2.2.2 | korostaa, että koulutusta, täydennyskoulutusta, ammattipätevyyden hankkimista itse paikalla sekä toiminnan monipuolistamista paikallisten voimavarojen pohjalta on tuettava, jotta maaseudun työvoiman ikääntymisen vastapainoksi nuorille olisi tarjolla uusia mahdollisuuksia ja työpaikkoja kotiseudulla ja jottei maaseutu autioituisi. |
| --- | --- |

2.2.2

korostaa, että koulutusta, täydennyskoulutusta, ammattipätevyyden hankkimista itse paikalla sekä toiminnan monipuolistamista paikallisten voimavarojen pohjalta on tuettava, jotta maaseudun työvoiman ikääntymisen vastapainoksi nuorille olisi tarjolla uusia mahdollisuuksia ja työpaikkoja kotiseudulla ja jottei maaseutu autioituisi.

2.3   Kilpailukyky

Alueiden komitea

| 2.3.1 | katsoo, että maaseutualueiden kilpailukyvyn parantaminen edellyttää modernisointiin ja laadun edistämiseen investoimista sekä samanaikaisesti ympäristön ja kulttuuri- ja rakennusperinnön suojelemista kaupunkien kehitystä täydentävällä tavalla. |
| --- | --- |

2.3.1

katsoo, että maaseutualueiden kilpailukyvyn parantaminen edellyttää modernisointiin ja laadun edistämiseen investoimista sekä samanaikaisesti ympäristön ja kulttuuri- ja rakennusperinnön suojelemista kaupunkien kehitystä täydentävällä tavalla.

| 2.3.2 | korostaa, että maaseutualueiden talouden kehittämiseksi tarvitaan tutkimus- ja kehitysinvestointeja uuden teknologian ja uusien prosessien soveltamiseksi sekä myönteisten kokemusten levittämistä verkostoissa. |
| --- | --- |

2.3.2

korostaa, että maaseutualueiden talouden kehittämiseksi tarvitaan tutkimus- ja kehitysinvestointeja uuden teknologian ja uusien prosessien soveltamiseksi sekä myönteisten kokemusten levittämistä verkostoissa.

| 2.3.3 | katsoo, että pienten ja keskisuurten yritysten innovatiivisuutta tulee edistää laitteisto-, kone- ja koulutusinvestointien avulla, jotta maaseutualueetkin voivat edistää Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista. Siten uudistettaisiin koko tuotantoketju ja saataisiin aikaan kerrannaisvaikutuksia. |
| --- | --- |

2.3.3

katsoo, että pienten ja keskisuurten yritysten innovatiivisuutta tulee edistää laitteisto-, kone- ja koulutusinvestointien avulla, jotta maaseutualueetkin voivat edistää Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamista. Siten uudistettaisiin koko tuotantoketju ja saataisiin aikaan kerrannaisvaikutuksia.

| 2.3.4 | pitää lisäksi hyödyllisenä noudattaa vastaisuudessakin Leader-ohjelman avointa lähestymistapaa, joka on mahdollistanut julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön maaseutualueiden paikallisessa kehittämisessä. |
| --- | --- |

2.3.4

pitää lisäksi hyödyllisenä noudattaa vastaisuudessakin Leader-ohjelman avointa lähestymistapaa, joka on mahdollistanut julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön maaseutualueiden paikallisessa kehittämisessä.

| 2.3.5 | katsoo, että maaseutukuntien tulee tukea sellaista paikallista yrittäjyyttä, joka auttaa kehittämään maaseutua mutta joka ei pitkällä aikavälillä johda kaupungistumiseen. |
| --- | --- |

2.3.5

katsoo, että maaseutukuntien tulee tukea sellaista paikallista yrittäjyyttä, joka auttaa kehittämään maaseutua mutta joka ei pitkällä aikavälillä johda kaupungistumiseen.

2.4   Maatalouden monipuolistaminen

Alueiden komitea

| 2.4.1 | korostaa, että paikallisia talouksia kannattaisi kehittää hyvin monipuolisiksi. |
| --- | --- |

2.4.1

korostaa, että paikallisia talouksia kannattaisi kehittää hyvin monipuolisiksi.

| 2.4.2 | katsoo, että tavoitteen saavuttamiseksi viljelijöitä tulee kannustaa ottamaan käyttöön hallinnointijärjestelmiä, joiden avulla he voivat mukautua yhä paremmin markkinasuuntauksiin. Lisäksi tulee edistää yrittäjähenkeä, ja maatalousyrityksiä sekä niihin liittyvää yritystoimintaa tulee dynamisoida kehittämällä uusia markkinointistrategioita, tukemalla hyvien käytäntöjen verkottamista ja edistämällä ammatillisia tukitoimia ja vertailuanalyysejä. |
| --- | --- |

2.4.2

katsoo, että tavoitteen saavuttamiseksi viljelijöitä tulee kannustaa ottamaan käyttöön hallinnointijärjestelmiä, joiden avulla he voivat mukautua yhä paremmin markkinasuuntauksiin. Lisäksi tulee edistää yrittäjähenkeä, ja maatalousyrityksiä sekä niihin liittyvää yritystoimintaa tulee dynamisoida kehittämällä uusia markkinointistrategioita, tukemalla hyvien käytäntöjen verkottamista ja edistämällä ammatillisia tukitoimia ja vertailuanalyysejä.

| 2.4.3 | pitää perusluonteisen tärkeänä edistää maatalousyritysten luotonsaantia myös jatkuvaa luottoa tarjoavien erityisrahastojen avulla. |
| --- | --- |

2.4.3

pitää perusluonteisen tärkeänä edistää maatalousyritysten luotonsaantia myös jatkuvaa luottoa tarjoavien erityisrahastojen avulla.

2.5   Elintarvikkeiden laatu

Alueiden komitea

| 2.5.1 | pitää elintarvikkeiden laatua työllisyyden parantamisen kannalta tärkeänä tekijänä, sillä maataloustuotteisiin ja korkealaatuisiin jalostettuihin maataloustuotteisiin liittyy huomattavia kasvumahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.5.1

pitää elintarvikkeiden laatua työllisyyden parantamisen kannalta tärkeänä tekijänä, sillä maataloustuotteisiin ja korkealaatuisiin jalostettuihin maataloustuotteisiin liittyy huomattavia kasvumahdollisuuksia.

| 2.5.2 | pitää tarpeellisena parantaa tuotteiden laadusta tiedottamista sekä investoida laatumerkkeihin, luonnonmukaiseen maatalouteen ja ympäristöä ja eläinten hyvinvointia kunnioittaviin tuotantomenetelmiin, jotta elintarvikeala voi hyödyntää uuden teknologian tarjoamat kehitysmahdollisuudet. |
| --- | --- |

2.5.2

pitää tarpeellisena parantaa tuotteiden laadusta tiedottamista sekä investoida laatumerkkeihin, luonnonmukaiseen maatalouteen ja ympäristöä ja eläinten hyvinvointia kunnioittaviin tuotantomenetelmiin, jotta elintarvikeala voi hyödyntää uuden teknologian tarjoamat kehitysmahdollisuudet.

| 2.5.3 | toteaa, että luomumaatalous on unionin maatalouden dynaamisimpia aloja ja että yhä useampi maatalousyritys noudattaa suunnitelmia, joiden avulla edistetään maatalousmaan siirtämistä luomutuotantoon. Näin ollen tätä maatalouden muotoa on kannustettava. |
| --- | --- |

2.5.3

toteaa, että luomumaatalous on unionin maatalouden dynaamisimpia aloja ja että yhä useampi maatalousyritys noudattaa suunnitelmia, joiden avulla edistetään maatalousmaan siirtämistä luomutuotantoon. Näin ollen tätä maatalouden muotoa on kannustettava.

| 2.5.4 | katsoo, että perinteistä viljelyä tulee suojella ja edistää ja että tulonlähteitä tulee kehittää hyödyntämällä kaikin tavoin paikallisia erikoispiirteitä laadukkaiden tuotteiden tuotannossa ja markkinoinnissa. |
| --- | --- |

2.5.4

katsoo, että perinteistä viljelyä tulee suojella ja edistää ja että tulonlähteitä tulee kehittää hyödyntämällä kaikin tavoin paikallisia erikoispiirteitä laadukkaiden tuotteiden tuotannossa ja markkinoinnissa.

| 2.5.5 | toteaa, että maaseutukunnat voivat merkittävällä tavalla edistää paikallistuotteiden hyödyntämistä tukemalla aloitteita ja tapahtumia, joiden tavoitteena on laadukkaiden tuotteiden tuominen markkinoille paikallis- ja aluetasolta lähtien. |
| --- | --- |

2.5.5

toteaa, että maaseutukunnat voivat merkittävällä tavalla edistää paikallistuotteiden hyödyntämistä tukemalla aloitteita ja tapahtumia, joiden tavoitteena on laadukkaiden tuotteiden tuominen markkinoille paikallis- ja aluetasolta lähtien.

2.6   Tieto- ja viestintäteknologia

Alueiden komitea

| 2.6.1 | katsoo, että maaseutualueiden kehittämisessä tulee hyödyntää uutta tekniikkaa. |
| --- | --- |

2.6.1

katsoo, että maaseutualueiden kehittämisessä tulee hyödyntää uutta tekniikkaa.

| 2.6.2 | huomauttaa, että niin maaseutukuntien julkishallinto kuin taloudelliset toimijatkin hyödyntävät uutta tekniikkaa vielä vähäisessä määrin. |
| --- | --- |

2.6.2

huomauttaa, että niin maaseutukuntien julkishallinto kuin taloudelliset toimijatkin hyödyntävät uutta tekniikkaa vielä vähäisessä määrin.

| 2.6.3 | toteaa, että yksityiset toimijat tuskin ovat halukkaita investoimaan kehittyneeseen tekniikkaan maaseutualueilla, sillä alueet ovat harvaan asuttuja eikä investoinneista siis liene odotettavissa kovin suuria lyhyen ja keskipitkän aikavälin tuottoja. |
| --- | --- |

2.6.3

toteaa, että yksityiset toimijat tuskin ovat halukkaita investoimaan kehittyneeseen tekniikkaan maaseutualueilla, sillä alueet ovat harvaan asuttuja eikä investoinneista siis liene odotettavissa kovin suuria lyhyen ja keskipitkän aikavälin tuottoja.

| 2.6.4 | katsoo, että näistä syistä tarvitaan yhteisön ohjauspolitiikkaa sekä kansallisia ja alueellisia tukitoimia sellaisten nykyaikaisten palvelujen ja tekniikoiden levittämiseksi, joiden avulla syrjäisimmät alueet voidaan nivoa yhä tiiviimmin muuhun talousjärjestelmään. |
| --- | --- |

2.6.4

katsoo, että näistä syistä tarvitaan yhteisön ohjauspolitiikkaa sekä kansallisia ja alueellisia tukitoimia sellaisten nykyaikaisten palvelujen ja tekniikoiden levittämiseksi, joiden avulla syrjäisimmät alueet voidaan nivoa yhä tiiviimmin muuhun talousjärjestelmään.

| 2.6.5 | pitää näin ollen välttämättömänä investoida laajakaistayhteyksien kattavuuden laajentamiseen ja sen edistämiseen, että maaseudun väestö saa käyttöönsä tarvittavat tietotekniset laitteet ja materiaalit sekä tarvittavan koulutuksen hyödyntääkseen välineitä mahdollisimman hyvin. Komitea katsoo, että tietotekniikan avulla voidaan edistää alueellista markkinointia sekä uusien yritysten syntymistä ja maaseudun tuotteiden etämarkkinointia. |
| --- | --- |

2.6.5

pitää näin ollen välttämättömänä investoida laajakaistayhteyksien kattavuuden laajentamiseen ja sen edistämiseen, että maaseudun väestö saa käyttöönsä tarvittavat tietotekniset laitteet ja materiaalit sekä tarvittavan koulutuksen hyödyntääkseen välineitä mahdollisimman hyvin. Komitea katsoo, että tietotekniikan avulla voidaan edistää alueellista markkinointia sekä uusien yritysten syntymistä ja maaseudun tuotteiden etämarkkinointia.

2.7   Uusiutuvat energiamuodot

Alueiden komitea

| 2.7.1 | on tietoinen siitä, että luonnonvarojen suojelu, kuten myös niiden asianmukainen käyttö ja uudelleenkäyttö, voivat tarjota maaseutualueille merkittäviä kehittymismahdollisuuksia. |
| --- | --- |

2.7.1

on tietoinen siitä, että luonnonvarojen suojelu, kuten myös niiden asianmukainen käyttö ja uudelleenkäyttö, voivat tarjota maaseutualueille merkittäviä kehittymismahdollisuuksia.

| 2.7.2 | katsoo, että vesivoima, tuulivoima ja biomassa ovat strategisesti tärkeitä luonnonvaroja ja että fossiilisille polttoaineille vaihtoehtoisten energiamuotojen jakelujärjestelmien käynnistäminen voi tarjota mahdollisuuden lukuisille viranomaisille, jotka vastaavat suoraan tai yhteistyössä energialaitosten kanssa energiavarojen hallinnoinnista ja jakelusta. |
| --- | --- |

2.7.2

katsoo, että vesivoima, tuulivoima ja biomassa ovat strategisesti tärkeitä luonnonvaroja ja että fossiilisille polttoaineille vaihtoehtoisten energiamuotojen jakelujärjestelmien käynnistäminen voi tarjota mahdollisuuden lukuisille viranomaisille, jotka vastaavat suoraan tai yhteistyössä energialaitosten kanssa energiavarojen hallinnoinnista ja jakelusta.

| 2.7.3 | korostaa, että paikallisten energiavarojen käyttö lisäisi paikallisyhteisöjen omavaraisuutta ja energiahuollon varmuutta. |
| --- | --- |

2.7.3

korostaa, että paikallisten energiavarojen käyttö lisäisi paikallisyhteisöjen omavaraisuutta ja energiahuollon varmuutta.

| 2.7.4 | korostaa, että maaseudulla tulee ehdottomasti pohtia näitä näkökohtia; niiden ansiosta voi syntyä innovatiivisia kasvumahdollisuuksia ympäristönsuojeluun, maatalousjätteen käyttöön ja uudelleenkäyttöön sekä uusien työpaikkojen luomiseen liittyvissä kysymyksissä. |
| --- | --- |

2.7.4

korostaa, että maaseudulla tulee ehdottomasti pohtia näitä näkökohtia; niiden ansiosta voi syntyä innovatiivisia kasvumahdollisuuksia ympäristönsuojeluun, maatalousjätteen käyttöön ja uudelleenkäyttöön sekä uusien työpaikkojen luomiseen liittyvissä kysymyksissä.

| 2.7.5 | kiinnittää huomiota siihen, että tuoreiden tutkimusten mukaan polttoainetta voi olla kannattavaa tuottaa myös maatalousjätteistä, metsänhoidon yhteydessä saatavasta aineksesta ja muista energiakasveista sen lisäksi, että nyttemmin jo vakiintuneita vaihtoehtoisia polttoaineita tuotetaan viljellystä rapsista tai maissista. Komitea korostaa, että tuotantoketjusta saadaan mahdollisimman suuri taloudellinen ja sosiaalinen hyöty pitämällä keruu, jalostus ja käyttö paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

2.7.5

kiinnittää huomiota siihen, että tuoreiden tutkimusten mukaan polttoainetta voi olla kannattavaa tuottaa myös maatalousjätteistä, metsänhoidon yhteydessä saatavasta aineksesta ja muista energiakasveista sen lisäksi, että nyttemmin jo vakiintuneita vaihtoehtoisia polttoaineita tuotetaan viljellystä rapsista tai maissista. Komitea korostaa, että tuotantoketjusta saadaan mahdollisimman suuri taloudellinen ja sosiaalinen hyöty pitämällä keruu, jalostus ja käyttö paikallisella tasolla.

2.8   Maiseman ja alueiden suojelu

Alueiden komitea

| 2.8.1 | viittaa maisemaa koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen ja toteaa, että maaseutumaisema on keskeinen osa Euroopan unionin kulttuuriperintöä. |
| --- | --- |

2.8.1

viittaa maisemaa koskevaan eurooppalaiseen yleissopimukseen ja toteaa, että maaseutumaisema on keskeinen osa Euroopan unionin kulttuuriperintöä.

| 2.8.2 | palauttaa mieliin, että yleissopimuksen tavoitteena on ”maisemansuojelun ja -hoidon ja maisemasuunnittelun edistäminen sekä eurooppalaisen yhteistyön järjestäminen maisemia koskevissa asioissa”, jotta saavutettaisiin ”kestävä kehitys, joka perustuu yhteiskunnallisten tarpeiden, taloudellisen toiminnan ja ympäristön väliseen tasapainoon”. |
| --- | --- |

2.8.2

palauttaa mieliin, että yleissopimuksen tavoitteena on ”maisemansuojelun ja -hoidon ja maisemasuunnittelun edistäminen sekä eurooppalaisen yhteistyön järjestäminen maisemia koskevissa asioissa”, jotta saavutettaisiin ”kestävä kehitys, joka perustuu yhteiskunnallisten tarpeiden, taloudellisen toiminnan ja ympäristön väliseen tasapainoon”.

| 2.8.3 | korostaa, että maisema on muutakin kuin osa paikallista kulttuuria: se on merkittävä taloudellinen resurssi ja edistää työpaikkojen luomista, sillä luonnon- ja kulttuurinähtävyyksiä voidaan tehdä tunnetuiksi kestävää matkailua kehittävän toiminnan avulla. |
| --- | --- |

2.8.3

korostaa, että maisema on muutakin kuin osa paikallista kulttuuria: se on merkittävä taloudellinen resurssi ja edistää työpaikkojen luomista, sillä luonnon- ja kulttuurinähtävyyksiä voidaan tehdä tunnetuiksi kestävää matkailua kehittävän toiminnan avulla.

| 2.8.4 | muistuttaa paikallisyhteisöjen tehtävästä alueiden suojeluun ja hydrogeologisilta poikkeusilmiöiltä suojaamiseen liittyvissä kysymyksissä ja korostaa, että aluesuunnittelussa tulee yhä järjestelmällisemmin tiedostaa riskit ja toimia ennakoivasti. |
| --- | --- |

2.8.4

muistuttaa paikallisyhteisöjen tehtävästä alueiden suojeluun ja hydrogeologisilta poikkeusilmiöiltä suojaamiseen liittyvissä kysymyksissä ja korostaa, että aluesuunnittelussa tulee yhä järjestelmällisemmin tiedostaa riskit ja toimia ennakoivasti.

| 2.8.5 | katsoo Euroopan talous- ja sosiaalikomitean aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa” antamaan lausuntoon yhtyen, että maiseman ja ympäristön hyödyntämiseen liittyvät, koko maaseutu- ja maatilamatkailun kenttää tukevat aloitteet ovat yhä merkittävämpiä. Sen perusteella kunnat voivat kehittää alueellista markkinointia ja kannustaa kestävään matkailuun, joka on omiaan vahvistamaan paikallista taloutta ympäristöä vahingoittamatta. |
| --- | --- |

2.8.5

katsoo Euroopan talous- ja sosiaalikomitean aiheesta ”Matkailu ja kulttuuri: kaksi kasvun vauhdittajaa” antamaan lausuntoon yhtyen, että maiseman ja ympäristön hyödyntämiseen liittyvät, koko maaseutu- ja maatilamatkailun kenttää tukevat aloitteet ovat yhä merkittävämpiä. Sen perusteella kunnat voivat kehittää alueellista markkinointia ja kannustaa kestävään matkailuun, joka on omiaan vahvistamaan paikallista taloutta ympäristöä vahingoittamatta.

| 2.8.6 | katsoo, että tyhjilleen jääneiden rakennusten kunnostamista tulee edistää kannustimin. Viimeksi kuluneina vuosikymmeninä kokonaisia kyliä on autioitunut poismuuton takia. On toteutettava mittavia asuinrakennusten ja historiallisten rakennusten uudistustöitä, jotta kylät elpyisivät ja niihin saataisiin taas asukkaita. |
| --- | --- |

2.8.6

katsoo, että tyhjilleen jääneiden rakennusten kunnostamista tulee edistää kannustimin. Viimeksi kuluneina vuosikymmeninä kokonaisia kyliä on autioitunut poismuuton takia. On toteutettava mittavia asuinrakennusten ja historiallisten rakennusten uudistustöitä, jotta kylät elpyisivät ja niihin saataisiin taas asukkaita.

2.9   Paikalliset yleishyödylliset palvelut

Alueiden komitea

| 2.9.1 | toteaa, että monilla Euroopan alueilla maaseutukuntien on väestön vähetessä vaikea pitää yllä riittävää palvelutarjontaa. Erityisesti vesijohtoverkosto, mutta myös jätteiden käsittely ja kierrätys sekä julkinen liikenne edellyttävät riittävän laajaa käyttäjäkuntaa. Kun väki vähenee, kysyntä todennäköisesti pienenee ja käyttäjille aiheutuvat kustannukset kasvavat. Jotta maaseutu säilytetään elin- ja työalueena, on pyrittävä käytännön ratkaisuihin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. |
| --- | --- |

2.9.1

toteaa, että monilla Euroopan alueilla maaseutukuntien on väestön vähetessä vaikea pitää yllä riittävää palvelutarjontaa. Erityisesti vesijohtoverkosto, mutta myös jätteiden käsittely ja kierrätys sekä julkinen liikenne edellyttävät riittävän laajaa käyttäjäkuntaa. Kun väki vähenee, kysyntä todennäköisesti pienenee ja käyttäjille aiheutuvat kustannukset kasvavat. Jotta maaseutu säilytetään elin- ja työalueena, on pyrittävä käytännön ratkaisuihin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.

| 2.9.2 | huomauttaa, että paikallisyhteisöjen ja taloudellisten toimijoiden väliset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet saattavat olla eräs tapa kehittää infrastruktuureja sekä energia- ja tietoverkkoyhteyksiä ja parantaa maaseutuyhteisöjen elämänlaatua. |
| --- | --- |

2.9.2

huomauttaa, että paikallisyhteisöjen ja taloudellisten toimijoiden väliset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet saattavat olla eräs tapa kehittää infrastruktuureja sekä energia- ja tietoverkkoyhteyksiä ja parantaa maaseutuyhteisöjen elämänlaatua.

| 2.9.3 | arvelee, että asianmukaiset julkis-, sosiaali- ja lähipalvelut voisivat houkutella nuoria perheitä asettumaan asumaan maaseudulle, vaikka työssä käydäänkin kaupungissa. Näin pysäytettäisiin maaseudun väestöpako, jonka myötä keskeiset palvelut, kuten koulu-, posti- ja terveydenhuoltopalvelut, ovat asteittain vähentyneet. |
| --- | --- |

2.9.3

arvelee, että asianmukaiset julkis-, sosiaali- ja lähipalvelut voisivat houkutella nuoria perheitä asettumaan asumaan maaseudulle, vaikka työssä käydäänkin kaupungissa. Näin pysäytettäisiin maaseudun väestöpako, jonka myötä keskeiset palvelut, kuten koulu-, posti- ja terveydenhuoltopalvelut, ovat asteittain vähentyneet.

| 2.9.4 | kiinnittää huomiota koulutuksen perustavaan rooliin ja korostaa, että kehityksen ennakkoedellytyksenä on korkealaatuinen inhimillinen pääoma, joka on maaseutualueiden aliarvostettu potentiaali. Komitea katsookin, että paikalliset keskiasteen oppilaitokset tulee säilyttää ja että pääsyä kauempana sijaitseviin oppilaitoksiin tulee helpottaa. |
| --- | --- |

2.9.4

kiinnittää huomiota koulutuksen perustavaan rooliin ja korostaa, että kehityksen ennakkoedellytyksenä on korkealaatuinen inhimillinen pääoma, joka on maaseutualueiden aliarvostettu potentiaali. Komitea katsookin, että paikalliset keskiasteen oppilaitokset tulee säilyttää ja että pääsyä kauempana sijaitseviin oppilaitoksiin tulee helpottaa.

| 2.9.5 | katsoo, että lastenhoitopalveluja on perustavan tärkeää kehittää, sillä niiden puuttuminen maaseutualueilta voi jarruttaa naisten osallistumista työelämään ja näivettää maaseudun työmarkkinoiden kehityksen. |
| --- | --- |

2.9.5

katsoo, että lastenhoitopalveluja on perustavan tärkeää kehittää, sillä niiden puuttuminen maaseutualueilta voi jarruttaa naisten osallistumista työelämään ja näivettää maaseudun työmarkkinoiden kehityksen.

| 2.9.6 | pitää julkista paikallisliikennettä strategisesti tärkeänä: hyvin varustetut maaseudun asutusalueet, joilta on toimivat julkiset liikenneyhteydet läheisille kaupunkialueille ja takaisin, voivat toimia maaltapaon vastapainona ja mahdollisesti edistää kehityksen kääntymistä päinvastaiseksi. |
| --- | --- |

2.9.6

pitää julkista paikallisliikennettä strategisesti tärkeänä: hyvin varustetut maaseudun asutusalueet, joilta on toimivat julkiset liikenneyhteydet läheisille kaupunkialueille ja takaisin, voivat toimia maaltapaon vastapainona ja mahdollisesti edistää kehityksen kääntymistä päinvastaiseksi.

| 2.9.7 | katsoo, että vanhuspalvelut ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta eläkeläisiä voidaan kannustaa muuttamaan maaseudulle parempiin ja terveellisempiin elinolosuhteisiin, mikä lisäisi maaseudun tulonlähteitä. Komitea katsoo, että ikääntyneen väestön asumista maaseutukunnissa tulee tukea luomalla mm. seuraavia perusrakenteita: terveyskeskukset, tapaamis- ja virkistyspaikat, tukipalvelut. |
| --- | --- |

2.9.7

katsoo, että vanhuspalvelut ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta eläkeläisiä voidaan kannustaa muuttamaan maaseudulle parempiin ja terveellisempiin elinolosuhteisiin, mikä lisäisi maaseudun tulonlähteitä. Komitea katsoo, että ikääntyneen väestön asumista maaseutukunnissa tulee tukea luomalla mm. seuraavia perusrakenteita: terveyskeskukset, tapaamis- ja virkistyspaikat, tukipalvelut.

| 2.9.8 | pitää välttämättömänä, että maaseutukuntien tasolla otetaan käyttöön kaikki tarvittavat keinot kulttuurin kehittämiseksi ja kulttuurista nauttimisen mahdollistamiseksi. |
| --- | --- |

2.9.8

pitää välttämättömänä, että maaseutukuntien tasolla otetaan käyttöön kaikki tarvittavat keinot kulttuurin kehittämiseksi ja kulttuurista nauttimisen mahdollistamiseksi.

2.10   Maaseudun uusi hallintotapa

Alueiden komitea

| 2.10.1 | katsoo, että on hyödyllistä pohtia maaseudun paikallishallinnon kehitystä. |
| --- | --- |

2.10.1

katsoo, että on hyödyllistä pohtia maaseudun paikallishallinnon kehitystä.

| 2.10.2 | korostaa, että useissa jäsenvaltioissa on viimeksi kuluneina vuosikymmeninä kehitetty hallintorakenteiltaan niukkojen ja väestöpohjaltaan vaatimattomien paikallisyhteisöjen organisaatiomalleja, joiden avulla, ja etenkin erilaisten kuntien yhteisten yhteenliittymien myötä, pyritään voimistamaan paikallishallintoa ja lisäämään sen hallintovalmiuksia. Komitea katsoo myös, että kyseinen ilmiö, joka on merkittävä erityisesti hallinnon hajauttamisen institutionaalisella tasolla, ansaitsee tiivistä ja pysyvää seurantaa yhteistyössä paikallisviranomaisten kansallisten yhdistysten kanssa. |
| --- | --- |

2.10.2

korostaa, että useissa jäsenvaltioissa on viimeksi kuluneina vuosikymmeninä kehitetty hallintorakenteiltaan niukkojen ja väestöpohjaltaan vaatimattomien paikallisyhteisöjen organisaatiomalleja, joiden avulla, ja etenkin erilaisten kuntien yhteisten yhteenliittymien myötä, pyritään voimistamaan paikallishallintoa ja lisäämään sen hallintovalmiuksia. Komitea katsoo myös, että kyseinen ilmiö, joka on merkittävä erityisesti hallinnon hajauttamisen institutionaalisella tasolla, ansaitsee tiivistä ja pysyvää seurantaa yhteistyössä paikallisviranomaisten kansallisten yhdistysten kanssa.

| 2.10.3 | muistuttaa, että tällä tavoin on syntynyt yhä moninaisempia sekä hallintojen että järjestöjen ja kuntien välisen yhteistyön muotoja. Esimerkkeinä voidaan mainita kuntaliitot, yhtymät, konsortiot ja muut aihekohtaisen verkostotoiminnan muodot. |
| --- | --- |

2.10.3

muistuttaa, että tällä tavoin on syntynyt yhä moninaisempia sekä hallintojen että järjestöjen ja kuntien välisen yhteistyön muotoja. Esimerkkeinä voidaan mainita kuntaliitot, yhtymät, konsortiot ja muut aihekohtaisen verkostotoiminnan muodot.

| 2.10.4 | korostaa, että tämäntyyppisiä ratkaisuja toteuttamalla voidaan joissain tapauksissa taata laadukkaat peruspalvelut: uudet yhteenliittymät luovat edellytykset sellaisten resurssien ja palveluiden optimoimiseksi, joita on aiemmin hallinnoitu erikseen ja säästöihin pyrkien. |
| --- | --- |

2.10.4

korostaa, että tämäntyyppisiä ratkaisuja toteuttamalla voidaan joissain tapauksissa taata laadukkaat peruspalvelut: uudet yhteenliittymät luovat edellytykset sellaisten resurssien ja palveluiden optimoimiseksi, joita on aiemmin hallinnoitu erikseen ja säästöihin pyrkien.

| 2.10.5 | korostaa, että lähes kaikissa jäsenvaltioissa on jo uusia, julkisia tai yhteistyössä yksityisten rakenteiden kanssa muodostettuja yhteenliittymiä mm. seuraavien alojen yleishyödyllisten palvelujen yhteistä hallinnointia varten: energia- ja vesihuolto, liikenne, jätehuolto, koulutus, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut, ympäristönsuojelu, liikuntapaikat ja maa-alueista huolehtiminen. |
| --- | --- |

2.10.5

korostaa, että lähes kaikissa jäsenvaltioissa on jo uusia, julkisia tai yhteistyössä yksityisten rakenteiden kanssa muodostettuja yhteenliittymiä mm. seuraavien alojen yleishyödyllisten palvelujen yhteistä hallinnointia varten: energia- ja vesihuolto, liikenne, jätehuolto, koulutus, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelut, ympäristönsuojelu, liikuntapaikat ja maa-alueista huolehtiminen.

| 2.10.6 | panee myös merkille resurssien keskinäiseen jakamiseen, solidaarisuuteen ja kuntienväliseen kumppanuuteen perustuvien alueellisten organisaatioiden luomisen ja kannattaa tällaisia (kuntienvälisen) yhteistyön muotoja, joita tulisi toteuttaa erityisesti yhteisön ohjelmien ja vertailuhankkeiden avulla. |
| --- | --- |

2.10.6

panee myös merkille resurssien keskinäiseen jakamiseen, solidaarisuuteen ja kuntienväliseen kumppanuuteen perustuvien alueellisten organisaatioiden luomisen ja kannattaa tällaisia (kuntienvälisen) yhteistyön muotoja, joita tulisi toteuttaa erityisesti yhteisön ohjelmien ja vertailuhankkeiden avulla.

3.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 3.1 | katsoo, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) perustaminen oli maaseudun ja erityisesti maaseutukuntien tulevan kehittämisen kannalta erittäin myönteinen tulos, vaikka rahaston määrärahat ovat jääneet paljon odotettua pienemmiksi, mutta maaseudun kehittämistä koskevan Euroopan unionin politiikan ei tule päättyä siihen. Konkreettisten ja pysyvien tulosten aikaansaamiseksi komitea kehottaa Euroopan komissiota nivomaan maaseudun kehittämisstrategian ja maaseuturahaston yhteyteen tutkimus-, kulttuuri- ja ympäristöinvestoinnit, joita maaseudulle jo tehdään muista rakennerahastoista ja yhteisön muun politiikan yhteydessä. Komitea kehottaa myös kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota Euroopan sosiaalirahastoon sekä koulutus- ja työllisyyskysymyksiin. |
| --- | --- |

3.1

katsoo, että Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston) perustaminen oli maaseudun ja erityisesti maaseutukuntien tulevan kehittämisen kannalta erittäin myönteinen tulos, vaikka rahaston määrärahat ovat jääneet paljon odotettua pienemmiksi, mutta maaseudun kehittämistä koskevan Euroopan unionin politiikan ei tule päättyä siihen. Konkreettisten ja pysyvien tulosten aikaansaamiseksi komitea kehottaa Euroopan komissiota nivomaan maaseudun kehittämisstrategian ja maaseuturahaston yhteyteen tutkimus-, kulttuuri- ja ympäristöinvestoinnit, joita maaseudulle jo tehdään muista rakennerahastoista ja yhteisön muun politiikan yhteydessä. Komitea kehottaa myös kiinnittämään nykyistä enemmän huomiota Euroopan sosiaalirahastoon sekä koulutus- ja työllisyyskysymyksiin.

| 3.2 | suosittaa, että koheesiopolitiikan toimet täydentäisivät maaseuturahastosta rahoitettavia toimia erityisesti siltä osin kuin on kyse elämänlaatua ja maaseudun elinkeinoelämän monipuolistamista koskevasta kolmannesta toimintalinjasta ja Leader-toimintalinjasta. Euroopan komission mukaan jäsenvaltioiden ja alueiden tulee varmistaa rakennerahastotoimien ja maaseuturahaston kolmen toimintalinjan mukaisten toimien johdonmukaisuus. Kaiken yhteisöltä saatavan jäsenvaltio- ja aluetason rahoituksen avulla tulee tarjota niukkojen resurssien ja vähäisen henkilökunnan varassa oleville maaseutukunnille taloudellisia välineitä ja toimia, jotka osaltaan edistävät maaseudun elinkelpoisuutta ja tulevaa kehitystä. |
| --- | --- |

3.2

suosittaa, että koheesiopolitiikan toimet täydentäisivät maaseuturahastosta rahoitettavia toimia erityisesti siltä osin kuin on kyse elämänlaatua ja maaseudun elinkeinoelämän monipuolistamista koskevasta kolmannesta toimintalinjasta ja Leader-toimintalinjasta. Euroopan komission mukaan jäsenvaltioiden ja alueiden tulee varmistaa rakennerahastotoimien ja maaseuturahaston kolmen toimintalinjan mukaisten toimien johdonmukaisuus. Kaiken yhteisöltä saatavan jäsenvaltio- ja aluetason rahoituksen avulla tulee tarjota niukkojen resurssien ja vähäisen henkilökunnan varassa oleville maaseutukunnille taloudellisia välineitä ja toimia, jotka osaltaan edistävät maaseudun elinkelpoisuutta ja tulevaa kehitystä.

| 3.3 | toivoo, että aluepolitiikasta ja maatalouspolitiikasta vastaavat Euroopan komission pääosastot tekisivät yhä enemmän yhteistyötä. Siten varmistettaisiin, että maaseutukeskusten ja -alueiden kehittämiseksi unionilta saatava rahoitus on mahdollisimman tuloksellista. Kuten edellä todetaan, pelkkä maaseuturahasto ei riitä maaseudun kaikkien ongelmien ratkaisemiseksi, vaan tässä yhteydessä tarvitaan usean rahaston toimia. |
| --- | --- |

3.3

toivoo, että aluepolitiikasta ja maatalouspolitiikasta vastaavat Euroopan komission pääosastot tekisivät yhä enemmän yhteistyötä. Siten varmistettaisiin, että maaseutukeskusten ja -alueiden kehittämiseksi unionilta saatava rahoitus on mahdollisimman tuloksellista. Kuten edellä todetaan, pelkkä maaseuturahasto ei riitä maaseudun kaikkien ongelmien ratkaisemiseksi, vaan tässä yhteydessä tarvitaan usean rahaston toimia.

| 3.4 | toivoo, että kaiken maaseudulle suunnattavan rahoituksen yksinkertaistamista jatketaan. |
| --- | --- |

3.4

toivoo, että kaiken maaseudulle suunnattavan rahoituksen yksinkertaistamista jatketaan.

| 3.5 | pyytää komissiota tunnustamaan kuntia edustavat järjestöt keskustelukumppaneina, jotka voivat osallistua uusien painopisteiden määrittelyyn, tehdä tunnetuksi maaseuturahaston ja rakennerahastojen ohjelmia sekä edistää niiden käytännön toteuttamista myös maaseutualueilla, syrjäiset ja harvaan asutut alueet mukaan luettuina. |
| --- | --- |

3.5

pyytää komissiota tunnustamaan kuntia edustavat järjestöt keskustelukumppaneina, jotka voivat osallistua uusien painopisteiden määrittelyyn, tehdä tunnetuksi maaseuturahaston ja rakennerahastojen ohjelmia sekä edistää niiden käytännön toteuttamista myös maaseutualueilla, syrjäiset ja harvaan asutut alueet mukaan luettuina.

| 3.6 | toivoo, että lausunto edistää sellaisen strategian määrittelyä, jonka avulla Euroopan maaseutukunnista tehdään moderneja ”kestäviä yhteisöjä”. Siten maaseutukunnat saisivat yhteisön tasolla asiaankuuluvaa näkyvyyttä sekä tunnustusta roolilleen ja tukea kasvulleen. Tällainen lähestymistapa vahvistaisi maaseutukuntien roolia paikallisen ympäristön suojelemisessa sekä hyvinvoinnin luomisessa maaseudun työllistymis- ja yrittäjyysmahdollisuuksia lisäämällä. Lisäksi sen avulla voitaisiin tukea maaseutukuntien yleisiä kulttuuriarvoja, perinteitä ja paikallisia erityispiirteitä sekä säilyttää korkeatasoinen elämänlaatu. |
| --- | --- |

3.6

toivoo, että lausunto edistää sellaisen strategian määrittelyä, jonka avulla Euroopan maaseutukunnista tehdään moderneja ”kestäviä yhteisöjä”. Siten maaseutukunnat saisivat yhteisön tasolla asiaankuuluvaa näkyvyyttä sekä tunnustusta roolilleen ja tukea kasvulleen. Tällainen lähestymistapa vahvistaisi maaseutukuntien roolia paikallisen ympäristön suojelemisessa sekä hyvinvoinnin luomisessa maaseudun työllistymis- ja yrittäjyysmahdollisuuksia lisäämällä. Lisäksi sen avulla voitaisiin tukea maaseutukuntien yleisiä kulttuuriarvoja, perinteitä ja paikallisia erityispiirteitä sekä säilyttää korkeatasoinen elämänlaatu.

| 3.7 | muistuttaa, että Euroopan unionin toiminta perustuu alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaatteeseen ja ettei unioni voi jättää huomiotta pienten kuntien edessä olevia haasteita: kuntien on varmistettava, että asukkaille on tarjolla asianmukaiset palvelut ja riittävät toimeentulomahdollisuudet, jotta he pysyvät kunnassa vastaisuudessakin ja jotta kuntaan saadaan myös uusia sukupolvia. |
| --- | --- |

3.7

muistuttaa, että Euroopan unionin toiminta perustuu alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden periaatteeseen ja ettei unioni voi jättää huomiotta pienten kuntien edessä olevia haasteita: kuntien on varmistettava, että asukkaille on tarjolla asianmukaiset palvelut ja riittävät toimeentulomahdollisuudet, jotta he pysyvät kunnassa vastaisuudessakin ja jotta kuntaan saadaan myös uusia sukupolvia.

| 3.8 | huomauttaa, että taloudellisessa hyvinvoinnissa on myös huomattavia maaseutukuntien välisiä eroja. Komitea katsoo, että määrärahojen tulee tuottaa mahdollisimman paljon lisäarvoa maaseudun asukkaiden elinolojen parantamiseksi. |
| --- | --- |

3.8

huomauttaa, että taloudellisessa hyvinvoinnissa on myös huomattavia maaseutukuntien välisiä eroja. Komitea katsoo, että määrärahojen tulee tuottaa mahdollisimman paljon lisäarvoa maaseudun asukkaiden elinolojen parantamiseksi.

| 3.9 | toivoo, että Lissabonin strategian toteutuksen hajauttamiseksi maaseutualueiden tarpeet otetaan entistä paremmin huomioon, jotta kaupunki- ja maaseutualueita kohdeltaisiin entistä tasapuolisemmin tulevissa kaupunki- ja maaseutuohjelmissa (10). |
| --- | --- |

3.9

toivoo, että Lissabonin strategian toteutuksen hajauttamiseksi maaseutualueiden tarpeet otetaan entistä paremmin huomioon, jotta kaupunki- ja maaseutualueita kohdeltaisiin entistä tasapuolisemmin tulevissa kaupunki- ja maaseutuohjelmissa (10).

| 3.10 | toteaa, että Euroopassa kaupunkien lähialueilta kohdistuu maaseutualueille yhä suurempia paineita. Komitea toivoo tasapainon saavuttamista kestävän maatalouden ja kylien taloudellisen dynamiikan välillä. |
| --- | --- |

3.10

toteaa, että Euroopassa kaupunkien lähialueilta kohdistuu maaseutualueille yhä suurempia paineita. Komitea toivoo tasapainon saavuttamista kestävän maatalouden ja kylien taloudellisen dynamiikan välillä.

| 3.11 | toivoo, että luotaisiin välineitä sekä pienten kuntien ja keskuskaupunkien välisiä keskustelu- ja yhteistyömahdollisuuksia yhteisten ratkaisujen löytämiseksi alueiden välisten suhteiden sääntelyssä etenkin suurkaupunkien läheisyydessä. Samanaikaisesti tulisi vahvistaa pienten kaupunkikeskusten verkostoja, jotka jäsentävät maaseutuympäristöä. |
| --- | --- |

3.11

toivoo, että luotaisiin välineitä sekä pienten kuntien ja keskuskaupunkien välisiä keskustelu- ja yhteistyömahdollisuuksia yhteisten ratkaisujen löytämiseksi alueiden välisten suhteiden sääntelyssä etenkin suurkaupunkien läheisyydessä. Samanaikaisesti tulisi vahvistaa pienten kaupunkikeskusten verkostoja, jotka jäsentävät maaseutuympäristöä.

| 3.12 | katsoo, että lisäksi olisi hyödyllistä parantaa kaupunkikeskusten ja kehysalueiden välisiä liikenneyhteyksiä suurten keskusten ruuhkautumisen vähentämiseksi ja kaupunkikeskusten ulkopuolella asumisen mahdollistamiseksi. Näin parannettaisiin myös maaseudun tuotteiden kaupallista jakelua. |
| --- | --- |

3.12

katsoo, että lisäksi olisi hyödyllistä parantaa kaupunkikeskusten ja kehysalueiden välisiä liikenneyhteyksiä suurten keskusten ruuhkautumisen vähentämiseksi ja kaupunkikeskusten ulkopuolella asumisen mahdollistamiseksi. Näin parannettaisiin myös maaseudun tuotteiden kaupallista jakelua.

| 3.13 | korostaa, että maaseudun toimijoiden tulee käydä kattavaa vuoropuhelua ohjelmien valmistelun, toteutuksen, valvonnan ja arvioinnin aikana, ja pitää välttämättömänä vahvistaa paikallisviranomaisten mahdollisuuksia vaikuttaa rakennepolitiikkaan, sillä kyseiset viranomaiset pystyvät asemansa ansiosta parhaiten tunnistamaan ja arvioimaan alueensa ongelmat ja odotukset. |
| --- | --- |

3.13

korostaa, että maaseudun toimijoiden tulee käydä kattavaa vuoropuhelua ohjelmien valmistelun, toteutuksen, valvonnan ja arvioinnin aikana, ja pitää välttämättömänä vahvistaa paikallisviranomaisten mahdollisuuksia vaikuttaa rakennepolitiikkaan, sillä kyseiset viranomaiset pystyvät asemansa ansiosta parhaiten tunnistamaan ja arvioimaan alueensa ongelmat ja odotukset.

| 3.14 | katsoo, että maaseutukuntien tulee osallistua aktiivisesti sekä jäsenvaltioiden että alueiden organisoimiin paikallisiin yhteistyökumppanuuksiin, joiden tavoitteena on muotoilla kansalliset strategiat ja maaseudun kehittämistä koskevat kansalliset ohjelmat. Komitean mielestä tässä yhteydessä tulee siis soveltaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jonka ansiosta kaikki osapuolet voivat voimakkaasti vaikuttaa strategioiden ja ohjelmien laadintaan. |
| --- | --- |

3.14

katsoo, että maaseutukuntien tulee osallistua aktiivisesti sekä jäsenvaltioiden että alueiden organisoimiin paikallisiin yhteistyökumppanuuksiin, joiden tavoitteena on muotoilla kansalliset strategiat ja maaseudun kehittämistä koskevat kansalliset ohjelmat. Komitean mielestä tässä yhteydessä tulee siis soveltaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa, jonka ansiosta kaikki osapuolet voivat voimakkaasti vaikuttaa strategioiden ja ohjelmien laadintaan.

| 3.15 | toivoo, että Euroopan maiden maaseutualueiden välinen vaihtotoiminta ja ystävyyshankkeet yleistyisivät. Tällaiset aloitteet tarjoavat tärkeitä mahdollisuuksia hankkia uutta osaamista, vaihtaa kokemuksia ja tietoa parhaista käytänteistä sekä lisätä kulttuurista integraatiota. Kulttuurimatkailua maaseutualueilla on ehdottomasti edistettävä vahvistamalla paikallisväestön valmiuksia kehittää matkailualaa sekä tekemällä ainutlaatuisia matkailukohteita tunnetuksi kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

3.15

toivoo, että Euroopan maiden maaseutualueiden välinen vaihtotoiminta ja ystävyyshankkeet yleistyisivät. Tällaiset aloitteet tarjoavat tärkeitä mahdollisuuksia hankkia uutta osaamista, vaihtaa kokemuksia ja tietoa parhaista käytänteistä sekä lisätä kulttuurista integraatiota. Kulttuurimatkailua maaseutualueilla on ehdottomasti edistettävä vahvistamalla paikallisväestön valmiuksia kehittää matkailualaa sekä tekemällä ainutlaatuisia matkailukohteita tunnetuksi kaikkialla EU:ssa.

| 3.16 | toteaa, että monet unionin yhteistyöohjelmat on tähän mennessä suunnattu lähinnä kaupunkialueille, ja toivoo, että alueet ja paikallisyhteisöt edistäisivät maaseudun yhteistyökumppanuuksien lisäämistä, jotta maaseutualueetkin pääsisivät yhä useammin mukaan innovatiiviseen yhteistyöhön. |
| --- | --- |

3.16

toteaa, että monet unionin yhteistyöohjelmat on tähän mennessä suunnattu lähinnä kaupunkialueille, ja toivoo, että alueet ja paikallisyhteisöt edistäisivät maaseudun yhteistyökumppanuuksien lisäämistä, jotta maaseutualueetkin pääsisivät yhä useammin mukaan innovatiiviseen yhteistyöhön.

| 3.17 | muistuttaa, että maaseutukunnat ovat mitä otollisimpia paikkoja kokeilla uusiutuviin energialähteisiin suuntautuvaa innovatiivista energiapolitiikkaa. Komitea toivoo, että maaseutukunnille suunnattaisiin rahoitusta ja toimia, jotta ne voivat investoida uusiutuvaan energiaan ja etenkin aurinkoenergian, biomassan ja tuulivoiman hyödyntämiseen energiaomavaraisuuden saavuttamiseksi. Tämä olisi myös keino lisätä maaseutualueiden väestön tuloja. |
| --- | --- |

3.17

muistuttaa, että maaseutukunnat ovat mitä otollisimpia paikkoja kokeilla uusiutuviin energialähteisiin suuntautuvaa innovatiivista energiapolitiikkaa. Komitea toivoo, että maaseutukunnille suunnattaisiin rahoitusta ja toimia, jotta ne voivat investoida uusiutuvaan energiaan ja etenkin aurinkoenergian, biomassan ja tuulivoiman hyödyntämiseen energiaomavaraisuuden saavuttamiseksi. Tämä olisi myös keino lisätä maaseutualueiden väestön tuloja.

| 3.18 | toivoo, että komissio käynnistää ohjelman parhaiden talousalan innovoivien käytänteiden vaihtamiseksi EU:n maaseutukuntien kesken. |
| --- | --- |

3.18

toivoo, että komissio käynnistää ohjelman parhaiden talousalan innovoivien käytänteiden vaihtamiseksi EU:n maaseutukuntien kesken.

| 3.19 | katsoo, että yhteisön politiikassa ei tule asettaa käsiteollisuus- ja pienyrittäjille kestämättömiä normeja paikallistuotteisiin liittyvissä asioissa. |
| --- | --- |

3.19

katsoo, että yhteisön politiikassa ei tule asettaa käsiteollisuus- ja pienyrittäjille kestämättömiä normeja paikallistuotteisiin liittyvissä asioissa.

| 3.20 | kehottaa Euroopan unionia edistämään perinteistä tuotantoa hyödyntävien mikroyritysten perustamista ja kehittämistä sekä sukupuolten tasa-arvoa yrityksissä ja nuorten integroitumista. |
| --- | --- |

3.20

kehottaa Euroopan unionia edistämään perinteistä tuotantoa hyödyntävien mikroyritysten perustamista ja kehittämistä sekä sukupuolten tasa-arvoa yrityksissä ja nuorten integroitumista.

| 3.21 | pitää vuotta 2008 ratkaisevan tärkeänä YMP:n tulevaisuutta koskevien päätösten kannalta. Erityisen suuri merkitys sillä on päätöksille, jotka koskevat resurssien siirtoa ensimmäisestä pilarista toiseen pilariin. Komitea kehottaakin komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia ottamaan maaseutualueiden tarpeet huomioon tulevien ehdotustensa muotoilussa. |
| --- | --- |

3.21

pitää vuotta 2008 ratkaisevan tärkeänä YMP:n tulevaisuutta koskevien päätösten kannalta. Erityisen suuri merkitys sillä on päätöksille, jotka koskevat resurssien siirtoa ensimmäisestä pilarista toiseen pilariin. Komitea kehottaakin komissiota, neuvostoa ja Euroopan parlamenttia ottamaan maaseutualueiden tarpeet huomioon tulevien ehdotustensa muotoilussa.

| 3.22 | kehottaa komissiota tukemaan tarkoitusta varten laadittujen politiikkojen avulla maaseutualueiden toimia kasvun ja kestävyyden yhteensovittamiseksi sekä sellaisten toimintamahdollisuuksien kehittämiseksi, joiden ansiosta ne voisivat järjestää oman kehityksensä itsenäisesti eikä niiden tarvitsisi turvautua vain kaupunkialueiden vetoapuun. |
| --- | --- |

3.22

kehottaa komissiota tukemaan tarkoitusta varten laadittujen politiikkojen avulla maaseutualueiden toimia kasvun ja kestävyyden yhteensovittamiseksi sekä sellaisten toimintamahdollisuuksien kehittämiseksi, joiden ansiosta ne voisivat järjestää oman kehityksensä itsenäisesti eikä niiden tarvitsisi turvautua vain kaupunkialueiden vetoapuun.

| 3.23 | toivoo, että EU:n aluepolitiikasta parhaillaan käytävissä keskusteluissa otetaan täysimääräisesti huomioon maaseutualueiden tulevaisuus. Tähän tarkoitukseen soveltuisi erityisesti maaseudun ja kaupunkialueiden kumppanuutta koskeva operatiivinen keskustelu, jossa otetaan huomioon pienten kaupunkien tasapainottava rooli. |
| --- | --- |

3.23

toivoo, että EU:n aluepolitiikasta parhaillaan käytävissä keskusteluissa otetaan täysimääräisesti huomioon maaseutualueiden tulevaisuus. Tähän tarkoitukseen soveltuisi erityisesti maaseudun ja kaupunkialueiden kumppanuutta koskeva operatiivinen keskustelu, jossa otetaan huomioon pienten kaupunkien tasapainottava rooli.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Firenze, 20.10.2000, Euroopan neuvoston sopimus (CETS) nro 176.

2

(3)  PE 322.192, A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  KOM(2006) 129 lopullinen.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  KOM(2006) 386 lopullinen.

7

(8)  Bristolin sopimus kestävistä yhteisöistä, Bristol 12.12.2005.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, s. 4.

10

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/25

---

Alueiden komitean lausunto komission tiedonannoista neuvostolle ja Euroopan parlamentille

| | Haagin ohjelman täytäntöönpano: tulevat toimet |
| --- | --- |

Haagin ohjelman täytäntöönpano: tulevat toimet

| | Arviointi EU:n politiikasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla |
| --- | --- |

Arviointi EU:n politiikasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla

| | Kertomus Haagin ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 2005 |
| --- | --- |

Kertomus Haagin ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 2005

(2007/C 57/05)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission 28. kesäkuuta 2006 julkistaman tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Haagin ohjelman täytäntöönpano: tulevat toimet” (KOM(2006) 331 lopullinen),

ottaa huomioon komission 28. kesäkuuta 2006 julkistaman tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Arviointi EU:n politiikasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla” (KOM(2006) 332 lopullinen),

ottaa huomioon komission 28. kesäkuuta 2006 julkistaman tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ja ”Kertomus Haagin ohjelman täytäntöönpanosta vuonna 2005” (KOM(2006) 333 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 28. kesäkuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Haagin ohjelma: kymmenen painopistettä seuraaviksi viideksi vuodeksi — Kumppanuus Euroopan uudistamiseksi vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla (KOM(2005) 184 lopullinen),

ottaa huomioon16. helmikuuta 2006 antamansa lausunnon vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alaa koskevasta ehdotus- ja säädöspaketista, CdR 122/2005 (1),

ottaa huomioon”perustuslakiasiat ja eurooppalainen hallintotapa sekä vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue” -valiokunnan 17. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 234/2006), jonka esittelijä oli Rotterdamin kaupunginjohtaja I.W. Opstelten,

sekä katsoo seuraavaa:

| 1) | Vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan EU-politiikan onnistuminen tulevina vuosina on ratkaisevan tärkeää sen kannalta, kuinka merkittävänä Euroopan unionin kansalaiset pitävät Euroopan unionin tuottamaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

1)

Vapaus-, turvallisuus- ja oikeuskysymyksiä koskevan EU-politiikan onnistuminen tulevina vuosina on ratkaisevan tärkeää sen kannalta, kuinka merkittävänä Euroopan unionin kansalaiset pitävät Euroopan unionin tuottamaa lisäarvoa.

| 2) | Alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuullisia tahoja lain ja järjestyksen ylläpidon sekä turvallisuuden alalla, ja EU:n politiikan tehokkuus ja vaikutus riippuu suuressa määrin myös alue- ja paikallisviranomaisten osallisuudesta. |
| --- | --- |

2)

Alue- ja paikallisviranomaiset ovat vastuullisia tahoja lain ja järjestyksen ylläpidon sekä turvallisuuden alalla, ja EU:n politiikan tehokkuus ja vaikutus riippuu suuressa määrin myös alue- ja paikallisviranomaisten osallisuudesta.

| 3) | Vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskeva EU:n politiikka on parhaillaan kehkeytymässä täysimittaiseksi politiikanalaksi, mikä tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden kehittää sen yhtenevyyttä alue- ja paikallisviranomaisten tehtäviin nähden. |
| --- | --- |

3)

Vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskeva EU:n politiikka on parhaillaan kehkeytymässä täysimittaiseksi politiikanalaksi, mikä tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden kehittää sen yhtenevyyttä alue- ja paikallisviranomaisten tehtäviin nähden.

hyväksyi 6.-7. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa (joulukuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevalla politiikanalalla. Komitea esitti aiemmassa lausunnossaan (CdR 122/2005) konkreettisia suosituksia EU:n kyseisen politiikan tehokkuuden ja vaikutuksen parantamiseksi: alue- ja paikallisviranomaisten kokemukset on otettava paremmin huomioon politiikan valmistelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa. |
| --- | --- |

1.1

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä rooli vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevalla politiikanalalla. Komitea esitti aiemmassa lausunnossaan (CdR 122/2005) konkreettisia suosituksia EU:n kyseisen politiikan tehokkuuden ja vaikutuksen parantamiseksi: alue- ja paikallisviranomaisten kokemukset on otettava paremmin huomioon politiikan valmistelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa.

| 1.2 | arvostaa suuresti komission panosta vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevalla politiikanalalla. Käsillä olevat komission tiedonannot sisältävät kunnianhimoisia tavoitteita ja niistä käy ilmi selkeä halu tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea ilmaisee tässä yhteydessä huolensa jäsenvaltioiden välisistä suurista eroista Haagin ohjelman toimenpiteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

1.2

arvostaa suuresti komission panosta vapautta, turvallisuutta ja oikeutta koskevalla politiikanalalla. Käsillä olevat komission tiedonannot sisältävät kunnianhimoisia tavoitteita ja niistä käy ilmi selkeä halu tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea ilmaisee tässä yhteydessä huolensa jäsenvaltioiden välisistä suurista eroista Haagin ohjelman toimenpiteiden toteuttamisessa.

| 1.3 | ymmärtää, että alue- ja paikallisviranomaisten osallisuuden lisääminen ei ole ollut helppo tehtävä, kun otetaan huomioon politiikanalan mittasuhteet ja kyseisten tiedonantojen tiukka laatimisaikataulu. Tästä huolimatta komitea on pettynyt siihen, että tiedonannoista ei löydy merkkiä komission aikomuksesta kehittää lyhyellä aikavälillä komitean suosituksia vastaavaa toimintatapaa. |
| --- | --- |

1.3

ymmärtää, että alue- ja paikallisviranomaisten osallisuuden lisääminen ei ole ollut helppo tehtävä, kun otetaan huomioon politiikanalan mittasuhteet ja kyseisten tiedonantojen tiukka laatimisaikataulu. Tästä huolimatta komitea on pettynyt siihen, että tiedonannoista ei löydy merkkiä komission aikomuksesta kehittää lyhyellä aikavälillä komitean suosituksia vastaavaa toimintatapaa.

| 1.4 | odottaa, että kyseinen toimintatapa voidaan kehittää vielä jälkikäteenkin, mm. komission tiedonannon KOM(2006) 331 lopullinen päätelmissä kaavailtujen keskustelujen pohjalta. |
| --- | --- |

1.4

odottaa, että kyseinen toimintatapa voidaan kehittää vielä jälkikäteenkin, mm. komission tiedonannon KOM(2006) 331 lopullinen päätelmissä kaavailtujen keskustelujen pohjalta.

| 1.5 | yhtyy komission käsitykseen politiikanaloista, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota Haagin ohjelman keston aikana. Komitea pitää tervetulleena komission pyrkimystä virtaviivaistaa ja nopeuttaa mahdollisimman paljon päätöksentekoa nykyisiin EU-sopimuksiin pohjautuvia oikeudellisia kehyksiä käyttämällä. |
| --- | --- |

1.5

yhtyy komission käsitykseen politiikanaloista, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota Haagin ohjelman keston aikana. Komitea pitää tervetulleena komission pyrkimystä virtaviivaistaa ja nopeuttaa mahdollisimman paljon päätöksentekoa nykyisiin EU-sopimuksiin pohjautuvia oikeudellisia kehyksiä käyttämällä.

| 1.6 | pahoittelee, ettei vielä ole olemassa tarvittavaa perustaa, jonka pohjalta parempi lähestymistapa voitaisiin käytännössä saavuttaa lyhyellä aikavälillä. |
| --- | --- |

1.6

pahoittelee, ettei vielä ole olemassa tarvittavaa perustaa, jonka pohjalta parempi lähestymistapa voitaisiin käytännössä saavuttaa lyhyellä aikavälillä.

| 1.7 | yhtyy käsitykseen seurannan ja arviointimekanismien kehittämistarpeesta. Komission ehdotukset vastaavat komitean suosituksia ja ovat askel oikeaan suuntaan — kohti entistä järjestelmällisempää, jäsentyneempää ja yhtenevämpää toimintatapaa. Näin voidaan edistää politiikan avoimuutta, omaleimaisuutta ja toteutettavuutta. Jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien viranomaisten osaamiseen ja kokemuksiin tukeutumalla voidaan kehittää yhtenäinen ja tarkka indikaattoreiden joukko, joka tuottaa arvokasta tietoa ja säästää tarpeettomilta päällekkäisyyksiltä. |
| --- | --- |

1.7

yhtyy käsitykseen seurannan ja arviointimekanismien kehittämistarpeesta. Komission ehdotukset vastaavat komitean suosituksia ja ovat askel oikeaan suuntaan — kohti entistä järjestelmällisempää, jäsentyneempää ja yhtenevämpää toimintatapaa. Näin voidaan edistää politiikan avoimuutta, omaleimaisuutta ja toteutettavuutta. Jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien viranomaisten osaamiseen ja kokemuksiin tukeutumalla voidaan kehittää yhtenäinen ja tarkka indikaattoreiden joukko, joka tuottaa arvokasta tietoa ja säästää tarpeettomilta päällekkäisyyksiltä.

| 1.8 | kannattaa alue- ja paikallisviranomaisten tiivistä osallistumista arviointien suunnitteluun ja toteuttamiseen. Komitea tukee ehdotusta, jonka mukaan arviointiraporttien laadun ja tehon takaamiseksi myös EU:n toimielinten tulisi nimetä yhteyspisteitä komission kanssa käytävän vuoropuhelun helpottamiseksi. |
| --- | --- |

1.8

kannattaa alue- ja paikallisviranomaisten tiivistä osallistumista arviointien suunnitteluun ja toteuttamiseen. Komitea tukee ehdotusta, jonka mukaan arviointiraporttien laadun ja tehon takaamiseksi myös EU:n toimielinten tulisi nimetä yhteyspisteitä komission kanssa käytävän vuoropuhelun helpottamiseksi.

| 1.9 | korostaa perusteellisten strategisten toimenpidearviointien merkitystä tietyillä politiikan aloilla. Komitea odottaa, että tässä yhteydessä kiinnitetään enemmän huomiota vaikutuksiin alue- ja paikallistason käytännön menettelyjä ajatellen. |
| --- | --- |

1.9

korostaa perusteellisten strategisten toimenpidearviointien merkitystä tietyillä politiikan aloilla. Komitea odottaa, että tässä yhteydessä kiinnitetään enemmän huomiota vaikutuksiin alue- ja paikallistason käytännön menettelyjä ajatellen.

2   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | kannattaa selkeitä sopimuksia EU:n toimielinten ja paikallis- ja alueviranomaisten välisestä yhteistyöstä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla. |
| --- | --- |

2.1

kannattaa selkeitä sopimuksia EU:n toimielinten ja paikallis- ja alueviranomaisten välisestä yhteistyöstä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alalla.

| 2.2 | kehottaa komissiota esittämään kohdakkoin, millä tavoin komitean aikaisemmat suositukset on otettu huomioon käsillä olevissa tiedonannoissa. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa komissiota esittämään kohdakkoin, millä tavoin komitean aikaisemmat suositukset on otettu huomioon käsillä olevissa tiedonannoissa.

| 2.3 | suosittelee painokkaasti, että Euroopan komissio, Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti pikaisesti etsivät käytännössä toimivia ratkaisuja todettuihin laiminlyönteihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisten oikeudellisten välineiden siirtämisessä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

2.3

suosittelee painokkaasti, että Euroopan komissio, Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti pikaisesti etsivät käytännössä toimivia ratkaisuja todettuihin laiminlyönteihin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisten oikeudellisten välineiden siirtämisessä osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä.

| 2.4 | painottaa aikaisemman lausuntonsa mukaisesti, että alue- ja paikallisviranomaisia on kutsuttava osallistumaan entistä tiiviimmin vuosittaisen tulostaulun laatimiseen, mikä voisi tapahtua esimerkiksi asiantuntijaryhmien kuulemisen muodossa. Mielenkiinnon ei tule kohdistua pelkästään toimenpanoon liittyvään paperisotaan, vaan erityisesti myös käytännön vaikutuksiin, mikä kytkeytyy likeisesti valvonta- ja arviointimekanismien kehittämiseen. |
| --- | --- |

2.4

painottaa aikaisemman lausuntonsa mukaisesti, että alue- ja paikallisviranomaisia on kutsuttava osallistumaan entistä tiiviimmin vuosittaisen tulostaulun laatimiseen, mikä voisi tapahtua esimerkiksi asiantuntijaryhmien kuulemisen muodossa. Mielenkiinnon ei tule kohdistua pelkästään toimenpanoon liittyvään paperisotaan, vaan erityisesti myös käytännön vaikutuksiin, mikä kytkeytyy likeisesti valvonta- ja arviointimekanismien kehittämiseen.

| 2.5 | toteaa, että aikaansaatu edistyminen laittoman maahanmuuton torjunnassa on ollut kiistatta vähäistä. Siksi se kehottaa EU:ta ryhtymään päättäväisesti kehittämään sellaista yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa, jossa huomioidaan laittomien maahanmuuttajien kysymykseen liittyvät moninaiset näkökohdat. |
| --- | --- |

2.5

toteaa, että aikaansaatu edistyminen laittoman maahanmuuton torjunnassa on ollut kiistatta vähäistä. Siksi se kehottaa EU:ta ryhtymään päättäväisesti kehittämään sellaista yhteistä maahanmuuttopolitiikkaa, jossa huomioidaan laittomien maahanmuuttajien kysymykseen liittyvät moninaiset näkökohdat.

| 2.6 | katsoo, että kotouttamisseikkoja koskevien johdonmukaisten eurooppalaisten puitteiden yhteisille perusperiaatteille on pikaisesti annettava konkreettinen muoto paikallis- ja alueviranomaisten käytännön välineistönä, ja näin edistettävä kotouttamisprosessin professionalisointia alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

2.6

katsoo, että kotouttamisseikkoja koskevien johdonmukaisten eurooppalaisten puitteiden yhteisille perusperiaatteille on pikaisesti annettava konkreettinen muoto paikallis- ja alueviranomaisten käytännön välineistönä, ja näin edistettävä kotouttamisprosessin professionalisointia alue- ja paikallistasolla.

| 2.7 | esittää aiemman lausuntonsa mukaisesti, että komissio pyrkisi huolehtimaan siitä, että kotouttamisprosessi ymmärretään myös paikallisella tasolla selkeästi osaksi kaikkea julkisen vallan politiikkaa. |
| --- | --- |

2.7

esittää aiemman lausuntonsa mukaisesti, että komissio pyrkisi huolehtimaan siitä, että kotouttamisprosessi ymmärretään myös paikallisella tasolla selkeästi osaksi kaikkea julkisen vallan politiikkaa.

| 2.8 | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee osallistua elintärkeiden infrastruktuurien tieto- ja varoitusverkoston perustamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen laadintaan. |
| --- | --- |

2.8

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee osallistua elintärkeiden infrastruktuurien tieto- ja varoitusverkoston perustamista koskevan lainsäädäntöehdotuksen laadintaan.

| 2.9 | suosittelee, että keskusteluissa siitä, miten vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan poliittisia tavoitteita voitaisiin viedä eteenpäin EU:n kansalaisten odotuksia vastaavalla tavalla ja miten kyseistä politiikkaa voitaisiin tehostaa, komissio ottaa lukuun myös suoran vuoropuhelun paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisjärjestöjen, yritysten jne. kanssa. |
| --- | --- |

2.9

suosittelee, että keskusteluissa siitä, miten vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alan poliittisia tavoitteita voitaisiin viedä eteenpäin EU:n kansalaisten odotuksia vastaavalla tavalla ja miten kyseistä politiikkaa voitaisiin tehostaa, komissio ottaa lukuun myös suoran vuoropuhelun paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisjärjestöjen, yritysten jne. kanssa.

| 2.10 | kehottaa lisäksi komissiota varomaan erityisesti, ettei ehdotetuista valvonta- ja arviointimekanismeista tulisi liian byrokraattisia. Lisäksi niissä tulisi suuntautua käytännön toiminnan yhdenmukaisuuteen. |
| --- | --- |

2.10

kehottaa lisäksi komissiota varomaan erityisesti, ettei ehdotetuista valvonta- ja arviointimekanismeista tulisi liian byrokraattisia. Lisäksi niissä tulisi suuntautua käytännön toiminnan yhdenmukaisuuteen.

| 2.11 | pitää toivottavana, että kaikkein sidosryhmien tiedonsaantia koskevien suunnitelmien toteutuksessa tukeudutaan paikallis- ja alueviranomaisten tietoihin ja kokemuksiin. |
| --- | --- |

2.11

pitää toivottavana, että kaikkein sidosryhmien tiedonsaantia koskevien suunnitelmien toteutuksessa tukeudutaan paikallis- ja alueviranomaisten tietoihin ja kokemuksiin.

| 2.12 | pyytää komissiota ottamaan huomioon komitean aikaisemmat suositukset myös kansallisia raportointijärjestelmiä koskevien ehdotusten toteuttamisessa. Kansallisissa raporteissa on velvoitettava osoittamaan, millä tavoin alue- ja paikallisviranomaiset on kytketty mukaan toimenpiteiden toteuttamiseen. Pelkkä toteamus siitä, että neuvotteluita käydään jokseenkin säännöllisin väliajoin, ei riitä. |
| --- | --- |

2.12

pyytää komissiota ottamaan huomioon komitean aikaisemmat suositukset myös kansallisia raportointijärjestelmiä koskevien ehdotusten toteuttamisessa. Kansallisissa raporteissa on velvoitettava osoittamaan, millä tavoin alue- ja paikallisviranomaiset on kytketty mukaan toimenpiteiden toteuttamiseen. Pelkkä toteamus siitä, että neuvotteluita käydään jokseenkin säännöllisin väliajoin, ei riitä.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 192, 16.8.2006.

1

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/27

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto — Kasvu- ja työllisyysstrategia ja Euroopan koheesiopolitiikan uudistaminen — Koheesiota koskeva neljäs väliraportti

(2007/C 57/06)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon ”Kasvu- ja työllisyysstrategia ja Euroopan koheesiopolitiikan uudistaminen — Koheesiota koskeva neljäs väliraportti”, KOM(2006) 281 lopullinen — SEK(2006) 726,

ottaa huomioon Euroopan komission 17. toukokuuta 2005 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon puheenjohtajansa 23. kesäkuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus” (CdR 120/2004 fin),

ottaa huomioon Bristolissa 6.-7. joulukuuta 2005 kokoontuneen, kestävällä pohjalla olevia yhteisöjä käsitelleen epävirallisen ministerikokouksen päätelmät,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille — Yhteisen tulevaisuuden rakentaminen — Politiikan haasteet ja rahoitusmahdollisuudet laajentuneessa unionissa 2007-2013”, KOM(2004) 101 lopullinen (CdR 162/2004) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä”, KOM(2004) 492 lopullinen — 2004/0163 AVC (CdR 232/2004 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesiopolitiikka: yhteisön strategiset suuntaviivat vuosiksi 2007-2013”, KOM(2005) 299 lopullinen (CdR 140/2005 fin),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Koheesiota käsittelevä kolmas väliraportti: kohti uutta kasvua, työllisyyttä ja koheesiota koskevaa kumppanuutta”, KOM(2005) 192 lopullinen (CdR 141/2005 fin),

ottaa huomioon”alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka” -valiokunnan 19. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 249/2006), jonka esittelijä oli Isle of Angleseyn kreivikunnanvaltuutettu William John Williams, UK, UEN-AE,

sekä katsoo, että aluepolitiikka, sellaisena kuin se on määritetty perustamissopimuksen 158 artiklan nojalla, on alueellisten erojen vähentämistä,

hyväksyi 6.-7. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa (joulukuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Taloudelliset ja sosiaaliset erot laajentuneessa EU:ssa

Alueiden komitea

| 1.1 | panee merkille, että vaikka kasvuvauhti on vuonna 2005 ollut kaikkialla EU:ssa aiempaa hitaampaa, käynnissä olleet lähentymisohjelmat ovat toimineet edunsaaja-alueilla kannustimina ja lisätukena. |
| --- | --- |

1.1

panee merkille, että vaikka kasvuvauhti on vuonna 2005 ollut kaikkialla EU:ssa aiempaa hitaampaa, käynnissä olleet lähentymisohjelmat ovat toimineet edunsaaja-alueilla kannustimina ja lisätukena.

| 1.2 | suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyyn toteamukseen, että EU:ssa nykyisin vallitsevat erot osoittavat selvästi, että unionissa tarvitaan koko EU:n laajuista aluepolitiikkaa, jolla edistetään kasvua ja supistetaan eroja kaikkialla Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

1.2

suhtautuu myönteisesti tiedonannossa esitettyyn toteamukseen, että EU:ssa nykyisin vallitsevat erot osoittavat selvästi, että unionissa tarvitaan koko EU:n laajuista aluepolitiikkaa, jolla edistetään kasvua ja supistetaan eroja kaikkialla Euroopan unionissa.

| 1.3 | painottaa, että koheesiopolitiikalla on keskeinen rooli EU:n kaikilla alueilla, sillä EU:n rakennerahastojen monivuotisiksi suunnitellut ohjelmat ovat tärkeitä, kun jäsenvaltiot pyrkivät säilyttämään julkiset investoinnit suunnitellulla tasolla talouslaman aikana. EU-rahoitus tarjoaa lisäksi vakaan suunnitelmakehyksen, ulkoisen kannustimen ja vipuvaikutuksia, jotka ovat kestävän aluekehityksen kannalta olennaisia. |
| --- | --- |

1.3

painottaa, että koheesiopolitiikalla on keskeinen rooli EU:n kaikilla alueilla, sillä EU:n rakennerahastojen monivuotisiksi suunnitellut ohjelmat ovat tärkeitä, kun jäsenvaltiot pyrkivät säilyttämään julkiset investoinnit suunnitellulla tasolla talouslaman aikana. EU-rahoitus tarjoaa lisäksi vakaan suunnitelmakehyksen, ulkoisen kannustimen ja vipuvaikutuksia, jotka ovat kestävän aluekehityksen kannalta olennaisia.

| 1.4 | suhtautuu myönteisesti siihen, että lopullisissa säädöksissä annetaan mahdollisuus yksityisen rahoituksen ja rakennerahastotuen yhdistelmään, mikä vähentää alueiden ja kuntien talousarviopaineita. |
| --- | --- |

1.4

suhtautuu myönteisesti siihen, että lopullisissa säädöksissä annetaan mahdollisuus yksityisen rahoituksen ja rakennerahastotuen yhdistelmään, mikä vähentää alueiden ja kuntien talousarviopaineita.

2.   EU:n koheesiopolitiikan viimeaikainen kehitys

Alueiden komitea

| 2.1 | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on toteuttanut tehokkaasti talousarvion varainhoitovuonna 2005. |
| --- | --- |

2.1

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on toteuttanut tehokkaasti talousarvion varainhoitovuonna 2005.

| 2.2 | kannattaa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa Euroopan komission omaksumaa entistä strategisempaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

2.2

kannattaa yhteisön strategisissa suuntaviivoissa Euroopan komission omaksumaa entistä strategisempaa lähestymistapaa.

| 2.3 | korostaa, että kansallisia strategisia viitekehyksiä ja toimenpideohjelmia laadittaessa ohjenuoraksi olisi otettava kumppanuus, sellaisena kuin se on määritelty rakennerahastoja koskevassa yleisasetuksessa. Kumppanuusperiaate on koheesiopolitiikan tehokkuuden ja onnistumisen kannalta olennainen osatekijä. |
| --- | --- |

2.3

korostaa, että kansallisia strategisia viitekehyksiä ja toimenpideohjelmia laadittaessa ohjenuoraksi olisi otettava kumppanuus, sellaisena kuin se on määritelty rakennerahastoja koskevassa yleisasetuksessa. Kumppanuusperiaate on koheesiopolitiikan tehokkuuden ja onnistumisen kannalta olennainen osatekijä.

| 2.4 | toteaa jälleen kerran, että on tärkeää tarjota alue- ja paikallistasolle tilaisuus osallistua kansallisten strategisten viitekehysten ja toimenpideohjelmien laatimiseen. Prosessin ohjenuoraksi olisi otettava koheesiopolitiikan monitasoisen hallintomallin hyvät periaatteet, joiden ansiosta paikallis- ja alueviranomaisilla sekä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoilla on mahdollisuus osallistua prosessiin. |
| --- | --- |

2.4

toteaa jälleen kerran, että on tärkeää tarjota alue- ja paikallistasolle tilaisuus osallistua kansallisten strategisten viitekehysten ja toimenpideohjelmien laatimiseen. Prosessin ohjenuoraksi olisi otettava koheesiopolitiikan monitasoisen hallintomallin hyvät periaatteet, joiden ansiosta paikallis- ja alueviranomaisilla sekä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoilla on mahdollisuus osallistua prosessiin.

| 2.5 | katsoo, että kasvuvauhdissa alueiden välillä havaittuihin huomattaviin eroihin puuttuminen edellyttää, että uusi alueyhteistyön tavoite huomioidaan koheesiokertomuksessa nykyistä paremmin, koska suorituskykyisten alueiden ja muita hitaammin kasvavien alueiden välinen parhaiden käytänteiden vaihto on omiaan tuottamaan lisäarvoa EU:n koko koheesiopolitiikalle. |
| --- | --- |

2.5

katsoo, että kasvuvauhdissa alueiden välillä havaittuihin huomattaviin eroihin puuttuminen edellyttää, että uusi alueyhteistyön tavoite huomioidaan koheesiokertomuksessa nykyistä paremmin, koska suorituskykyisten alueiden ja muita hitaammin kasvavien alueiden välinen parhaiden käytänteiden vaihto on omiaan tuottamaan lisäarvoa EU:n koko koheesiopolitiikalle.

| 2.6 | on edelleen huolestunut siitä, että tavoitteeksi asetettu 24 miljoonan uuden työpaikan luominen, jotta EU saavuttaisi Lissabonin strategian mukaisen 70 %:n työllisyysasteen vuoteen 2010 mennessä, jää saavuttamatta, elleivät jäsenvaltiot toteuta huomattavia ponnistuksia työpaikkoja luovan kasvun aikaansaamiseksi. |
| --- | --- |

2.6

on edelleen huolestunut siitä, että tavoitteeksi asetettu 24 miljoonan uuden työpaikan luominen, jotta EU saavuttaisi Lissabonin strategian mukaisen 70 %:n työllisyysasteen vuoteen 2010 mennessä, jää saavuttamatta, elleivät jäsenvaltiot toteuta huomattavia ponnistuksia työpaikkoja luovan kasvun aikaansaamiseksi.

| 2.7 | myöntää, että koheesiopolitiikan on edistettävä kasvuvauhdin ja työllisyyden kohentumista nk. varojenkohdentamisprosessin avulla. AK suhtautuu myönteisesti lopulliseen laaja-alaiseen luetteloon. Sen ansiosta paikallis- ja alueviranomaiset, joiden ensisijaisena huolenaiheena on alueellisten erojen kaventaminen, voivat toteuttaa aiempaa useampia kannaltaan tarkoituksenmukaisia perustoimia esimerkiksi liikenteen, televiestinnän ja sosiaalisen osallistumisen alalla. |
| --- | --- |

2.7

myöntää, että koheesiopolitiikan on edistettävä kasvuvauhdin ja työllisyyden kohentumista nk. varojenkohdentamisprosessin avulla. AK suhtautuu myönteisesti lopulliseen laaja-alaiseen luetteloon. Sen ansiosta paikallis- ja alueviranomaiset, joiden ensisijaisena huolenaiheena on alueellisten erojen kaventaminen, voivat toteuttaa aiempaa useampia kannaltaan tarkoituksenmukaisia perustoimia esimerkiksi liikenteen, televiestinnän ja sosiaalisen osallistumisen alalla.

| 2.8 | huomauttaa, että varojenkohdentamisprosessi muuttaisi huomattavasti tilannetta kaikilla 15-jäseniseen EU:hun kuuluneilla alueilla, joilla kohdentaminen on pakollista. Varojen kohdentamisen yhteydessä on siten otettava huomioon EU:n eri alueiden erityistarpeet ja -tilanteet. |
| --- | --- |

2.8

huomauttaa, että varojenkohdentamisprosessi muuttaisi huomattavasti tilannetta kaikilla 15-jäseniseen EU:hun kuuluneilla alueilla, joilla kohdentaminen on pakollista. Varojen kohdentamisen yhteydessä on siten otettava huomioon EU:n eri alueiden erityistarpeet ja -tilanteet.

| 2.9 | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten on selvästikin osallistuttava nykyistä aktiivisemmin rakennerahastotukea saavien kasvu- ja työllisyysstrategioiden suunnitteluun. Kansallisten uudistusohjelmien ja koheesiopolitiikan uuden sukupolven ohjelmien menestyksekäs laatiminen vuosiksi 2007-2013 riippuu pitkälti siitä, miten hyvin jäsenvaltiot sekä paikallis- ja aluetaso koordinoivat toimintaansa. |
| --- | --- |

2.9

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten on selvästikin osallistuttava nykyistä aktiivisemmin rakennerahastotukea saavien kasvu- ja työllisyysstrategioiden suunnitteluun. Kansallisten uudistusohjelmien ja koheesiopolitiikan uuden sukupolven ohjelmien menestyksekäs laatiminen vuosiksi 2007-2013 riippuu pitkälti siitä, miten hyvin jäsenvaltiot sekä paikallis- ja aluetaso koordinoivat toimintaansa.

| 2.10 | korostaa Lissabonin strategian vuotuisessa seurantaraportissa mainittua kehotusta pyrkiä koordinoimaan nykyistä tehokkaammin ja järjestelmällisemmin kansallisista uudistusohjelmista vastaavien ja koheesiopolitiikan ohjelmien valmistelusta vuosina 2007-2013 vastaavien tahojen toimintaa. |
| --- | --- |

2.10

korostaa Lissabonin strategian vuotuisessa seurantaraportissa mainittua kehotusta pyrkiä koordinoimaan nykyistä tehokkaammin ja järjestelmällisemmin kansallisista uudistusohjelmista vastaavien ja koheesiopolitiikan ohjelmien valmistelusta vuosina 2007-2013 vastaavien tahojen toimintaa.

| 2.11 | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat antaa merkittävän panoksen Lissabonin prosessiin omilla koulutusohjelmillaan, sillä ammattitaidon kohentaminen on tärkeä osa talouskehitystä. |
| --- | --- |

2.11

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat antaa merkittävän panoksen Lissabonin prosessiin omilla koulutusohjelmillaan, sillä ammattitaidon kohentaminen on tärkeä osa talouskehitystä.

| 2.12 | on tietoinen siitä, että EU:n aluerahoitus yhdessä kansallisen rahoituksen kanssa saa aikaan vipuvaikutusta ja parantaa tehokkuutta. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota seuraamaan tilannetta tarkasti — täydentävyyden uudesta määritelmästä huolimatta — varmistaakseen, että rakennerahastojen osuus näkyy edelleen paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

2.12

on tietoinen siitä, että EU:n aluerahoitus yhdessä kansallisen rahoituksen kanssa saa aikaan vipuvaikutusta ja parantaa tehokkuutta. Komitea kehottaa kuitenkin Euroopan komissiota seuraamaan tilannetta tarkasti — täydentävyyden uudesta määritelmästä huolimatta — varmistaakseen, että rakennerahastojen osuus näkyy edelleen paikallis- ja aluetasolla.

| 2.13 | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ja Euroopan investointipankin yhteiseen aloitteeseen edistää aluepoliittisin toimin innovointia ja kestävää kehitystä, mm. alueilla toteutettavien nykyistä innovatiivisemmin rahoitusjärjestelyin, kuten JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City areas) ja JEREMIE (pk-yrityksille annettava rahoitusjärjestelytuki). |
| --- | --- |

2.13

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ja Euroopan investointipankin yhteiseen aloitteeseen edistää aluepoliittisin toimin innovointia ja kestävää kehitystä, mm. alueilla toteutettavien nykyistä innovatiivisemmin rahoitusjärjestelyin, kuten JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City areas) ja JEREMIE (pk-yrityksille annettava rahoitusjärjestelytuki).

| 2.14 | kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia yhdessä Euroopan komission kanssa kartoittamaan lisävalmiuksien parantamisen tarpeet paikallis- ja aluetasolla ja ottamaan huomioon edellisten ohjelmien voimassaoloaikana tapahtuneen edistyksen. |
| --- | --- |

2.14

kehottaa alue- ja paikallisviranomaisia yhdessä Euroopan komission kanssa kartoittamaan lisävalmiuksien parantamisen tarpeet paikallis- ja aluetasolla ja ottamaan huomioon edellisten ohjelmien voimassaoloaikana tapahtuneen edistyksen.

| 2.15 | korostaa, että kaupunki- ja maaseutualueiden keskinäinen suhde on kaikkialla Euroopan unionissa olennainen. Komitea on huolestunut siitä, etteivät vuosiksi 2007-2013 laaditut uudet rakennerahasto-ohjelmat, maaseudun kehittämisohjelmat ja kalatalouden ohjelmat edelleenkään tuota yhteisvaikutuksia ja että ne ovat edelleen erilleen rajattuja. |
| --- | --- |

2.15

korostaa, että kaupunki- ja maaseutualueiden keskinäinen suhde on kaikkialla Euroopan unionissa olennainen. Komitea on huolestunut siitä, etteivät vuosiksi 2007-2013 laaditut uudet rakennerahasto-ohjelmat, maaseudun kehittämisohjelmat ja kalatalouden ohjelmat edelleenkään tuota yhteisvaikutuksia ja että ne ovat edelleen erilleen rajattuja.

| 2.16 | odottaa pakallis- ja aluehallinnon edustuselimenä, että Euroopan komission kanssa käydään tuloksekasta vuoropuhelua neljännestä koheesiokertomuksesta, jonka on määrä valmistua julkaistavaksi keväällä 2007. |
| --- | --- |

2.16

odottaa pakallis- ja aluehallinnon edustuselimenä, että Euroopan komission kanssa käydään tuloksekasta vuoropuhelua neljännestä koheesiokertomuksesta, jonka on määrä valmistua julkaistavaksi keväällä 2007.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 164, 5.7.2005, s. 4.

1

(2)  EUVL C 231, 20.9.2005, s. 1.

2

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/29

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006-2010

(2007/C 57/07)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelma 2006-2010”, KOM(2006) 92 lopullinen,

ottaa huomioon Euroopan komission 1. maaliskuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 25. huhtikuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Naisten köyhyys Euroopan unionissa”, CdR 151/2005 fin,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Sosiaalisen suojelun uudistaminen uusien ja parempien työpaikkojen luomiseksi — kokonaisvaltainen lähestymistapa työnteon kannattavuuden parantamiseksi”, CdR 94/2004 fin,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus: neuvoston direktiivi naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla”, CdR 19/2004 fin,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Euroopan unionin perusoikeuskirjan laatimisprosessi”, CdR 327/1999 fin,

ottaa huomioon Euroopan komission esittämän tavoitteen edistää sukupuolten tasa-arvoa etenemissuunnitelman pohjalta, alueiden komitean pyrkimyksen antaa etenemissuunnitelmassa esitetyille arvoille ja tavoitteille käytännön merkitys sekä sen, että vuosi 2007 on nimetty yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodeksi,

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokuntansa 20. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 138/2006 rev. 2), jonka esittelijä oli Qrendin apulaiskunnanjohtaja Claudette Abela Baldacchino (MT, PSE),

hyväksyi 6.-7. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa (joulukuun 6. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean näkemykset

Alueiden komitean toiminnan painopisteet

| 1.1 | Alueiden komitea on määritellyt tasa-arvokysymyksen yhdeksi vuoden 2006 tärkeimmistä painopisteistään. Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman käynnistäminen koskee eurooppalaisen sosiaalimallin perustaa. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ovat AK:n keskeisiä poliittisia tavoitteita. |
| --- | --- |

1.1

Alueiden komitea on määritellyt tasa-arvokysymyksen yhdeksi vuoden 2006 tärkeimmistä painopisteistään. Naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelman käynnistäminen koskee eurooppalaisen sosiaalimallin perustaa. Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ja kaikenlaisen syrjinnän torjuminen ovat AK:n keskeisiä poliittisia tavoitteita.

| 1.2 | Nyt on aika siirtyä tekemään konkreettisia ehdotuksia siitä, miten sukupuolten tasa-arvo saadaan toteutettua ja etenkin naisten tilannetta jäsenvaltioissa parannettua, erityisesti yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007 silmällä pitäen. Useiden jäsenvaltioiden hyväksymässä sukupuolten tasa-arvoa koskevassa sopimuksessa sekä sukupuolten tasa-arvon etenemissuunnitelmassa asetetaan monia tavoitteita ja päämääriä, mutta nyt tarvitaan pikaisesti konkreettisia ehdotuksia niiden toteuttamiseksi. Toimien tulisi kuitenkin olla sisällöltään ja vaikutuksiltaan kestäviä sekä pidemmälle ajanjaksolle suunnattuja, jotta niitä voidaan toteuttaa sukupuolten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006-2010 puitteissa. |
| --- | --- |

1.2

Nyt on aika siirtyä tekemään konkreettisia ehdotuksia siitä, miten sukupuolten tasa-arvo saadaan toteutettua ja etenkin naisten tilannetta jäsenvaltioissa parannettua, erityisesti yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007 silmällä pitäen. Useiden jäsenvaltioiden hyväksymässä sukupuolten tasa-arvoa koskevassa sopimuksessa sekä sukupuolten tasa-arvon etenemissuunnitelmassa asetetaan monia tavoitteita ja päämääriä, mutta nyt tarvitaan pikaisesti konkreettisia ehdotuksia niiden toteuttamiseksi. Toimien tulisi kuitenkin olla sisällöltään ja vaikutuksiltaan kestäviä sekä pidemmälle ajanjaksolle suunnattuja, jotta niitä voidaan toteuttaa sukupuolten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006-2010 puitteissa.

Alueiden komitean tavoitteet

| 1.3 | Sukupuolten tasa-arvo on yleisesti omaksuttava alue- ja paikallisviranomaisten tarjoamia palveluita käyttävien kansalaisten toivomaksi tavoitteeksi sekä kaikkien hallituselinten ja poliitikkojen toiminnan kulmakiveksi. Alue- ja paikallisviranomaisilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli, sillä ne ovat lähimpänä kansalaisia ja heidän huolenaiheitaan. Niiden onkin omalta osaltaan näytettävä hyvää esimerkkiä syrjinnän torjunnassa, erityisesti siksi, että ne ovat huomattavia työnantajia EU:ssa ja tuottavat keskeisen osan niistä palveluista, joilla on suora vaikutus sukupuolten tasa-arvoon (ks. jäljempänä). |
| --- | --- |

1.3

Sukupuolten tasa-arvo on yleisesti omaksuttava alue- ja paikallisviranomaisten tarjoamia palveluita käyttävien kansalaisten toivomaksi tavoitteeksi sekä kaikkien hallituselinten ja poliitikkojen toiminnan kulmakiveksi. Alue- ja paikallisviranomaisilla on tässä yhteydessä keskeinen rooli, sillä ne ovat lähimpänä kansalaisia ja heidän huolenaiheitaan. Niiden onkin omalta osaltaan näytettävä hyvää esimerkkiä syrjinnän torjunnassa, erityisesti siksi, että ne ovat huomattavia työnantajia EU:ssa ja tuottavat keskeisen osan niistä palveluista, joilla on suora vaikutus sukupuolten tasa-arvoon (ks. jäljempänä).

| 1.4 | Paikallis- ja alueviranomaisten tulee siis toimia vauhdittavana voimana, antaa tukea ja edistää tasa-arvoon tähtääviä toimia. Niiden perustavoitteena on sukupuolten tasapaino. Kaikkia tuen tarpeessa olevia on sen vuoksi tuettava tarvittavin keinoin, jotta he voivat vahvistaa asemaansa yhteiskunnassa ja päästä työmarkkinoille. |
| --- | --- |

1.4

Paikallis- ja alueviranomaisten tulee siis toimia vauhdittavana voimana, antaa tukea ja edistää tasa-arvoon tähtääviä toimia. Niiden perustavoitteena on sukupuolten tasapaino. Kaikkia tuen tarpeessa olevia on sen vuoksi tuettava tarvittavin keinoin, jotta he voivat vahvistaa asemaansa yhteiskunnassa ja päästä työmarkkinoille.

| 1.5 | Tämän tavoitteen mukaisesti AK:n on varmistettava poliittinen sitoutuminen seuraaviin seikkoihin:






  1. | hajautettu lähestymistapa etenemissuunnitelman tavoitteisiin nähden |
| --- | --- | --- |

1.5

Tämän tavoitteen mukaisesti AK:n on varmistettava poliittinen sitoutuminen seuraaviin seikkoihin:

1.

hajautettu lähestymistapa etenemissuunnitelman tavoitteisiin nähden

| 2. | edellytysten luominen perhe- ja työelämän vaatimusten yhteensovittamiselle |
| --- | --- |

2.

edellytysten luominen perhe- ja työelämän vaatimusten yhteensovittamiselle

| 3. | vankat oikeudelliset puitteet ja niiden asianmukainen soveltaminen |
| --- | --- |

3.

vankat oikeudelliset puitteet ja niiden asianmukainen soveltaminen

| 4. | sukupuolten tasa-arvo päätöksenteossa |
| --- | --- |

4.

sukupuolten tasa-arvo päätöksenteossa

| 5. | tasa-arvon toteuttaminen kulttuurinormeja muuttamalla |
| --- | --- |

5.

tasa-arvon toteuttaminen kulttuurinormeja muuttamalla

Alueiden komitea ja sen edustamat alue- ja paikallisviranomaiset ovat valmiit osallistumaan näiden tavoitteiden toteuttamiseen konkreettisin toimin ja ottamalla huomioon yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi 2007. Toimien tulisi kuitenkin olla sisällöltään ja vaikutuksiltaan kestäviä sekä pidemmälle ajanjaksolle suunnattuja, jotta niitä voidaan toteuttaa sukupuolten tasa-arvon etenemissuunnitelman 2006-2010 puitteissa.

Yleisiä huomioita etenemissuunnitelman kuudesta keskeisestä toiminta-alasta

| 1.6 | Alueiden komitea pitää tervetulleena Euroopan komission aloitetta käynnistää uusi etenemissuunnitelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi. Suunnitelma on jatkoa monille muille asiakirjoille, joissa asetetaan yleisiä tavoitteita unionin tasa-arvopolitiikalle. Komitea on aiemmassa lausunnossaan (1) todennut, että tarvitaan johdonmukainen ja kattava strategia sukupuolten epätasa-arvon torjumiseksi kaikkialla Euroopan unionissa. Sukupuolten tasa-arvo on perusoikeus ja yhteinen arvo, josta ei voida joustaa ja jota ei voida rajoittaa. Se vaatii kuitenkin konkreettisten poliittisten toimien toteuttamista kaikilla hallintotasoilla. |
| --- | --- |

1.6

Alueiden komitea pitää tervetulleena Euroopan komission aloitetta käynnistää uusi etenemissuunnitelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi. Suunnitelma on jatkoa monille muille asiakirjoille, joissa asetetaan yleisiä tavoitteita unionin tasa-arvopolitiikalle. Komitea on aiemmassa lausunnossaan (1) todennut, että tarvitaan johdonmukainen ja kattava strategia sukupuolten epätasa-arvon torjumiseksi kaikkialla Euroopan unionissa. Sukupuolten tasa-arvo on perusoikeus ja yhteinen arvo, josta ei voida joustaa ja jota ei voida rajoittaa. Se vaatii kuitenkin konkreettisten poliittisten toimien toteuttamista kaikilla hallintotasoilla.

| 1.7 | Euroopan unionin toimielimet ovat yleisesti hyväksyneet Eurooppa-hankkeen menestymisen edellyttävän, että EU ja sen toimielimet pystyvät reagoimaan ihmisiä huolestuttaviin asioihin ruohonjuuritasolla. Etenemissuunnitelman onnistuminen riippuu siis pitkälti unionin toimielinten kyvystä hyödyntää suunnitelman toteuttamisessa paikallis- ja aluehallinnon perinpohjaista asiantuntemusta ja resursseja. On olemassa lukuisia hyviä esimerkkejä paikallis- ja aluetasolla tehdystä onnistuneesta tasa-arvotyöstä, ja tällaisten esimerkkien levittäminen olisi erittäin hyödyllistä. Tämä näyttää jääneen käsillä olevassa etenemissuunnitelmassa huomiotta. |
| --- | --- |

1.7

Euroopan unionin toimielimet ovat yleisesti hyväksyneet Eurooppa-hankkeen menestymisen edellyttävän, että EU ja sen toimielimet pystyvät reagoimaan ihmisiä huolestuttaviin asioihin ruohonjuuritasolla. Etenemissuunnitelman onnistuminen riippuu siis pitkälti unionin toimielinten kyvystä hyödyntää suunnitelman toteuttamisessa paikallis- ja aluehallinnon perinpohjaista asiantuntemusta ja resursseja. On olemassa lukuisia hyviä esimerkkejä paikallis- ja aluetasolla tehdystä onnistuneesta tasa-arvotyöstä, ja tällaisten esimerkkien levittäminen olisi erittäin hyödyllistä. Tämä näyttää jääneen käsillä olevassa etenemissuunnitelmassa huomiotta.

Sukupuolten tasa-arvoa koskevan hallintotavan parantaminen

| 1.8 | Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että etenemissuunnitelmassa tuetaan Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamista. AK aikoo seurata keskustelua siitä, mikä tämän uuden elimen vastuualue tarkasti ottaen on ja miten sen on tarkoitus muotoilla yleiset poliittiset tavoitteet käytännön toimiksi. Alueiden komitea korostaa, että sukupuolten tasa-arvosta eri hallintotasoilla tarvitaan luotettavaa ja vertailukelpoista tutkimustietoa, ja katsoo, että tasa-arvoinstituutin tärkeänä tehtävänä on luoda verkostoja tällaisen tiedon keräämistä ja vaihtamista varten. Lisäksi komitea katsoo, että instituutin toinen keskeinen tehtävä on seurata sukupuolten tasa-arvoa koskevaa koulutuspolitiikkaa ja -käytäntöä eri puolilla EU:ta sekä antaa suosituksia ja tehdä parannusehdotuksia. |
| --- | --- |

1.8

Alueiden komitea on tyytyväinen siihen, että etenemissuunnitelmassa tuetaan Euroopan tasa-arvoinstituutin perustamista. AK aikoo seurata keskustelua siitä, mikä tämän uuden elimen vastuualue tarkasti ottaen on ja miten sen on tarkoitus muotoilla yleiset poliittiset tavoitteet käytännön toimiksi. Alueiden komitea korostaa, että sukupuolten tasa-arvosta eri hallintotasoilla tarvitaan luotettavaa ja vertailukelpoista tutkimustietoa, ja katsoo, että tasa-arvoinstituutin tärkeänä tehtävänä on luoda verkostoja tällaisen tiedon keräämistä ja vaihtamista varten. Lisäksi komitea katsoo, että instituutin toinen keskeinen tehtävä on seurata sukupuolten tasa-arvoa koskevaa koulutuspolitiikkaa ja -käytäntöä eri puolilla EU:ta sekä antaa suosituksia ja tehdä parannusehdotuksia.

| 1.9 | Alueiden komitea korostaa, että tällaisissa toimissa on painotettava vahvasti alue- ja paikallistason osallisuutta. Kehityksen seuraaminen kansalaisia lähimpänä olevalla hallintotasolla sekä parhaiden käytänteiden vaihto ovat avaintekijöitä tasa-arvoinstituutin vaikutuksen maksimoimiseksi. Siksi tasa-arvoinstituutin tulisi selvittää erilaisia tapoja hajauttaa toimintaansa, ja sille tulisi antaa tarvittavat välineet hajautuksen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

1.9

Alueiden komitea korostaa, että tällaisissa toimissa on painotettava vahvasti alue- ja paikallistason osallisuutta. Kehityksen seuraaminen kansalaisia lähimpänä olevalla hallintotasolla sekä parhaiden käytänteiden vaihto ovat avaintekijöitä tasa-arvoinstituutin vaikutuksen maksimoimiseksi. Siksi tasa-arvoinstituutin tulisi selvittää erilaisia tapoja hajauttaa toimintaansa, ja sille tulisi antaa tarvittavat välineet hajautuksen toteuttamiseen.

| 1.10 | Toinen keskeinen tekijä sukupuolten tasa-arvoa koskevan politiikan tehostamiseksi unionin tasolla on tasa-arvokysymysten parissa toimivien EU:n toimielinten hallintokäytännön parantaminen. Tämä tarkoittaa erityisesti komission eri yksiköiden välisen koordinoinnin parantamista, jotta voidaan tehostaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikilla politiikanaloilla. Lisäksi on pyrittävä parantamaan sekä virkamiehille että kouluttajille suunnattua koulutusta kaikilla hallintotasoilla, jotta heidät saadaan tiedostamaan sukupuolten tasa-arvon näkökohdat nykyistä paremmin. Tässä yhteydessä tulisi kiinnittää huomiota myös kielenkäyttöön kaikissa asiakirjoissa, erityisesti sellaisissa, joissa viitataan naisiin vähemmistöryhminä, jotta asiakirjat heijastaisivat entistä paremmin sukupuolineutraalia lähestymistapaa. |
| --- | --- |

1.10

Toinen keskeinen tekijä sukupuolten tasa-arvoa koskevan politiikan tehostamiseksi unionin tasolla on tasa-arvokysymysten parissa toimivien EU:n toimielinten hallintokäytännön parantaminen. Tämä tarkoittaa erityisesti komission eri yksiköiden välisen koordinoinnin parantamista, jotta voidaan tehostaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista kaikilla politiikanaloilla. Lisäksi on pyrittävä parantamaan sekä virkamiehille että kouluttajille suunnattua koulutusta kaikilla hallintotasoilla, jotta heidät saadaan tiedostamaan sukupuolten tasa-arvon näkökohdat nykyistä paremmin. Tässä yhteydessä tulisi kiinnittää huomiota myös kielenkäyttöön kaikissa asiakirjoissa, erityisesti sellaisissa, joissa viitataan naisiin vähemmistöryhminä, jotta asiakirjat heijastaisivat entistä paremmin sukupuolineutraalia lähestymistapaa.

Hajautettu lähestymistapa etenemissuunnitelman tavoitteisiin nähden

| 1.11 | Komission määrittämien keskeisten toiminta-alojen etusijajärjestystä tulisi mahdollisesti tarkistaa. Tehokkuuden varmistamiseksi etenemissuunnitelmassa tulisi keskittyä sekä taloudelliseen että sosiaaliseen tasa-arvoon. Näin voitaisiin poistaa räikeät naisten ja miesten osallistumiseen liittyvät eriarvoisuudet, joita päätöksenteossa ja yleensä politiikassa edelleen vallitsee. Euroopassa ymmärretään yhä laajemmin, että sukupuolten tasa-arvo on paitsi olennaisen tärkeää Euroopan taloudelliselle hyvinvoinnille myös merkittävä tavoite sinänsä. Huolimatta siitä, että Eurooppa voi esimerkiksi ylpeillä nykyään elintasolla, joka kelpaa esikuvaksi muulle maailmalle, on myös totta, että taloudellinen hyvinvointi ei kaikkialla Euroopassa ole johtanut sukupuolten tasa-arvon tai naisten hyvinvoinnin lisääntymiseen. Sen vuoksi on tärkeää korostaa, että taloudellinen hyvinvointi ei automaattisesti johda sukupuolten tasa-arvoon. Jotta Eurooppa saavuttaisi sukupuolten tasa-arvoa koskevan perimmäisen tavoitteensa, etenemisreitin tulee olla suora, ja kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi on hyödynnettävä tarvittavia välineitä. |
| --- | --- |

1.11

Komission määrittämien keskeisten toiminta-alojen etusijajärjestystä tulisi mahdollisesti tarkistaa. Tehokkuuden varmistamiseksi etenemissuunnitelmassa tulisi keskittyä sekä taloudelliseen että sosiaaliseen tasa-arvoon. Näin voitaisiin poistaa räikeät naisten ja miesten osallistumiseen liittyvät eriarvoisuudet, joita päätöksenteossa ja yleensä politiikassa edelleen vallitsee. Euroopassa ymmärretään yhä laajemmin, että sukupuolten tasa-arvo on paitsi olennaisen tärkeää Euroopan taloudelliselle hyvinvoinnille myös merkittävä tavoite sinänsä. Huolimatta siitä, että Eurooppa voi esimerkiksi ylpeillä nykyään elintasolla, joka kelpaa esikuvaksi muulle maailmalle, on myös totta, että taloudellinen hyvinvointi ei kaikkialla Euroopassa ole johtanut sukupuolten tasa-arvon tai naisten hyvinvoinnin lisääntymiseen. Sen vuoksi on tärkeää korostaa, että taloudellinen hyvinvointi ei automaattisesti johda sukupuolten tasa-arvoon. Jotta Eurooppa saavuttaisi sukupuolten tasa-arvoa koskevan perimmäisen tavoitteensa, etenemisreitin tulee olla suora, ja kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi on hyödynnettävä tarvittavia välineitä.

| 1.12 | Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisia lähimpänä ja vastaavat useimmista ihmisten arkielämän kannalta tärkeistä sosiaalisista, koulutusta koskevista ja taloudellisista seikoista, ne voivat saada etenemissuunnitelman arvot ja rakenteet toteutumaan käytännössä. Myös Euroopan komissio tunnustaa tämän toisaalta ja ilmaisee tukensa tasa-arvon eurooppalaiselle peruskirjalle, jonka CEMR on laatinut Euroopan komission viidennen toimintaohjelman yhteydessä. Etenemissuunnitelmassa esitetyt arvot tulee nivoa kiinteäksi osaksi alue- ja paikallistasolla toteutettavaa politiikkaa. Kyseisellä tasolla voidaan parhaiten torjua sukupuolistereotypioita kasvatuksessa, koulutuksessa ja kulttuurin saralla ja vahvistaa sukupuolten tasa-arvoa koskevaa hallintotapaa sekä valvoa prosessin tehokkuutta. |
| --- | --- |

1.12

Koska alue- ja paikallisviranomaiset ovat kansalaisia lähimpänä ja vastaavat useimmista ihmisten arkielämän kannalta tärkeistä sosiaalisista, koulutusta koskevista ja taloudellisista seikoista, ne voivat saada etenemissuunnitelman arvot ja rakenteet toteutumaan käytännössä. Myös Euroopan komissio tunnustaa tämän toisaalta ja ilmaisee tukensa tasa-arvon eurooppalaiselle peruskirjalle, jonka CEMR on laatinut Euroopan komission viidennen toimintaohjelman yhteydessä. Etenemissuunnitelmassa esitetyt arvot tulee nivoa kiinteäksi osaksi alue- ja paikallistasolla toteutettavaa politiikkaa. Kyseisellä tasolla voidaan parhaiten torjua sukupuolistereotypioita kasvatuksessa, koulutuksessa ja kulttuurin saralla ja vahvistaa sukupuolten tasa-arvoa koskevaa hallintotapaa sekä valvoa prosessin tehokkuutta.

| 1.13 | Unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason elimissä sukupuolten tasa-arvon kysymyksiä on tapana käsitellä lähinnä tilastojen näkökulmasta. Vaikka luotettavat ja vertailukelpoiset tilastot ovat hyödyllisiä ja tarpeellisia vallitsevan tilanteen ymmärtämiseksi, vaarana on, että niitä saatetaan käyttää pelkästään näennäiseen sukupuolten tasa-arvoon tähtäävän politiikan perusteena. Siksi on tarpeen varmistaa, että tilastoja tulkitaan täsmällisesti, jotta niiden pohjalta voidaan toteuttaa asianmukaisia käytännön toimia. Sukupuolittain eriteltyjen tilastotietojen avulla voidaan arvioida paremmin sekä esitettyjä tietoja että unioni-, alue- ja paikallistasolla sovelletun sukupuolten tasa-arvoon tähtäävän politiikan ajankohtaisia vaikutuksia tai puutteita. |
| --- | --- |

1.13

Unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason elimissä sukupuolten tasa-arvon kysymyksiä on tapana käsitellä lähinnä tilastojen näkökulmasta. Vaikka luotettavat ja vertailukelpoiset tilastot ovat hyödyllisiä ja tarpeellisia vallitsevan tilanteen ymmärtämiseksi, vaarana on, että niitä saatetaan käyttää pelkästään näennäiseen sukupuolten tasa-arvoon tähtäävän politiikan perusteena. Siksi on tarpeen varmistaa, että tilastoja tulkitaan täsmällisesti, jotta niiden pohjalta voidaan toteuttaa asianmukaisia käytännön toimia. Sukupuolittain eriteltyjen tilastotietojen avulla voidaan arvioida paremmin sekä esitettyjä tietoja että unioni-, alue- ja paikallistasolla sovelletun sukupuolten tasa-arvoon tähtäävän politiikan ajankohtaisia vaikutuksia tai puutteita.

Edellytysten luominen perhe- ja työelämän yhteensovittamiselle

| 1.14 | Näyttää myös siltä, että juuri alue- ja paikallistasolla uusia varoja ja aloitteita voidaan hyödyntää tehokkaasti arvojen ilmentämiseksi ja etenemissuunnitelman toteuttamisen edellyttämien rakenteiden tarjoamiseksi. Sosiaalisten yhteisösuunnitelmien laatiminen voi olla yksi keino auttaa alue- ja paikallisviranomaisia selvittämään paikalliset vaatimukset ja vastaamaan epäsuotuisassa asemassa olevien kohderyhmien tarpeisiin tieteellisten tutkimusten perusteella. |
| --- | --- |

1.14

Näyttää myös siltä, että juuri alue- ja paikallistasolla uusia varoja ja aloitteita voidaan hyödyntää tehokkaasti arvojen ilmentämiseksi ja etenemissuunnitelman toteuttamisen edellyttämien rakenteiden tarjoamiseksi. Sosiaalisten yhteisösuunnitelmien laatiminen voi olla yksi keino auttaa alue- ja paikallisviranomaisia selvittämään paikalliset vaatimukset ja vastaamaan epäsuotuisassa asemassa olevien kohderyhmien tarpeisiin tieteellisten tutkimusten perusteella.

| 1.15 | On selvää, että Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen edellyttää sekä miesten että etenkin naisten panosta. Tämä tarkoittaa muun muassa naisten osallistumista työelämään, miesten nykyistä suurempaa osallistumista perhevelvollisuuksiin sekä niin miesten kuin naisten mahdollisuutta sovittaa yhteen perhe- ja työelämän vaatimukset, millä on todennäköisesti ratkaiseva vaikutus EU:n väestörakenteen tulevaan kehitykseen. |
| --- | --- |

1.15

On selvää, että Lissabonin tavoitteiden saavuttaminen edellyttää sekä miesten että etenkin naisten panosta. Tämä tarkoittaa muun muassa naisten osallistumista työelämään, miesten nykyistä suurempaa osallistumista perhevelvollisuuksiin sekä niin miesten kuin naisten mahdollisuutta sovittaa yhteen perhe- ja työelämän vaatimukset, millä on todennäköisesti ratkaiseva vaikutus EU:n väestörakenteen tulevaan kehitykseen.

| 1.16 | Tämän päämäärän saavuttamiseksi on välttämätöntä ryhtyä tehokkaisiin toimiin, joilla kannustetaan miesten yhdenvertaista osallistumista perhevelvollisuuksiin, sekä parantaa ja lisätä lastenhoitopalveluita, jotka ovat niitä tarvitsevien käytettävissä kohtuuhinnoin. Monien jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan Barcelonassa vuonna 2002 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tältä osin, ja niiden tulee tässä yhteydessä tehdä tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

1.16

Tämän päämäärän saavuttamiseksi on välttämätöntä ryhtyä tehokkaisiin toimiin, joilla kannustetaan miesten yhdenvertaista osallistumista perhevelvollisuuksiin, sekä parantaa ja lisätä lastenhoitopalveluita, jotka ovat niitä tarvitsevien käytettävissä kohtuuhinnoin. Monien jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan Barcelonassa vuonna 2002 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tältä osin, ja niiden tulee tässä yhteydessä tehdä tiivistä yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa.

| 1.17 | Pitkän aikavälin poliittisten tavoitteiden merkitys riippuu siitä, onnistutaanko laatimaan asianmukaisesti rahoitettavia konkreettisia toimia, joiden yhteydessä annetaan arvoa jokaiselle yhteisön jäsenelle ja joista jokainen hyötyy. Samanaikaisesti tulee kannustaa ja tukea uusia aloitteita, joilla poistetaan mies- tai naissukupuoleen perustuvat stereotypiat työelämässä, yksityiselämässä ja politiikassa. |
| --- | --- |

1.17

Pitkän aikavälin poliittisten tavoitteiden merkitys riippuu siitä, onnistutaanko laatimaan asianmukaisesti rahoitettavia konkreettisia toimia, joiden yhteydessä annetaan arvoa jokaiselle yhteisön jäsenelle ja joista jokainen hyötyy. Samanaikaisesti tulee kannustaa ja tukea uusia aloitteita, joilla poistetaan mies- tai naissukupuoleen perustuvat stereotypiat työelämässä, yksityiselämässä ja politiikassa.

| 1.18 | Alueiden komitea katsoo, että tärkeintä on varmistaa, että sukupuolten tasa-arvon toteutumiselle on olemassa konkreettiset mahdollisuudet. Viime kädessä juuri mahdollisuuksien olemassaololla on ratkaiseva merkitys. Markkinatoimijat ovat kiinnostuneita voitosta ja hinnoittelupolitiikasta, mutta myös tarjottavien palveluiden laadusta. Sukupuolten tasa-arvo voi toteutua ainoastaan siinä tapauksessa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus saada laadukkaita peruspalveluita. EU:n sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa kyseiset näkökohdat tulisi ottaa huomioon. |
| --- | --- |

1.18

Alueiden komitea katsoo, että tärkeintä on varmistaa, että sukupuolten tasa-arvon toteutumiselle on olemassa konkreettiset mahdollisuudet. Viime kädessä juuri mahdollisuuksien olemassaololla on ratkaiseva merkitys. Markkinatoimijat ovat kiinnostuneita voitosta ja hinnoittelupolitiikasta, mutta myös tarjottavien palveluiden laadusta. Sukupuolten tasa-arvo voi toteutua ainoastaan siinä tapauksessa, että kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus saada laadukkaita peruspalveluita. EU:n sosiaalipoliittisessa toimintaohjelmassa kyseiset näkökohdat tulisi ottaa huomioon.

Vankat oikeudelliset puitteet ja niiden asianmukainen soveltaminen

| 1.19 | Unioni antoi samapalkkaisuutta koskevat säädökset kymmeniä vuosia sitten. Tasa-arvo ei kuitenkaan ole vielä läheskään toteutunut (2). EU:n toimielinten tulee poliittisesti sitoutua voimakkaasti huolehtimaan, että olemassa olevat direktiivit tai muut säädökset pannaan täytäntöön, ja tarvittaessa nostamaan tuomioistuimessa kanne sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät tästä huolimatta piittaa nykyisistä ja tulevista direktiiveistä ja muista säädöksistä. EU:n on tiedostettava nykytilanne ja toimittava sen puolesta, että sukupuolten tasa-arvoon sitoudutaan vankasti kaikissa jäsenvaltioissa. Sukupuolten tasa-arvosta on tultava todellinen prioriteetti jokaisessa jäsenvaltiossa, mikä myös vahvistaisi EU:n asemaa käsiteltäessä mainittuja kysymyksiä kansainvälisillä foorumeilla. |
| --- | --- |

1.19

Unioni antoi samapalkkaisuutta koskevat säädökset kymmeniä vuosia sitten. Tasa-arvo ei kuitenkaan ole vielä läheskään toteutunut (2). EU:n toimielinten tulee poliittisesti sitoutua voimakkaasti huolehtimaan, että olemassa olevat direktiivit tai muut säädökset pannaan täytäntöön, ja tarvittaessa nostamaan tuomioistuimessa kanne sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät tästä huolimatta piittaa nykyisistä ja tulevista direktiiveistä ja muista säädöksistä. EU:n on tiedostettava nykytilanne ja toimittava sen puolesta, että sukupuolten tasa-arvoon sitoudutaan vankasti kaikissa jäsenvaltioissa. Sukupuolten tasa-arvosta on tultava todellinen prioriteetti jokaisessa jäsenvaltiossa, mikä myös vahvistaisi EU:n asemaa käsiteltäessä mainittuja kysymyksiä kansainvälisillä foorumeilla.

| 1.20 | Myös ihmiskaupan vastaisia toimia on syytä tehostaa pikaisesti. Alue- ja paikallisviranomaisia on autettava torjumaan ihmiskauppaa ja laittomien maahanmuuttajien taloudellista hyväksikäyttöä. Ihmiskaupasta on tullut mittasuhteiltaan valtava ongelma, ja siihen on pikaisesti kiinnitettävä huomiota. Lisäksi on pyrittävä varmistamaan, että säilöön otettujen laittomien maahanmuuttajien, erityisesti naisten ja lasten ihmisarvoa ja oikeuksia kunnioitetaan. Alueiden komitea asettaa tavoitteekseen kannustaa ja lisätä jäsentensä yhteistyötä kyseisiin oikeuksiin kohdistuvien väärinkäytösten torjumiseksi. Siten voidaan lisätä EU:ssa tehtävän yhteistyön tehokkuutta taistelussa näitä ihmisarvoa loukkaavia vakavia rikoksia vastaan, jotka aiheuttavat erittäin suurta kärsimystä ja paljon vaikeuksia. Samalla voidaan luoda entistä vankempi pohja kansainväliselle yhteistyölle, jota on lisättävä hallinnon kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

1.20

Myös ihmiskaupan vastaisia toimia on syytä tehostaa pikaisesti. Alue- ja paikallisviranomaisia on autettava torjumaan ihmiskauppaa ja laittomien maahanmuuttajien taloudellista hyväksikäyttöä. Ihmiskaupasta on tullut mittasuhteiltaan valtava ongelma, ja siihen on pikaisesti kiinnitettävä huomiota. Lisäksi on pyrittävä varmistamaan, että säilöön otettujen laittomien maahanmuuttajien, erityisesti naisten ja lasten ihmisarvoa ja oikeuksia kunnioitetaan. Alueiden komitea asettaa tavoitteekseen kannustaa ja lisätä jäsentensä yhteistyötä kyseisiin oikeuksiin kohdistuvien väärinkäytösten torjumiseksi. Siten voidaan lisätä EU:ssa tehtävän yhteistyön tehokkuutta taistelussa näitä ihmisarvoa loukkaavia vakavia rikoksia vastaan, jotka aiheuttavat erittäin suurta kärsimystä ja paljon vaikeuksia. Samalla voidaan luoda entistä vankempi pohja kansainväliselle yhteistyölle, jota on lisättävä hallinnon kaikilla tasoilla.

| 1.21 | Sukupuoleen perustuvassa väkivallassa on ennen kaikkea kyse miesten naisiin kohdistamasta väkivallasta. Kyseessä on vakava yhteiskunnallinen ongelma, joka saattaa vaarantaa naisten ja lasten terveyden, hyvinvoinnin ja hengen. Sukupuoleen perustuvalla väkivallalla loukataan sellaisia perusoikeuksia kuin oikeus omaan elämään, turvallisuuteen, vapauteen, arvokkuuteen sekä fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen. Tärkeimpiä ennaltaehkäiseviä toimia ovat tiedonjako sekä aktiivinen toiminta arvojen ja asenteiden kehittämiseksi. Työskentelemällä aktiivisesti sukupuolten tasa-arvon lisäämiseksi voidaan luoda yhteiskunta, jossa tytöillä ja pojilla on yhtäläiset lähtökohdat ja oikeudet ja jossa tytöt ja naiset eivät joudu alttiiksi miesten väkivallalle. Alue- ja paikallisviranomaisilla on kansalaista lähimpänä toimivana hallinnon tasona suuri vastuu kyseisistä asioista. Niillä on myös tarjottavana runsaasti kokemuksia ja hyviä esimerkkejä muun muassa ohjelmista, joita on suunnattu sekä rikosten uhreille että tekijöille. |
| --- | --- |

1.21

Sukupuoleen perustuvassa väkivallassa on ennen kaikkea kyse miesten naisiin kohdistamasta väkivallasta. Kyseessä on vakava yhteiskunnallinen ongelma, joka saattaa vaarantaa naisten ja lasten terveyden, hyvinvoinnin ja hengen. Sukupuoleen perustuvalla väkivallalla loukataan sellaisia perusoikeuksia kuin oikeus omaan elämään, turvallisuuteen, vapauteen, arvokkuuteen sekä fyysiseen ja henkiseen koskemattomuuteen. Tärkeimpiä ennaltaehkäiseviä toimia ovat tiedonjako sekä aktiivinen toiminta arvojen ja asenteiden kehittämiseksi. Työskentelemällä aktiivisesti sukupuolten tasa-arvon lisäämiseksi voidaan luoda yhteiskunta, jossa tytöillä ja pojilla on yhtäläiset lähtökohdat ja oikeudet ja jossa tytöt ja naiset eivät joudu alttiiksi miesten väkivallalle. Alue- ja paikallisviranomaisilla on kansalaista lähimpänä toimivana hallinnon tasona suuri vastuu kyseisistä asioista. Niillä on myös tarjottavana runsaasti kokemuksia ja hyviä esimerkkejä muun muassa ohjelmista, joita on suunnattu sekä rikosten uhreille että tekijöille.

Sukupuolten tasa-arvo päätöksenteossa

| 1.22 | Sukupuolten todellisen tasa-arvon toteuttamiseksi on puututtava siihen, että naiset ovat aliedustettuina poliittisessa ja taloudellisessa päätöksenteossa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on ongelman ratkaisemisessa keskeinen rooli, koska naisten ja miesten osallistumista politiikkaan ja talouselämään tulee lähteä tasapuolistamaan alhaalta ylöspäin. AK ehdottaa tässä yhteydessä, että eri hallintotasoilla keskusteltaisiin kiintiöjärjestelmien käyttöönotosta. Kiintiöt sinänsä eivät kuitenkaan ratkaise epätasa-arvon ja syrjinnän ongelmaa, mutta ne voivat olla osa laajaa ja yhdennettyä strategiaa sellaisten rakenteiden purkamiseksi, jotka nykyään estävät naisia osallistumasta päätöksentekoon. |
| --- | --- |

1.22

Sukupuolten todellisen tasa-arvon toteuttamiseksi on puututtava siihen, että naiset ovat aliedustettuina poliittisessa ja taloudellisessa päätöksenteossa. Alue- ja paikallisviranomaisilla on ongelman ratkaisemisessa keskeinen rooli, koska naisten ja miesten osallistumista politiikkaan ja talouselämään tulee lähteä tasapuolistamaan alhaalta ylöspäin. AK ehdottaa tässä yhteydessä, että eri hallintotasoilla keskusteltaisiin kiintiöjärjestelmien käyttöönotosta. Kiintiöt sinänsä eivät kuitenkaan ratkaise epätasa-arvon ja syrjinnän ongelmaa, mutta ne voivat olla osa laajaa ja yhdennettyä strategiaa sellaisten rakenteiden purkamiseksi, jotka nykyään estävät naisia osallistumasta päätöksentekoon.

| 1.23 | Koska vuosi 2007 on nimetty yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodeksi, alueiden komitean on muistutettava jäsenvaltioita niiden velvollisuudesta huolehtia tasa-arvon toteutumisesta AK:n maakohtaisissa valtuuskunnissa. |
| --- | --- |

1.23

Koska vuosi 2007 on nimetty yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodeksi, alueiden komitean on muistutettava jäsenvaltioita niiden velvollisuudesta huolehtia tasa-arvon toteutumisesta AK:n maakohtaisissa valtuuskunnissa.

| 1.24 | AK:n poliittisia ryhmiä kannustetaan osallistumaan aktiivisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevaan keskusteluun. AK:n itsensä tulisi sitoutua teemavuoteen mm. laatimalla strategia, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, kuinka se pyrkii ratkaisemaan maakohtaisten valtuuskuntien ja poliittisten ryhmien kanssa AK:n jäsenistön sukupuolijakauman epätasapainoon liittyvän kysymyksen. |
| --- | --- |

1.24

AK:n poliittisia ryhmiä kannustetaan osallistumaan aktiivisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevaan keskusteluun. AK:n itsensä tulisi sitoutua teemavuoteen mm. laatimalla strategia, jossa esitetään yksityiskohtaisesti, kuinka se pyrkii ratkaisemaan maakohtaisten valtuuskuntien ja poliittisten ryhmien kanssa AK:n jäsenistön sukupuolijakauman epätasapainoon liittyvän kysymyksen.

| 1.25 | Lisäksi alueiden komitean olisi valiokuntiensa välityksellä sitouduttava huolehtimaan siitä, että komitean tulevat lausunnot perustuvat yhtä lailla sekä naisten että miesten panokseen ja osallisuuteen ja että tavoitteena on tasa-arvon toteutuminen kaikessa komitean toiminnassa. |
| --- | --- |

1.25

Lisäksi alueiden komitean olisi valiokuntiensa välityksellä sitouduttava huolehtimaan siitä, että komitean tulevat lausunnot perustuvat yhtä lailla sekä naisten että miesten panokseen ja osallisuuteen ja että tavoitteena on tasa-arvon toteutuminen kaikessa komitean toiminnassa.

Muuttuvat kulttuurinormit — sukupuolineutraalilla tavalla toteutuva tasa-arvo

| 1.26 | Unionin ja sen ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisviranomaistahojen koko ja ikä vaihtelevat, mutta niillä on samat tehtävät ja toimintaperiaatteet. Ne ovat ennen muuta muutoksentekijöitä, koska ne tuntevat paikalliset ja alueelliset tarpeet ja ovat avainasemassa sen varmistamiseksi, että palvelut suunnitellaan yhteisöjen hyvinvoinnin lisäämistä koskevien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

1.26

Unionin ja sen ulkopuolisten valtioiden alue- ja paikallisviranomaistahojen koko ja ikä vaihtelevat, mutta niillä on samat tehtävät ja toimintaperiaatteet. Ne ovat ennen muuta muutoksentekijöitä, koska ne tuntevat paikalliset ja alueelliset tarpeet ja ovat avainasemassa sen varmistamiseksi, että palvelut suunnitellaan yhteisöjen hyvinvoinnin lisäämistä koskevien vaatimusten mukaisesti.

| 1.27 | Keskeinen haaste on käydä kaikille kansalaisille avointa keskustelua ja toteuttaa konkreettisia toimia sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

1.27

Keskeinen haaste on käydä kaikille kansalaisille avointa keskustelua ja toteuttaa konkreettisia toimia sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi.

| 1.28 | Alue- ja paikallisviranomaisten tulisi pyrkiä edistämään sukupuolten tasa-arvoa joko omarahoitteisten tai EU:n varoista rahoitettavien hankkeiden avulla jo peruskoulun alaluokilla, esimerkiksi levittämällä tietoa eri maiden onnistuneista kokemuksista. |
| --- | --- |

1.28

Alue- ja paikallisviranomaisten tulisi pyrkiä edistämään sukupuolten tasa-arvoa joko omarahoitteisten tai EU:n varoista rahoitettavien hankkeiden avulla jo peruskoulun alaluokilla, esimerkiksi levittämällä tietoa eri maiden onnistuneista kokemuksista.

| 1.29 | Poliittiset päätöksentekijät voivat kaikilla eri tasoilla muuttaa vallitsevia asioiden esittämistapoja ja siten myös kulttuurinormeja. Keinoina voisivat olla strategiat, joiden pohjalta kasvattajat, työnantajat ja työntekijät, kansalliset ja kansainväliset elimet ja etenkin viestimet pyrkisivät vaikuttamaan kulloiseenkin yhteisöön ja varmistamaan sukupuolten tasa-arvon yhä paremman toteutumisen. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että sukupuolten tasa-arvon tulisi olla osa kaikkea alue- ja paikallisviranomaisten mutta myös jäsenvaltio- ja unionitason elinten kansalaisille suuntaamaa viestintää. Tämä taas edellyttää paitsi eri hallintoelinten vastuuhenkilöiden myös viestinten edustajien asianmukaista kouluttamista, jotta heidät saadaan tiedostamaan sukupuolten tasa-arvon näkökohdat aiempaa paremmin. Euroopan tulevaisuudesta käydään parhaillaan keskustelua komission esittämän K-suunnitelman (kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu) pohjalta, ja alueiden komitea haluaa lisätä suunnitelmaan vielä neljännen K:n eli keskushallinnon hajauttamisen. Keskustelun yhteydessä tulisi ottaa huomioon myös sukupuolten tasa-arvon kysymykset, sillä niillä on tärkeä merkitys lähennettäessä unionia kansalaisiinsa. |
| --- | --- |

1.29

Poliittiset päätöksentekijät voivat kaikilla eri tasoilla muuttaa vallitsevia asioiden esittämistapoja ja siten myös kulttuurinormeja. Keinoina voisivat olla strategiat, joiden pohjalta kasvattajat, työnantajat ja työntekijät, kansalliset ja kansainväliset elimet ja etenkin viestimet pyrkisivät vaikuttamaan kulloiseenkin yhteisöön ja varmistamaan sukupuolten tasa-arvon yhä paremman toteutumisen. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että sukupuolten tasa-arvon tulisi olla osa kaikkea alue- ja paikallisviranomaisten mutta myös jäsenvaltio- ja unionitason elinten kansalaisille suuntaamaa viestintää. Tämä taas edellyttää paitsi eri hallintoelinten vastuuhenkilöiden myös viestinten edustajien asianmukaista kouluttamista, jotta heidät saadaan tiedostamaan sukupuolten tasa-arvon näkökohdat aiempaa paremmin. Euroopan tulevaisuudesta käydään parhaillaan keskustelua komission esittämän K-suunnitelman (kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu) pohjalta, ja alueiden komitea haluaa lisätä suunnitelmaan vielä neljännen K:n eli keskushallinnon hajauttamisen. Keskustelun yhteydessä tulisi ottaa huomioon myös sukupuolten tasa-arvon kysymykset, sillä niillä on tärkeä merkitys lähennettäessä unionia kansalaisiinsa.

2.   Alueiden komitean suositukset

| 2.1 | Kasvatuksellisten, taloudellisten ja sosiaalisten tekijöiden tarkastelun lisäksi EU:n tulisi tehdä tiivistä yhteistyötä viestinten kanssa ja osoittaa, että unioni haluaa laatia käytännesäännöstöjä, joilla ei puututtaisi saavutettuihin vapauksiin eikä luovuuteen mutta kitkettäisiin sellaiset piirteet, jotka tekevät etenemissuunnitelman ensisijaiset tavoitteet tyhjiksi. Viestimien avulla voidaan kyllä levittää sanomaa etenemissuunnitelman arvoista, mutta syvälle juurtunut omien etujen ajaminen saattaa epäsuorasti haitata suunnitelmaa. Etenemissuunnitelman tavoitteiden täyttäminen saattaakin lopulta panna koetukselle EU:n kyvyn saada aikaan eurooppalainen yhteiskunta, jossa sukupuolten tasa-arvoa edistetään muutenkin kuin antamalla tyhjiä lupauksia. |
| --- | --- |

2.1

Kasvatuksellisten, taloudellisten ja sosiaalisten tekijöiden tarkastelun lisäksi EU:n tulisi tehdä tiivistä yhteistyötä viestinten kanssa ja osoittaa, että unioni haluaa laatia käytännesäännöstöjä, joilla ei puututtaisi saavutettuihin vapauksiin eikä luovuuteen mutta kitkettäisiin sellaiset piirteet, jotka tekevät etenemissuunnitelman ensisijaiset tavoitteet tyhjiksi. Viestimien avulla voidaan kyllä levittää sanomaa etenemissuunnitelman arvoista, mutta syvälle juurtunut omien etujen ajaminen saattaa epäsuorasti haitata suunnitelmaa. Etenemissuunnitelman tavoitteiden täyttäminen saattaakin lopulta panna koetukselle EU:n kyvyn saada aikaan eurooppalainen yhteiskunta, jossa sukupuolten tasa-arvoa edistetään muutenkin kuin antamalla tyhjiä lupauksia.

| 2.2 | Jotta demokratia on toimivaa ja merkityksekästä, sen on taattava, että kansalaiset voivat osallistua täysimittaisesti arkielämäänsä koskevien lopullisten ja sitovien päätösten tekemiseen. Niin kauan kun sukupuolten tasa-arvo päätöksenteossa ei ole toteutunut, myös demokratia EU:ssa on puutteellista. Alueiden komitean ja muiden EU:n toimielinten on yhdessä pyrittävä nopeuttamaan demokraattisten prosessien uudistamista jäsenvaltioissa ehdottamalla eettisiä normeja poliittiselle hallintokäytännölle jatkuvasti globaalistuvassa maailmassa. Sukupuolten tasa-arvo on yksi näistä normeista. |
| --- | --- |

2.2

Jotta demokratia on toimivaa ja merkityksekästä, sen on taattava, että kansalaiset voivat osallistua täysimittaisesti arkielämäänsä koskevien lopullisten ja sitovien päätösten tekemiseen. Niin kauan kun sukupuolten tasa-arvo päätöksenteossa ei ole toteutunut, myös demokratia EU:ssa on puutteellista. Alueiden komitean ja muiden EU:n toimielinten on yhdessä pyrittävä nopeuttamaan demokraattisten prosessien uudistamista jäsenvaltioissa ehdottamalla eettisiä normeja poliittiselle hallintokäytännölle jatkuvasti globaalistuvassa maailmassa. Sukupuolten tasa-arvo on yksi näistä normeista.

| 2.3 | Perheväkivaltaa ja erityisesti miesten naisiin kohdistamaa väkivaltaa olisi käsiteltävä myös Euroopan komissiossa. Tavoitteena on, että jäsenvaltioiden yhteistyötä lisäämällä voidaan helpottaa perheväkivallasta epäiltyjen yksilöiden asettamista syytteeseen, vaikka he olisivat vaihtaneet asuinmaataan. |
| --- | --- |

2.3

Perheväkivaltaa ja erityisesti miesten naisiin kohdistamaa väkivaltaa olisi käsiteltävä myös Euroopan komissiossa. Tavoitteena on, että jäsenvaltioiden yhteistyötä lisäämällä voidaan helpottaa perheväkivallasta epäiltyjen yksilöiden asettamista syytteeseen, vaikka he olisivat vaihtaneet asuinmaataan.

| 2.4 | Sukupuolten tasa-arvoa voi olla vaikea saavuttaa ennen kuin sellaisia palveluita on yleisesti saatavilla, jotka antavat naisille mahdollisuuden ottaa oikeutettu paikkansa päätöksentekojärjestelmissä. Jos etenemissuunnitelman tavoitteet saavutetaan, naisten pääsy työmarkkinoille helpottuu ja heidän mahdollisuutensa taloudelliseen riippumattomuuteen paranevat. |
| --- | --- |

2.4

Sukupuolten tasa-arvoa voi olla vaikea saavuttaa ennen kuin sellaisia palveluita on yleisesti saatavilla, jotka antavat naisille mahdollisuuden ottaa oikeutettu paikkansa päätöksentekojärjestelmissä. Jos etenemissuunnitelman tavoitteet saavutetaan, naisten pääsy työmarkkinoille helpottuu ja heidän mahdollisuutensa taloudelliseen riippumattomuuteen paranevat.

| 2.5 | Alue- ja paikallisviranomaisten tulisi merkittävinä työnantajina näyttää esimerkkiä ja asettaa sukupuolten tasa-arvolle korkeita vaatimuksia. Useissa tapauksissa tämä voitaisiin varmistaa esimerkiksi huolehtimalla siitä, että työhönotosta vastaavissa elimissä on yhtä lailla naisia kuin miehiäkin. Tämä päätöksenteon kannalta olennainen tekijä jää erittäin usein huomiotta. |
| --- | --- |

2.5

Alue- ja paikallisviranomaisten tulisi merkittävinä työnantajina näyttää esimerkkiä ja asettaa sukupuolten tasa-arvolle korkeita vaatimuksia. Useissa tapauksissa tämä voitaisiin varmistaa esimerkiksi huolehtimalla siitä, että työhönotosta vastaavissa elimissä on yhtä lailla naisia kuin miehiäkin. Tämä päätöksenteon kannalta olennainen tekijä jää erittäin usein huomiotta.

| 2.6 | Toinen samansuuntainen askel olisi se, että alueiden komitea pyrkisi näyttämään esimerkkiä paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason toimielimille varmistamalla, että työhönottomenettelyssä otetaan huomioon tulevien työnhakijoiden kyky ymmärtää sukupuolten tasa-arvon kysymyksiä, sekä parantamalla esimerkiksi koulutus ja täydennyskoulutustoimin nykyisten työntekijöiden kykyä tiedostaa mainittuja näkökohtia. |
| --- | --- |

2.6

Toinen samansuuntainen askel olisi se, että alueiden komitea pyrkisi näyttämään esimerkkiä paikallis-, alue-, jäsenvaltio- ja unionitason toimielimille varmistamalla, että työhönottomenettelyssä otetaan huomioon tulevien työnhakijoiden kyky ymmärtää sukupuolten tasa-arvon kysymyksiä, sekä parantamalla esimerkiksi koulutus ja täydennyskoulutustoimin nykyisten työntekijöiden kykyä tiedostaa mainittuja näkökohtia.

| 2.7 | AK:n jäsenistön sukupuolijakauma ei ole tasapainoinen, minkä johdosta AK:ta ei voida pitää hyvien käytänteiden mallina paikallis- ja aluehallinnolle EU:ssa. AK:n tulisi hyödyntää ”Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007” katalysaattorina ja laatia yhteistyössä maakohtaisten valtuuskuntien ja komiteassa edustettuina olevien poliittisten ryhmien kanssa strategia naisten ja miesten tasapainoisen edustuksen saavuttamiseksi, ja julkaista kyseinen strategia vuoden 2007 kuluessa. |
| --- | --- |

2.7

AK:n jäsenistön sukupuolijakauma ei ole tasapainoinen, minkä johdosta AK:ta ei voida pitää hyvien käytänteiden mallina paikallis- ja aluehallinnolle EU:ssa. AK:n tulisi hyödyntää ”Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007” katalysaattorina ja laatia yhteistyössä maakohtaisten valtuuskuntien ja komiteassa edustettuina olevien poliittisten ryhmien kanssa strategia naisten ja miesten tasapainoisen edustuksen saavuttamiseksi, ja julkaista kyseinen strategia vuoden 2007 kuluessa.

| 2.8 | Lisäksi on syytä puuttua tiukasti muihinkin sellaisiin aloihin, joilla sukupuolten eriarvoisuus vaikuttaa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen kielteisesti, sillä eriarvoisuus tahtoo viivästyttää ja vaikeuttaa naisten täysipainoista ja yhdenvertaista osallistumista kaikilla elämän osa-alueilla. Silmiinpistäviä esimerkkejä löytyy monilta yhteiskuntapolitiikan lohkoilta, kuten terveydenhuollosta, koulutuksesta, sosiaaliturvasta ja asumisesta, joissa sukupuolieroja ei oteta riittävästi huomioon. |
| --- | --- |

2.8

Lisäksi on syytä puuttua tiukasti muihinkin sellaisiin aloihin, joilla sukupuolten eriarvoisuus vaikuttaa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseen kielteisesti, sillä eriarvoisuus tahtoo viivästyttää ja vaikeuttaa naisten täysipainoista ja yhdenvertaista osallistumista kaikilla elämän osa-alueilla. Silmiinpistäviä esimerkkejä löytyy monilta yhteiskuntapolitiikan lohkoilta, kuten terveydenhuollosta, koulutuksesta, sosiaaliturvasta ja asumisesta, joissa sukupuolieroja ei oteta riittävästi huomioon.

| 2.9 | Jotta voitaisiin lisätä perheiden elämää helpottavia toimia ja siten varmistaa, että naisilla ja miehillä on yhtäläiset mahdollisuudet tehdä palkkatyötä ja saada palveluita, alue- ja paikallisviranomaiset voivat pyrkiä käynnistämään kumppanuusaloitteita yksityis- ja julkissektorin toimijoiden kanssa lastenhoitopalveluiden saatavuuden parantamiseksi. Aloitteisiin voitaisiin saada rahoitusta joko rakennerahastoista tai uudesta Progress-ohjelmasta tai molemmista. Alueiden komitean tulisi järjestää poliittiset rakenteensa ja henkilöstönsä asema siten, että komitea tarjoaisi roolimallin. Jotta se olisi mahdollista, AK:sta on tultava tiennäyttäjä lastenhoitopalveluiden tarjoamisessa, kun otetaan huomioon, että komitean työntekijät, kaikenlaiset järjestöt ja politiikassa mukana olevat henkilöt käyttävät jatkuvasti komitean tiloja. |
| --- | --- |

2.9

Jotta voitaisiin lisätä perheiden elämää helpottavia toimia ja siten varmistaa, että naisilla ja miehillä on yhtäläiset mahdollisuudet tehdä palkkatyötä ja saada palveluita, alue- ja paikallisviranomaiset voivat pyrkiä käynnistämään kumppanuusaloitteita yksityis- ja julkissektorin toimijoiden kanssa lastenhoitopalveluiden saatavuuden parantamiseksi. Aloitteisiin voitaisiin saada rahoitusta joko rakennerahastoista tai uudesta Progress-ohjelmasta tai molemmista. Alueiden komitean tulisi järjestää poliittiset rakenteensa ja henkilöstönsä asema siten, että komitea tarjoaisi roolimallin. Jotta se olisi mahdollista, AK:sta on tultava tiennäyttäjä lastenhoitopalveluiden tarjoamisessa, kun otetaan huomioon, että komitean työntekijät, kaikenlaiset järjestöt ja politiikassa mukana olevat henkilöt käyttävät jatkuvasti komitean tiloja.

| 2.10 | Paikallis- ja alueviranomaisten potentiaaliin tulisi edellä mainituista syistä kiinnittää runsaasti huomiota, sillä ne ovat muita paremmassa asemassa toteuttamaan etenemissuunnitelman siten, että toteuttamisympäristön kulttuuriset ja sosioekonomiset näkökohdat otetaan täysin huomioon. Alueiden komitea katsoo, että etenemissuunnitelman tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos sukupuolten tasa-arvoa lähdetään toteuttamaan alhaalta ylöspäin ja kansalaiset ovat toiminnassa täysipainoisesti mukana alue- ja paikallistasolla. Kaikille paikallis- ja alueyhteisöille erittäin hyödyllinen viitekehys tässä yhteydessä on CEMR:n laatima tasa-arvon eurooppalainen peruskirja. Siinä tuodaan esiin, miten etenemissuunnitelman tavoitteet voidaan konkreettisesti toteuttaa ottamalla samalla huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen toimivalta. Sen lisäksi, että alue- ja paikallishallinnon tulisi päästä suoraan mukaan etenemissuunnitelman tavoitteiden hajautettuun toteuttamiseen, alueiden komitean ja sen jäsenten tulisi edistää ja kannattaa sukupuolten tasa-arvoa sekä valvoa sen toteutumista. |
| --- | --- |

2.10

Paikallis- ja alueviranomaisten potentiaaliin tulisi edellä mainituista syistä kiinnittää runsaasti huomiota, sillä ne ovat muita paremmassa asemassa toteuttamaan etenemissuunnitelman siten, että toteuttamisympäristön kulttuuriset ja sosioekonomiset näkökohdat otetaan täysin huomioon. Alueiden komitea katsoo, että etenemissuunnitelman tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos sukupuolten tasa-arvoa lähdetään toteuttamaan alhaalta ylöspäin ja kansalaiset ovat toiminnassa täysipainoisesti mukana alue- ja paikallistasolla. Kaikille paikallis- ja alueyhteisöille erittäin hyödyllinen viitekehys tässä yhteydessä on CEMR:n laatima tasa-arvon eurooppalainen peruskirja. Siinä tuodaan esiin, miten etenemissuunnitelman tavoitteet voidaan konkreettisesti toteuttaa ottamalla samalla huomioon alue- ja paikallisyhteisöjen toimivalta. Sen lisäksi, että alue- ja paikallishallinnon tulisi päästä suoraan mukaan etenemissuunnitelman tavoitteiden hajautettuun toteuttamiseen, alueiden komitean ja sen jäsenten tulisi edistää ja kannattaa sukupuolten tasa-arvoa sekä valvoa sen toteutumista.

| 2.11 | AK:n tulisi budjettiviranomaistensa suostumuksella järjestää vuosittainen tasa-arvokysymyksiä käsittelevä foorumi, jonka tarkoituksena olisi koota yhteen alue- ja paikallistason sekä julkis- ja yksityissektorin ja vapaaehtoiskentän toimijoita keskustelemaan menetelmistä sekä vaihtamaan tietoja ja kokemuksia. Laajan osallistumisen varmistamiseksi kustannukset olisi pidettävä matalina. |
| --- | --- |

2.11

AK:n tulisi budjettiviranomaistensa suostumuksella järjestää vuosittainen tasa-arvokysymyksiä käsittelevä foorumi, jonka tarkoituksena olisi koota yhteen alue- ja paikallistason sekä julkis- ja yksityissektorin ja vapaaehtoiskentän toimijoita keskustelemaan menetelmistä sekä vaihtamaan tietoja ja kokemuksia. Laajan osallistumisen varmistamiseksi kustannukset olisi pidettävä matalina.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 151/2005 fin, lausunto aiheesta ”Naisten köyhyys Euroopan unionissa”.

1

(2)  Gurmai, Z. (2006), Roadmap has no fast lane. PSE:n kannanotto.

2

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/34

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yleishyödylliset sosiaalipalvelut Euroopan unionissa

(2007/C 57/08)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteisön Lissabon-ohjelman täytäntöönpano: Yleishyödylliset sosiaalipalvelut Euroopan unionissa” (KOM(2006) 177 lopullinen),

ottaa huomioon Euroopan komission 26. huhtikuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2006 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu ”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 16 artiklan yleisistä taloudellista etua koskevista palveluista sekä 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 ja 295 artiklan,

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 36 artiklan, joka koskee mahdollisuutta käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja,

ottaa huomioon valtion- ja hallitusten päämiesten Roomassa 29. lokakuuta 2004 allekirjoittaman Euroopan perustuslaista tehdyn sopimuksen III-122 artiklan,

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Vihreä kirja yleishyödyllisistä palveluista” (CdR 149/2003 fin) (1),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto — Yleishyödylliset palvelut Euroopassa” (CdR 470/2000 fin) (2),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheista ”Ehdotus komission päätökseksi EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan määräysten soveltamisesta julkisen palvelun velvoitteesta maksettavina korvauksina myönnettävään valtiontukeen”, ”Ehdotus direktiiviksi jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta annetun komission direktiivin 80/723/ETY muuttamisesta” ja ”Ehdotus julkisen palvelun velvoitteesta maksettavina korvauksina myönnettävää valtiontukea koskevaksi yhteisön kehykseksi” (CdR 155/2004 fin) (3),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla” (CdR 154/2004 fin) (4),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Vihreä kirja julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista sekä julkisia hankintoja ja käyttöoikeussopimuksia koskevasta yhteisön oikeudesta” (CdR 239/2004 fin) (5),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle — Valkoinen kirja yleishyödyllisistä palveluista” (CdR 327/2004 fin) (6),

ottaa huomioon”talous- ja sosiaalipolitiikka” -valiokunnan 20. lokakuuta 2006 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 181/2006 rev. 1), jonka esittelijä oli Euren lääninvaltuuston puheenjohtaja Jean Louis Destans (FR, PSE),

sekä katsoo seuraavaa:

| 1. | Vaikka yleishyödylliset sosiaalipalvelut ovat kehittyneet eri tavoin eri jäsenvaltioissa, ne ovat Euroopan yhteiskuntamallin olennainen osatekijä (7). |
| --- | --- |

1.

Vaikka yleishyödylliset sosiaalipalvelut ovat kehittyneet eri tavoin eri jäsenvaltioissa, ne ovat Euroopan yhteiskuntamallin olennainen osatekijä (7).

| 2. | Sen vuoksi on tarpeen määrittää unionitasolla yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen pysyvät ja avoimet oikeudelliset puitteet. Näiden palvelujen tehtävän, hallinnoinnin ja rahoituksen määrittämisessä tulee noudattaa tinkimättä toissijaisuusperiaatetta ja ottaa huomioon erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet. |
| --- | --- |

2.

Sen vuoksi on tarpeen määrittää unionitasolla yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen pysyvät ja avoimet oikeudelliset puitteet. Näiden palvelujen tehtävän, hallinnoinnin ja rahoituksen määrittämisessä tulee noudattaa tinkimättä toissijaisuusperiaatetta ja ottaa huomioon erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet.

| 3. | Koska vastuu näiden palvelujen hallinnoimisesta on useimmiten ensi sijassa paikallisviranomaisilla, jotka edistävät yhteisvastuullisuutta omilla alueillaan, tässä yhteydessä on vahvistettava paikallishallinnon vapauden periaate ja jäsenvaltioiden vapaus määritellä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tehtävät ja järjestelyt. |
| --- | --- |

3.

Koska vastuu näiden palvelujen hallinnoimisesta on useimmiten ensi sijassa paikallisviranomaisilla, jotka edistävät yhteisvastuullisuutta omilla alueillaan, tässä yhteydessä on vahvistettava paikallishallinnon vapauden periaate ja jäsenvaltioiden vapaus määritellä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tehtävät ja järjestelyt.

| 4. | On syytä muistaa, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut ovat erottamaton osa yleishyödyllisiä palveluja, ja niillä on näin ollen keskeisen tärkeä tehtävä yhteisvastuullisuuden ylläpitäjinä sekä inhimillisen ja sosiaalisen rakenteen suojelijoina koko Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

4.

On syytä muistaa, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut ovat erottamaton osa yleishyödyllisiä palveluja, ja niillä on näin ollen keskeisen tärkeä tehtävä yhteisvastuullisuuden ylläpitäjinä sekä inhimillisen ja sosiaalisen rakenteen suojelijoina koko Euroopan unionissa.

| 5. | Näin ollen on syytä viitata EY:n perustamissopimuksen 16 artiklaan, jossa korostetaan etenkin yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen merkitystä ”sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä”. On siis tunnustettava ja taattava kansalaisten oikeus käyttää yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja. Mahdollisuus käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja on perusoikeus, joka on kirjattu EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklaan. |
| --- | --- |

5.

Näin ollen on syytä viitata EY:n perustamissopimuksen 16 artiklaan, jossa korostetaan etenkin yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen merkitystä ”sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä”. On siis tunnustettava ja taattava kansalaisten oikeus käyttää yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja. Mahdollisuus käyttää yleistä taloudellista etua koskevia palveluja on perusoikeus, joka on kirjattu EU:n perusoikeuskirjan 36 artiklaan.

| 6. | Lisäksi yleishyödylliset sosiaalipalvelut ovat, samoin kuin muutkin yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, Lissabonin strategian toteuttamisen tehokas väline, sillä ne edistävät kasvua ja kilpailukykyä Euroopan unionissa. |
| --- | --- |

6.

Lisäksi yleishyödylliset sosiaalipalvelut ovat, samoin kuin muutkin yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, Lissabonin strategian toteuttamisen tehokas väline, sillä ne edistävät kasvua ja kilpailukykyä Euroopan unionissa.

| 7. | On syytä erottaa toisistaan yleishyödylliset palvelut ja yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, jotta voidaan yksilöidä tarkasti yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen erityispiirteet. |
| --- | --- |

7.

On syytä erottaa toisistaan yleishyödylliset palvelut ja yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, jotta voidaan yksilöidä tarkasti yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen erityispiirteet.

| 8. | Rajaamalla kyseiset käsitteet erilleen on tarkoitus korostaa eritoten niiden erilaisia oikeudellisia vaikutuksia sekä antaa paikallisille toimijoille sekä optimaalinen oikeudellinen ja varainhoitoa koskeva varmuus yhteisön oikeuden soveltamisesta yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin että nykyistä suurempi toimintavara. Näin ollen unionille tulisi antaa mahdollisuus vahvistaa entisestään paikallisten toimijoiden tehtäviä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen edistämisessä. |
| --- | --- |

8.

Rajaamalla kyseiset käsitteet erilleen on tarkoitus korostaa eritoten niiden erilaisia oikeudellisia vaikutuksia sekä antaa paikallisille toimijoille sekä optimaalinen oikeudellinen ja varainhoitoa koskeva varmuus yhteisön oikeuden soveltamisesta yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin että nykyistä suurempi toimintavara. Näin ollen unionille tulisi antaa mahdollisuus vahvistaa entisestään paikallisten toimijoiden tehtäviä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen edistämisessä.

| 9. | Tämän vuoksi komission tulee pyrkiä tukemaan yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin sovellettavaa voimassa olevaa oikeutta, jotta yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja voidaan selkeyttää ja välttää alaa koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvä epävarmuus. |
| --- | --- |

9.

Tämän vuoksi komission tulee pyrkiä tukemaan yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin sovellettavaa voimassa olevaa oikeutta, jotta yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja voidaan selkeyttää ja välttää alaa koskevaan yhteisön lainsäädäntöön liittyvä epävarmuus.

| 10. | On syytä varmistaa ennakolta, että Euroopan unionin yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin sovellettavaa unionin säännöstöä koskevat kannat ovat johdonmukaisia niiden kantojen kanssa, jotka EU omaksuu nyt tai myöhemmin Maailman kauppajärjestön neuvotteluissa ja erityisesti palvelukaupan yleissopimuksen eli GATS-sopimuksen terveys- ja sosiaalipalveluja koskevaan osioon liittyvissä neuvotteluissa. |
| --- | --- |

10.

On syytä varmistaa ennakolta, että Euroopan unionin yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin sovellettavaa unionin säännöstöä koskevat kannat ovat johdonmukaisia niiden kantojen kanssa, jotka EU omaksuu nyt tai myöhemmin Maailman kauppajärjestön neuvotteluissa ja erityisesti palvelukaupan yleissopimuksen eli GATS-sopimuksen terveys- ja sosiaalipalveluja koskevaan osioon liittyvissä neuvotteluissa.

hyväksyi 6.-7. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa (joulukuun 6. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1.   Alueiden komitean kanta

Alueiden komitea

| 1.1 | on tyytyväinen komission aloitteeseen, joka on osa yleishyödyllisiä palveluja koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpanoa. Valkoisessa kirjassa on omaksuttu entistä järjestelmällisempi lähestymistapa, joka perustuu ”yleishyödyllisten sosiaali- ja terveyspalvelujen erityispiirteisiin” ja jonka tavoitteena on ”selkeyttää niiden toimintaympäristöä”. |
| --- | --- |

1.1

on tyytyväinen komission aloitteeseen, joka on osa yleishyödyllisiä palveluja koskevan valkoisen kirjan täytäntöönpanoa. Valkoisessa kirjassa on omaksuttu entistä järjestelmällisempi lähestymistapa, joka perustuu ”yleishyödyllisten sosiaali- ja terveyspalvelujen erityispiirteisiin” ja jonka tavoitteena on ”selkeyttää niiden toimintaympäristöä”.

| 1.2 | kannattaa tämän erityistoimen sisällyttämistä Lissabonin strategian ja sosiaalipoliittisen ohjelman täytäntöönpanoon, sillä yleishyödylliset sosiaalipalvelut, samoin kuin yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, ovat sekä EU:n talouden yhteisvastuullisuuden ja kilpailukyvyn lähde että mahdollinen lähityöpaikkojen tarjoaja ja lisäksi Euroopan yhteiskuntamallin ja kansallisten sosiaalisen suojelun ja osallisuutta edistävien järjestelmien keskeinen osatekijä. |
| --- | --- |

1.2

kannattaa tämän erityistoimen sisällyttämistä Lissabonin strategian ja sosiaalipoliittisen ohjelman täytäntöönpanoon, sillä yleishyödylliset sosiaalipalvelut, samoin kuin yleistä taloudellista etua koskevat palvelut, ovat sekä EU:n talouden yhteisvastuullisuuden ja kilpailukyvyn lähde että mahdollinen lähityöpaikkojen tarjoaja ja lisäksi Euroopan yhteiskuntamallin ja kansallisten sosiaalisen suojelun ja osallisuutta edistävien järjestelmien keskeinen osatekijä.

| 1.3 | on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa tunnustetaan sosiaalipalvelujen yleishyödyllinen luonne. Näillä perustavaa laatua olevilla ja elintärkeillä palveluilla on eritystehtävä sosiaalisen suojelun ja yhteisvastuullisuuden alalla. Niitä tarjoavat paikallis- ja alueviranomaiset suoraan tai niiden tarjoaminen annetaan erityistoimijoiden tehtäväksi. Ne perustuvat siis jäsenvaltioiden säädöksiin, joissa on otettava huomioon julkiselle politiikalle asetetut tavoitteet sosiaalisten kysymysten alalla. Ensisijaisesti näitä palveluja koskee vaatimus tehtävien täyttämisestä asianmukaisesti EY:n perustamissopimuksen 16 artiklan ja 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.3

on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa tunnustetaan sosiaalipalvelujen yleishyödyllinen luonne. Näillä perustavaa laatua olevilla ja elintärkeillä palveluilla on eritystehtävä sosiaalisen suojelun ja yhteisvastuullisuuden alalla. Niitä tarjoavat paikallis- ja alueviranomaiset suoraan tai niiden tarjoaminen annetaan erityistoimijoiden tehtäväksi. Ne perustuvat siis jäsenvaltioiden säädöksiin, joissa on otettava huomioon julkiselle politiikalle asetetut tavoitteet sosiaalisten kysymysten alalla. Ensisijaisesti näitä palveluja koskee vaatimus tehtävien täyttämisestä asianmukaisesti EY:n perustamissopimuksen 16 artiklan ja 86 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

| 1.4 | korostaa, että yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja ei voi pitää kansalaisille tarjottavien palvelujen ”jäännösryhmänä”, vaan päinvastoin ne voivat toimia välittäjinä pyrittäessä laadukkaiden sosiaalipalvelujen tarjoamiseen kaikille kansalaisille. |
| --- | --- |

1.4

korostaa, että yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja ei voi pitää kansalaisille tarjottavien palvelujen ”jäännösryhmänä”, vaan päinvastoin ne voivat toimia välittäjinä pyrittäessä laadukkaiden sosiaalipalvelujen tarjoamiseen kaikille kansalaisille.

| 1.5 | muistuttaa, että yleishyödyllisillä sosiaalipalveluilla pyritään takaamaan jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin perustuvien sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttaminen. Niitä ovat esimerkiksi sosiaalinen suojelu ja sosiaalisten perustarpeiden täyttäminen, joihin kuuluvat muun muassa terveys, asunto, ikääntyvien ja vammaisten hoito ja hoiva, koulutus ja työllisyys, sekä yhteisvastuullisuus suojelua ja sosiaalipalveluja tarvitsevia ihmisiä kohtaan. |
| --- | --- |

1.5

muistuttaa, että yleishyödyllisillä sosiaalipalveluilla pyritään takaamaan jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin perustuvien sosiaalipoliittisten tavoitteiden saavuttaminen. Niitä ovat esimerkiksi sosiaalinen suojelu ja sosiaalisten perustarpeiden täyttäminen, joihin kuuluvat muun muassa terveys, asunto, ikääntyvien ja vammaisten hoito ja hoiva, koulutus ja työllisyys, sekä yhteisvastuullisuus suojelua ja sosiaalipalveluja tarvitsevia ihmisiä kohtaan.

| 1.6 | muistuttaa, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut edistävät aktiivisesti ihmisoikeuksien tehokasta toteuttamista ja ihmisarvon kunnioittamista Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti. Nämä palvelut juontuvat jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä ja kansainvälisistä sitoumuksista, joita ovat muun muassa Euroopan neuvoston tarkistettu Euroopan sosiaalinen peruskirja ja ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus. |
| --- | --- |

1.6

muistuttaa, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut edistävät aktiivisesti ihmisoikeuksien tehokasta toteuttamista ja ihmisarvon kunnioittamista Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti. Nämä palvelut juontuvat jäsenvaltioiden yhteisestä valtiosääntöperinteestä ja kansainvälisistä sitoumuksista, joita ovat muun muassa Euroopan neuvoston tarkistettu Euroopan sosiaalinen peruskirja ja ihmisoikeuksien yleismaailmallinen julistus.

| 1.7 | katsoo, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut edistävät perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklaan kirjattujen unionin tehtävien täyttämistä etenkin korkeatasoisen sosiaalisen suojelun turvaamisessa, elämänlaadun parantamisessa, terveydenhuollon korkean tason saavuttamisessa ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa. |
| --- | --- |

1.7

katsoo, että yleishyödylliset sosiaalipalvelut edistävät perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklaan kirjattujen unionin tehtävien täyttämistä etenkin korkeatasoisen sosiaalisen suojelun turvaamisessa, elämänlaadun parantamisessa, terveydenhuollon korkean tason saavuttamisessa ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa.

| 1.8 | vahvistaa olevan unionin edun mukaista, että yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja kehitetään ja ajantasaistetaan vakaissa taloudellisissa ja oikeudellisissa puitteissa ja että toimivaltaiset julkisviranomaiset sääntelevät niitä paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

1.8

vahvistaa olevan unionin edun mukaista, että yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja kehitetään ja ajantasaistetaan vakaissa taloudellisissa ja oikeudellisissa puitteissa ja että toimivaltaiset julkisviranomaiset sääntelevät niitä paikallis- ja aluetasolla.

| 1.9 | on tyytyväinen komission aloitteeseen, jonka tavoitteena on yksilöidä yleishyödyllisten palvelujen erityispiirteet sekä ajantasaistamistoimet, joita tarvitaan nykyisten ja tulevien sosiaalisten tarpeiden tyydyttämiseksi. Tarpeet perustuvat etenkin väestön ikääntymiseen ja yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen osallisuuden vaatimuksiin paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

1.9

on tyytyväinen komission aloitteeseen, jonka tavoitteena on yksilöidä yleishyödyllisten palvelujen erityispiirteet sekä ajantasaistamistoimet, joita tarvitaan nykyisten ja tulevien sosiaalisten tarpeiden tyydyttämiseksi. Tarpeet perustuvat etenkin väestön ikääntymiseen ja yhteenkuuluvuuden ja sosiaalisen osallisuuden vaatimuksiin paikallis- ja aluetasolla.

| 1.10 | on yhtä mieltä komission kanssa näiden alueellisten ja paikallisten palvelujen erityspiirteistä etenkin tarkasteltaessa niiden toimintaa yhteisvastuullisuuden ja palvelujen tarvekohtaisen suunnittelun näkökulmasta. Erityispiirteet täytyy ottaa huomioon määritettäessä sisämarkkinoita ja kilpailua koskevan unionin oikeuden soveltamissääntöjä, koska niillä on vain vähäinen vaikutus unionin sisäiseen kauppaan ja koska niiden kehittäminen on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

1.10

on yhtä mieltä komission kanssa näiden alueellisten ja paikallisten palvelujen erityspiirteistä etenkin tarkasteltaessa niiden toimintaa yhteisvastuullisuuden ja palvelujen tarvekohtaisen suunnittelun näkökulmasta. Erityispiirteet täytyy ottaa huomioon määritettäessä sisämarkkinoita ja kilpailua koskevan unionin oikeuden soveltamissääntöjä, koska niillä on vain vähäinen vaikutus unionin sisäiseen kauppaan ja koska niiden kehittäminen on unionin edun mukaista.

| 1.11 | on vakuuttunut, että on syytä korjata oikeusvarmuuden puute sovellettaessa unionin oikeutta yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin. Yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskevan oikeusvarmuuden puuttuessa kyseisiin palveluihin sovelletaan usein liikaa yleisiä kilpailusääntöjä ja sisämarkkinalainsäädäntöä, mikä ei ole välttämättä tarkoituksenmukaista, kun on kyse erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten suorittamista erityistehtävistä. Oikeusvarmuuden puute tehtiin selväksi pohdittaessa näiden palvelujen mahdollista sisällyttämistä direktiiviin palveluista sisämarkkinoilla. Ne päätettiin jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

1.11

on vakuuttunut, että on syytä korjata oikeusvarmuuden puute sovellettaessa unionin oikeutta yleishyödyllisiin sosiaalipalveluihin. Yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskevan oikeusvarmuuden puuttuessa kyseisiin palveluihin sovelletaan usein liikaa yleisiä kilpailusääntöjä ja sisämarkkinalainsäädäntöä, mikä ei ole välttämättä tarkoituksenmukaista, kun on kyse erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten suorittamista erityistehtävistä. Oikeusvarmuuden puute tehtiin selväksi pohdittaessa näiden palvelujen mahdollista sisällyttämistä direktiiviin palveluista sisämarkkinoilla. Ne päätettiin jättää direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

| 1.12 | on tyytyväinen erityisesti siihen, että tiedonannossa muistutetaan toissijaisuusperiaatteesta, jonka mukaan jäsenvaltioilla ja niiden alue- ja paikallisviranomaisilla on yksinomainen toimivalta määrittää yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen ala ja niiden tarjoamisen periaatteet sekä rahoitus- ja sääntelytavat. |
| --- | --- |

1.12

on tyytyväinen erityisesti siihen, että tiedonannossa muistutetaan toissijaisuusperiaatteesta, jonka mukaan jäsenvaltioilla ja niiden alue- ja paikallisviranomaisilla on yksinomainen toimivalta määrittää yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen ala ja niiden tarjoamisen periaatteet sekä rahoitus- ja sääntelytavat.

| 1.13 | katsoo lisäksi, että yleishyödyllisten palvelujen tuottamisen tulisi yleensä olla parhaan mahdollisen palveluntarjoajan tehtävä. Koska markkinat eivät pysty ilman ohjausta tarjoamaan kaikille kansalaisille koko EU:ssa laadukkaita ja aluetasolla suunniteltuja palveluja, tarvitaan rakenteellista julkisen tahojen puuttumista etenkin lähinnä kansalaista olevien paikallis- ja alueviranomaisten käyttämiin tarjous- ja hinnoittelujärjestelmiin. |
| --- | --- |

1.13

katsoo lisäksi, että yleishyödyllisten palvelujen tuottamisen tulisi yleensä olla parhaan mahdollisen palveluntarjoajan tehtävä. Koska markkinat eivät pysty ilman ohjausta tarjoamaan kaikille kansalaisille koko EU:ssa laadukkaita ja aluetasolla suunniteltuja palveluja, tarvitaan rakenteellista julkisen tahojen puuttumista etenkin lähinnä kansalaista olevien paikallis- ja alueviranomaisten käyttämiin tarjous- ja hinnoittelujärjestelmiin.

| 1.14 | katsoo, että tyydytettävien tarpeiden (asuminen, terveys, työllisyys) perusluonteisuus, palveluntarjoajien ja -käyttäjien välisen tiedonkulun epäsymmetrisyys sekä useiden palvelunkäyttäjien epäsuotuisa asema edellyttävät poikkeamista palveluntarjoajan ja kuluttajan välisiä tavanomaisia suhteita koskevista säännöistä ja ovat siihen peruste. |
| --- | --- |

1.14

katsoo, että tyydytettävien tarpeiden (asuminen, terveys, työllisyys) perusluonteisuus, palveluntarjoajien ja -käyttäjien välisen tiedonkulun epäsymmetrisyys sekä useiden palvelunkäyttäjien epäsuotuisa asema edellyttävät poikkeamista palveluntarjoajan ja kuluttajan välisiä tavanomaisia suhteita koskevista säännöistä ja ovat siihen peruste.

| 1.15 | katsoo, että ei tule asettaa vastakkain sisämarkkinoiden perusvapauksia ja Euroopan unionin perusoikeuksien toteuttamista tai yleishyödyllisten tehtävien asianmukaista täyttämistä, vaan päinvastoin nivoa ne yhteen sellaisten unionin puitteiden piiriin, jotka on sopeutettu näiden palvelujen erityispiirteiden sekä julkisille ja yksityisille toimijoille osoitettujen tehtävien mukaan. Tällöin tulee ottaa huomioon, että yksityishenkilöille tarjottavilla lähipalveluilla on yleisesti vain vähän vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan. Yhteennivomisen periaatetta on noudatettava sekä Euroopan unionin sisämarkkinoilla että ulkopolitiikassa ja etenkin palvelujen kansainvälistä kauppaa koskevien neuvottelujen (GATS) sosiaali- ja terveyspalveluja koskevaa osiota tarkasteltaessa. |
| --- | --- |

1.15

katsoo, että ei tule asettaa vastakkain sisämarkkinoiden perusvapauksia ja Euroopan unionin perusoikeuksien toteuttamista tai yleishyödyllisten tehtävien asianmukaista täyttämistä, vaan päinvastoin nivoa ne yhteen sellaisten unionin puitteiden piiriin, jotka on sopeutettu näiden palvelujen erityispiirteiden sekä julkisille ja yksityisille toimijoille osoitettujen tehtävien mukaan. Tällöin tulee ottaa huomioon, että yksityishenkilöille tarjottavilla lähipalveluilla on yleisesti vain vähän vaikutusta unionin sisäiseen kauppaan. Yhteennivomisen periaatetta on noudatettava sekä Euroopan unionin sisämarkkinoilla että ulkopolitiikassa ja etenkin palvelujen kansainvälistä kauppaa koskevien neuvottelujen (GATS) sosiaali- ja terveyspalveluja koskevaa osiota tarkasteltaessa.

| 1.16 | lähtee siitä, että näiden palvelujen tulee kuulua edelleenkin jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan ja jäsenvaltioissa toimivaltaisille julkisviranomaisille, ja katsoo, että on syytä selvittää edellytykset soveltaa unionin oikeutta yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskeviin konkreettisiin sääntöihin. Tämä pätee erityisesti seuraaviin kysymyksiin:






  — | palveluntarjoajan toimeksiantoa koskevat vaatimukset, jotka koskevat palvelun katsomista yleishyödylliseksi palveluksi ja korvauksen muodossa olevan avun ensisijaista yhteensopivuutta |
| --- | --- | --- |

1.16

lähtee siitä, että näiden palvelujen tulee kuulua edelleenkin jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan ja jäsenvaltioissa toimivaltaisille julkisviranomaisille, ja katsoo, että on syytä selvittää edellytykset soveltaa unionin oikeutta yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskeviin konkreettisiin sääntöihin. Tämä pätee erityisesti seuraaviin kysymyksiin:

—

palveluntarjoajan toimeksiantoa koskevat vaatimukset, jotka koskevat palvelun katsomista yleishyödylliseksi palveluksi ja korvauksen muodossa olevan avun ensisijaista yhteensopivuutta

| — | erityisten ja yksinomaisten oikeuksien myöntäminen muun muassa voittoa tavoittelemattomille ja hyväntekeväisyysjärjestöille |
| --- | --- |

—

erityisten ja yksinomaisten oikeuksien myöntäminen muun muassa voittoa tavoittelemattomille ja hyväntekeväisyysjärjestöille

| — | selkeät ja avoimet luvanmyöntämismenettelyt, joilla pyritään muun muassa määrittämään ulkoisia toimeksisaajia koskevat säännöt palvelunkäyttäjien ja -tarjoajien välisen tiedonkulun epätasapainon poistamiseksi |
| --- | --- |

—

selkeät ja avoimet luvanmyöntämismenettelyt, joilla pyritään muun muassa määrittämään ulkoisia toimeksisaajia koskevat säännöt palvelunkäyttäjien ja -tarjoajien välisen tiedonkulun epätasapainon poistamiseksi

| — | näiden palvelujen yhteisvastuullinen rahoitus ja etenkin vaatimukset perussopimusten määräysten ja rahoitusjärjestelyjen ja toimivaltaisten viranomaisten palveluntarjoajille myöntämien julkisten tukien yhteensopivuudesta; näin voidaan varmistaa sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjonnan pysyvyys eri alueilla ja uusien palvelujen kehittäminen vastauksena uusien tarpeiden syntymiseen. |
| --- | --- |

—

näiden palvelujen yhteisvastuullinen rahoitus ja etenkin vaatimukset perussopimusten määräysten ja rahoitusjärjestelyjen ja toimivaltaisten viranomaisten palveluntarjoajille myöntämien julkisten tukien yhteensopivuudesta; näin voidaan varmistaa sosiaali- ja terveyspalvelujen tarjonnan pysyvyys eri alueilla ja uusien palvelujen kehittäminen vastauksena uusien tarpeiden syntymiseen.

Näin alueiden komitea muistuttaa, että perustamissopimuksen määräysten noudattaminen ei saisi häiritä yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tehtävien täyttämistä.

| 1.17 | korostaa sitä, että jäsenvaltioiden ja niiden alue- ja paikallisviranomaisten noudattaessa yleishyödyllisten palvelujen hallinnointia koskevia periaatteita ja sääntöjä niiden tulee ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen yleisperiaatteet, joita ovat muun muassa yhdenvertaisen kohtelun, vapaan liikkuvuuden, vapaan kilpailun ja avoimuuden periaatteet. |
| --- | --- |

1.17

korostaa sitä, että jäsenvaltioiden ja niiden alue- ja paikallisviranomaisten noudattaessa yleishyödyllisten palvelujen hallinnointia koskevia periaatteita ja sääntöjä niiden tulee ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen yleisperiaatteet, joita ovat muun muassa yhdenvertaisen kohtelun, vapaan liikkuvuuden, vapaan kilpailun ja avoimuuden periaatteet.

| 1.18 | katsoo, että toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ei saa estää EU:ta kantamasta jäsenvaltioiden kanssa jakamaansa vastuuta valvoa yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen toimivuutta perustamissopimuksen 16 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

1.18

katsoo, että toissijaisuusperiaatteen noudattaminen ei saa estää EU:ta kantamasta jäsenvaltioiden kanssa jakamaansa vastuuta valvoa yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen toimivuutta perustamissopimuksen 16 artiklan mukaisesti.

| 1.19 | pohtii, onko asianmukaista, että tiedonantoon ei ole sisällytetty terveyspalveluja, mutta panee samalla merkille komission aikomuksen käsitellä niitä erillisessä asiakirjassa. Komitea kehottaa jo nyt komissiota määrittelemään tulevaisuudessa sosiaali- ja terveyspalvelut selkeästi käsitteinä siten, että ne voidaan erottaa toisistaan. |
| --- | --- |

1.19

pohtii, onko asianmukaista, että tiedonantoon ei ole sisällytetty terveyspalveluja, mutta panee samalla merkille komission aikomuksen käsitellä niitä erillisessä asiakirjassa. Komitea kehottaa jo nyt komissiota määrittelemään tulevaisuudessa sosiaali- ja terveyspalvelut selkeästi käsitteinä siten, että ne voidaan erottaa toisistaan.

| 1.20 | pahoittelee, että komissio tyytyy laatimaan luettelon yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen ”järjestelyä koskevista ominaispiirteistä” eikä tarkemmin määrittele käytettäviä käsitteitä etenkin taustalla olevien poliittisten suuntausten selventämiseksi silloin, kun näitä palveluja määritellään jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

1.20

pahoittelee, että komissio tyytyy laatimaan luettelon yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen ”järjestelyä koskevista ominaispiirteistä” eikä tarkemmin määrittele käytettäviä käsitteitä etenkin taustalla olevien poliittisten suuntausten selventämiseksi silloin, kun näitä palveluja määritellään jäsenvaltioissa.

| 1.21 | on joka tapauksessa sitä mieltä, että järjestelyä koskevien ominaispiirteiden luetteloa ei voi pitää tyhjentävänä tai rajoittavana, koska jäsenvaltioilla ja niiden paikallisviranomaisilla on vapaus määritellä ja järjestää yleishyödylliset sosiaalipalvelut. |
| --- | --- |

1.21

on joka tapauksessa sitä mieltä, että järjestelyä koskevien ominaispiirteiden luetteloa ei voi pitää tyhjentävänä tai rajoittavana, koska jäsenvaltioilla ja niiden paikallisviranomaisilla on vapaus määritellä ja järjestää yleishyödylliset sosiaalipalvelut.

| 1.22 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että on syytä yleisesti ajantasaistaa yleishyödyllisiä palveluja ja parantaa niiden laatua. Tässä on hyödyksi muun muassa jatkuva suuntaus näiden palvelujen hajauttamiseksi alue- ja paikallistasolle. Etenkin laadun osalta on myös tulevaisuudessa varmistettava, että sosiaalipalvelujen tarjoajaan sovelletaan sen jäsenvaltion laatustandardeja ja oikeudellisia perusedellytyksiä, jossa palvelu tarjotaan. |
| --- | --- |

1.22

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että on syytä yleisesti ajantasaistaa yleishyödyllisiä palveluja ja parantaa niiden laatua. Tässä on hyödyksi muun muassa jatkuva suuntaus näiden palvelujen hajauttamiseksi alue- ja paikallistasolle. Etenkin laadun osalta on myös tulevaisuudessa varmistettava, että sosiaalipalvelujen tarjoajaan sovelletaan sen jäsenvaltion laatustandardeja ja oikeudellisia perusedellytyksiä, jossa palvelu tarjotaan.

| 1.23 | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tulisi järjestää yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tilanteen seuranta EU:ssa, ja on halukas osallistumaan siihen täysimääräisesti. |
| --- | --- |

1.23

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että tulisi järjestää yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen tilanteen seuranta EU:ssa, ja on halukas osallistumaan siihen täysimääräisesti.

| 1.24 | on tyytyväinen siihen, että komissio on nivonut yhteen yleishyödylliset sosiaalipalvelut ja sosiaalista osallisuutta edistävät kansalliset toimintasuunnitelmat, kun otetaan huomioon tavoitteen paikallinen ulottuvuus (8). Komitea kehottaa kuitenkin komissiota selvittämään tarkemmin, miten se aikoo hyödyntää tiedonantonsa seurannassa etusijalle asettamaansa avointa koordinointimenetelmää ja ilmoittamaan muun muassa, mitä se odottaa prosessin eri osapuolilta. |
| --- | --- |

1.24

on tyytyväinen siihen, että komissio on nivonut yhteen yleishyödylliset sosiaalipalvelut ja sosiaalista osallisuutta edistävät kansalliset toimintasuunnitelmat, kun otetaan huomioon tavoitteen paikallinen ulottuvuus (8). Komitea kehottaa kuitenkin komissiota selvittämään tarkemmin, miten se aikoo hyödyntää tiedonantonsa seurannassa etusijalle asettamaansa avointa koordinointimenetelmää ja ilmoittamaan muun muassa, mitä se odottaa prosessin eri osapuolilta.

| 1.25 | on tyytyväinen komission sitoumukseen ”tarkastella tarvetta ja oikeudellisia mahdollisuuksia lainsäädäntöehdotuksen antamiseen” yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen alalla. Näin komissio yhtyy alueiden komitean laajempaan näkemykseen, jonka mukaan tulisi laatia kaikkia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja koskeva ”puitelainsäädäntöehdotus, jonka avulla on mahdollista määritellä tietyt myönteiset ja yhteiset periaatteet” (9). Näiden kahden ehdotuksen tulee kuitenkin olla toisiaan täydentäviä ja keskenään johdonmukaisia. |
| --- | --- |

1.25

on tyytyväinen komission sitoumukseen ”tarkastella tarvetta ja oikeudellisia mahdollisuuksia lainsäädäntöehdotuksen antamiseen” yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen alalla. Näin komissio yhtyy alueiden komitean laajempaan näkemykseen, jonka mukaan tulisi laatia kaikkia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja koskeva ”puitelainsäädäntöehdotus, jonka avulla on mahdollista määritellä tietyt myönteiset ja yhteiset periaatteet” (9). Näiden kahden ehdotuksen tulee kuitenkin olla toisiaan täydentäviä ja keskenään johdonmukaisia.

2.   Alueiden komitean suositukset

Alueiden komitea

| 2.1 | kehottaa komissiota selvittämään mahdollisimman pian, minkä tyyppisiä säädöksiä se aikoo ehdottaa yleishyödyllisten sosiaalipalveluja alalla ja käynnistämään tärkeän seuranta- ja vuoropuhelumenettelyn sekä joka toinen vuosi julkaistavaksi ehdotettujen raporttien laatimisen. |
| --- | --- |

2.1

kehottaa komissiota selvittämään mahdollisimman pian, minkä tyyppisiä säädöksiä se aikoo ehdottaa yleishyödyllisten sosiaalipalveluja alalla ja käynnistämään tärkeän seuranta- ja vuoropuhelumenettelyn sekä joka toinen vuosi julkaistavaksi ehdotettujen raporttien laatimisen.

| 2.2 | kehottaa komissiota harkitsemaan aikomuksensa mukaisesti avoimen kuulemisprosessin päätteeksi tarvetta ja oikeudellisia mahdollisuuksia yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskevan lainsäädäntöehdotuksen antamiseen. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa komissiota harkitsemaan aikomuksensa mukaisesti avoimen kuulemisprosessin päätteeksi tarvetta ja oikeudellisia mahdollisuuksia yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskevan lainsäädäntöehdotuksen antamiseen.

| 2.3 | kehottaa lisäksi uudelleen komissiota (10) tekemään ehdotuksen säädökseksi, jonka avulla voitaisiin määritellä tietyt yhteiset voimassa olevat periaatteet, jotka koskisivat kaikkia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja. Se toimisi ”kattosäädöksenä” muille täydentäville lainsäädäntöehdotuksille ja erityisesti yleistä taloudellista etua koskevia palveluja käsitteleville ehdotuksille niiden erityispiirteiden vuoksi. Näin voitaisiin parantaa paikallis- ja alueviranomaisten ja palveluntarjoajien oikeusvarmuutta. |
| --- | --- |

2.3

kehottaa lisäksi uudelleen komissiota (10) tekemään ehdotuksen säädökseksi, jonka avulla voitaisiin määritellä tietyt yhteiset voimassa olevat periaatteet, jotka koskisivat kaikkia yleistä taloudellista etua koskevia palveluja. Se toimisi ”kattosäädöksenä” muille täydentäville lainsäädäntöehdotuksille ja erityisesti yleistä taloudellista etua koskevia palveluja käsitteleville ehdotuksille niiden erityispiirteiden vuoksi. Näin voitaisiin parantaa paikallis- ja alueviranomaisten ja palveluntarjoajien oikeusvarmuutta.

| 2.4 | kehottaa komissiota tekemään asianomaisten yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen luokittelusta (ryhmät) ja määrittelystä (käsitteet) tarkemman ja ytimekkäämmän sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden määrittämät yleisen edun vaatimukset ja tunnustamaan ne näiden palvelujen määritelmän erottamattomaksi osaksi. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa komissiota tekemään asianomaisten yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen luokittelusta (ryhmät) ja määrittelystä (käsitteet) tarkemman ja ytimekkäämmän sekä ottamaan huomioon jäsenvaltioiden määrittämät yleisen edun vaatimukset ja tunnustamaan ne näiden palvelujen määritelmän erottamattomaksi osaksi.

| 2.5 | kehottaa komissiota jättämään mahdollisuuden täydentää yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen eri käsitteiden, tehtävien ja erityispiirteiden luetteloa, jotta noudatetaan toissijaisuusperiaatetta ja säilytetään jäsenvaltioiden vapaus määritellä näiden palvelujen periaatteet ja tehtävät sekä rahoitus- ja järjestelytavat. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa komissiota jättämään mahdollisuuden täydentää yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen eri käsitteiden, tehtävien ja erityispiirteiden luetteloa, jotta noudatetaan toissijaisuusperiaatetta ja säilytetään jäsenvaltioiden vapaus määritellä näiden palvelujen periaatteet ja tehtävät sekä rahoitus- ja järjestelytavat.

| 2.6 | ehdottaa, että komissio kutsuu alueiden komitean mukaan yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen jatkuvaan seurantaan ja arviointiin (etenkin sen varmistamiseksi, että kaikilla on oikeus käyttää näitä palveluja ja että tarjottavien palvelujen rahoitus ja saavutukset asetettujen tavoitteiden pohjalta ovat jatkuvia). |
| --- | --- |

2.6

ehdottaa, että komissio kutsuu alueiden komitean mukaan yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen jatkuvaan seurantaan ja arviointiin (etenkin sen varmistamiseksi, että kaikilla on oikeus käyttää näitä palveluja ja että tarjottavien palvelujen rahoitus ja saavutukset asetettujen tavoitteiden pohjalta ovat jatkuvia).

| 2.7 | on tyytyväinen komission sitoumukseen esittää vuoden 2007 puolivälissä ensimmäinen joka toinen vuosi laadittava yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskeva raportti. Raportissa esitellään alan toimintaa koskevan komission selvityksen tulokset, sen yhteiskunnallistaloudellinen merkitys ja vaikutukset unionin oikeuteen. |
| --- | --- |

2.7

on tyytyväinen komission sitoumukseen esittää vuoden 2007 puolivälissä ensimmäinen joka toinen vuosi laadittava yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskeva raportti. Raportissa esitellään alan toimintaa koskevan komission selvityksen tulokset, sen yhteiskunnallistaloudellinen merkitys ja vaikutukset unionin oikeuteen.

| 2.8 | kehottaa lopuksi pyrkimään johdonmukaisuuteen tiedonannon tavoitteiden ja GATS-neuvottelujen sosiaali- ja terveyspalveluosiota koskevan Euroopan unionin ulkopolitiikan välillä. |
| --- | --- |

2.8

kehottaa lopuksi pyrkimään johdonmukaisuuteen tiedonannon tavoitteiden ja GATS-neuvottelujen sosiaali- ja terveyspalveluosiota koskevan Euroopan unionin ulkopolitiikan välillä.

Bryssel 6. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---

(1)  EUVL C 73, 23.3.2004.

1

(2)  EYVL C 19, 22.1.2002.

2

(3)  EUVL C 43, 18.2.2005.

3

(4)  EUVL C 43, 18.2.2005.

4

(5)  EUVL C 71, 22.3.2005.

5

(6)  EUVL C 164, 5.7.2005.

6

(7)  Euroopan parlamentin mietintöluonnos ”Euroopan sosiaalimalli tulevaisuutta varten”, annettu 13.7.2006, erityisesti kohdat 23 ja 24.

7

(8)  AK:n lausunto (asiakokonaisuus ECOS-027), annettu 22.4.2004, aiheesta ”Yhteinen raportti sosiaalisesta osallisuudesta — Yhteenveto sosiaalista osallisuutta koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien (2003-2005) tuloksista”, erityisesti kohdat 2.5-2.6.

8

(9)  AK:n lausunto (asiakokonaisuus ECOS-040), annettu 23.2.2005, aiheena komission valkoinen kirja yleishyödyllisistä palveluista, erityisesti kohta 1.18.

9

(10)  AK:n lausunto (asiakokonaisuus ECOS-040), annettu 23.2.2005, aiheena komission valkoinen kirja yleishyödyllisistä palveluista, erityisesti kohta 1.18.

10

---

| 10.3.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 57/39

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheista Euroopan Komission lainsäädäntö- ja työohjelma ja alueiden komitean painopisteet vuonna 2007

(2007/C 57/09)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission lainsäädäntö- ja työohjelman vuodeksi 2007 (KOM(2006) 629 lopullinen),

ottaa huomioon strategiset tavoitteet vuosiksi 2005-2009 (KOM(2005) 12 lopullinen),

ottaa huomioon alueiden komitean päätöslauselman ”Alueiden komitean poliittiset tavoitteet vuosina 2006-2008” (CdR 11/2006 final),

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan — ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (KOM(2005) 494 lopullinen),

ottaa huomioon tiedonannon ”Euroopan kansalaisten toimintasuunnitelma — EU:n tuloksenteko” (KOM(2006) 211 lopullinen,

ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan komission ja alueiden komitean välisen yhteistyön muodoista (R/CdR 197/2005 pt 11),

hyväksyi 6.-7. joulukuuta 2006 pitämässään 67. täysistunnossa (joulukuun 7. päivän kokouksessa) seuraavan päätöslauselman.

Alueiden komitea

kannattaa Romanian ja Bulgarian liittymistä EU:hun tammikuun 1. päivänä 2007 askeleena kohti Euroopan poliittista vakautta ja hyvinvointia.

1.   Perustuslakiprosessin jatkaminen

| 1.1 | aikoo tuoda esiin Roomassa 22. ja 23. maaliskuuta 2007 järjestettävän Rooman sopimuksen 50-vuotisjuhlan yhteydessä, että perustuslakiprosessia on jatkettava. |
| --- | --- |

1.1

aikoo tuoda esiin Roomassa 22. ja 23. maaliskuuta 2007 järjestettävän Rooman sopimuksen 50-vuotisjuhlan yhteydessä, että perustuslakiprosessia on jatkettava.

| 1.2 | odottaa näin ollen institutionaalista ratkaisua, jossa säilytetään valtion- ja hallitusten päämiesten 29. lokakuuta 2004 allekirjoittamaan perustuslakisopimukseen kirjatut, alueiden komiteaa koskevat seikat etenkin Euroopan unionin alueellisen ulottuvuuden suhteen. |
| --- | --- |

1.2

odottaa näin ollen institutionaalista ratkaisua, jossa säilytetään valtion- ja hallitusten päämiesten 29. lokakuuta 2004 allekirjoittamaan perustuslakisopimukseen kirjatut, alueiden komiteaa koskevat seikat etenkin Euroopan unionin alueellisen ulottuvuuden suhteen.

| 1.3 | toistaa halunsa osallistua yhdessä Euroopan parlamentin, Euroopan komission, jäsenvaltioiden parlamenttien ja puheenjohtajamaa Saksan kanssa maaliskuussa 2007 annettavan Berliinin julistuksen valmisteluun ja vahvistaa sitoutuvansa tukemaan julistuksessa laajentunutta, kestävää, avointa ja kilpailukykyistä unionia. |
| --- | --- |

1.3

toistaa halunsa osallistua yhdessä Euroopan parlamentin, Euroopan komission, jäsenvaltioiden parlamenttien ja puheenjohtajamaa Saksan kanssa maaliskuussa 2007 annettavan Berliinin julistuksen valmisteluun ja vahvistaa sitoutuvansa tukemaan julistuksessa laajentunutta, kestävää, avointa ja kilpailukykyistä unionia.

| 1.4 | on tietoinen kyseisen ratkaisevan vaiheen haasteista sekä velvollisuuksista, jotka koskevat myös paikallis- ja aluetason vaaleilla valittuja luottamushenkilöitä. Komitea osallistuu K-suunnitelman (kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu) toteuttamiseen etenkin hallinnon hajauttamista koskevissa näkökohdissa tavoitteena edistää Euroopan alueilla ja kunnissa avointa ja suoraa kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua Euroopan unionin tulevaisuudesta. Komitea painottaa alueiden komitean ja Euroopan komission vastavuoroisia sitoumuksia hajautettua viestintäpolitiikkaa käyttöön otettaessa. |
| --- | --- |

1.4

on tietoinen kyseisen ratkaisevan vaiheen haasteista sekä velvollisuuksista, jotka koskevat myös paikallis- ja aluetason vaaleilla valittuja luottamushenkilöitä. Komitea osallistuu K-suunnitelman (kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu) toteuttamiseen etenkin hallinnon hajauttamista koskevissa näkökohdissa tavoitteena edistää Euroopan alueilla ja kunnissa avointa ja suoraa kansalaisten kanssa käytävää vuoropuhelua Euroopan unionin tulevaisuudesta. Komitea painottaa alueiden komitean ja Euroopan komission vastavuoroisia sitoumuksia hajautettua viestintäpolitiikkaa käyttöön otettaessa.

| 1.5 | uskoo, että perustuslakisopimuksen toteutumatta jäämisestä koituvien kustannusten analyysi on tärkeä edistettäessä keskustelua ja osoitettaessa kansalaisille sopimusluonnoksen etuja. Komitea on valmis osaltaan määrittelemään kyseiset kustannukset paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta. |
| --- | --- |

1.5

uskoo, että perustuslakisopimuksen toteutumatta jäämisestä koituvien kustannusten analyysi on tärkeä edistettäessä keskustelua ja osoitettaessa kansalaisille sopimusluonnoksen etuja. Komitea on valmis osaltaan määrittelemään kyseiset kustannukset paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta.

2.   Eurooppalainen hallintotapa

| 2.1 | kannattaa Euroopan komission uutta, Euroopan kansalaisia käsittelevää strategiaa, joka perustuu toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin ja jonka tavoitteena on vakiinnuttaa yhteisömenetelmä edistämällä ”hankkeiden ja tulosten Eurooppaa”. Strategian avulla pyritään toteuttamaan täysimittaisesti avoimet ja tehokkaat yhtenäismarkkinat, vahvistamaan yhteisvastuullisuutta, toteuttamaan kestävän kehityksen strategia ja vahvistamaan turvallisuutta. |
| --- | --- |

2.1

kannattaa Euroopan komission uutta, Euroopan kansalaisia käsittelevää strategiaa, joka perustuu toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin ja jonka tavoitteena on vakiinnuttaa yhteisömenetelmä edistämällä ”hankkeiden ja tulosten Eurooppaa”. Strategian avulla pyritään toteuttamaan täysimittaisesti avoimet ja tehokkaat yhtenäismarkkinat, vahvistamaan yhteisvastuullisuutta, toteuttamaan kestävän kehityksen strategia ja vahvistamaan turvallisuutta.

| 2.2 | kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota täyttämään ponnekkaasti roolinsa EU:n yhdentymisen keskeisenä voimatekijänä ja EU:n perussopimusten vaalijana. Komitea muistuttaa, että hallintotavan ja lainsäädännön parantamisen edellytyksenä on johdonmukainen, kauaskantoinen poliittinen näkemys, joka toteutuu konkreettisina poliittisina toimina. |
| --- | --- |

2.2

kehottaa painokkaasti Euroopan komissiota täyttämään ponnekkaasti roolinsa EU:n yhdentymisen keskeisenä voimatekijänä ja EU:n perussopimusten vaalijana. Komitea muistuttaa, että hallintotavan ja lainsäädännön parantamisen edellytyksenä on johdonmukainen, kauaskantoinen poliittinen näkemys, joka toteutuu konkreettisina poliittisina toimina.

| 2.3 | on tyytyväinen komission sitoumukseen käydä säännöllistä vuoropuhelua nuorten kanssa. EU:n on kannustettava nuoria osallistumaan unionin tulevaisuuden muotoiluun. Kansalaisten Euroopan luominen ja nuorten integroiminen yhteiskuntaan ovat edelleen alueiden komitean painopisteitä. |
| --- | --- |

2.3

on tyytyväinen komission sitoumukseen käydä säännöllistä vuoropuhelua nuorten kanssa. EU:n on kannustettava nuoria osallistumaan unionin tulevaisuuden muotoiluun. Kansalaisten Euroopan luominen ja nuorten integroiminen yhteiskuntaan ovat edelleen alueiden komitean painopisteitä.

| 2.4 | kehottaa tukemaan eurooppalaisten alueellisten sopimusten käyttöönottoa, sillä niiden avulla voidaan ”kumppanuusperiaatteen” mukaisesti ja eri hallintotasojen järjestelmällisen yhteistyön ansiosta parantaa alueellista yhteenkuuluvuutta sekä alueellisesti tehokkaiden politiikkojen joustavuutta. Komitea vetoaa komissioon, että se sitoutuisi käynnistämään uudelleen kyseisen välineen testivaiheen. |
| --- | --- |

2.4

kehottaa tukemaan eurooppalaisten alueellisten sopimusten käyttöönottoa, sillä niiden avulla voidaan ”kumppanuusperiaatteen” mukaisesti ja eri hallintotasojen järjestelmällisen yhteistyön ansiosta parantaa alueellista yhteenkuuluvuutta sekä alueellisesti tehokkaiden politiikkojen joustavuutta. Komitea vetoaa komissioon, että se sitoutuisi käynnistämään uudelleen kyseisen välineen testivaiheen.

| 2.5 | kehottaa vahvistamaan alueiden komitean osallistumista kaikkiin yhteisön päätöksentekoprosessin vaiheisiin etenkin silloin, kun arvioidaan merkittävien yhteisön politiikkojen alueellisia ja paikallisia vaikutuksia. Komitea painottaa ratkaisevan tärkeää roolia, joka alue- ja paikallisyhteisöillä voi olla sekä siirrettäessä säädöksiä kansalliseen lainsäädäntöön että säädöksiä toteutettaessa, jos ne nivotaan asianmukaisesti mukaan säädösten valmisteluun. |
| --- | --- |

2.5

kehottaa vahvistamaan alueiden komitean osallistumista kaikkiin yhteisön päätöksentekoprosessin vaiheisiin etenkin silloin, kun arvioidaan merkittävien yhteisön politiikkojen alueellisia ja paikallisia vaikutuksia. Komitea painottaa ratkaisevan tärkeää roolia, joka alue- ja paikallisyhteisöillä voi olla sekä siirrettäessä säädöksiä kansalliseen lainsäädäntöön että säädöksiä toteutettaessa, jos ne nivotaan asianmukaisesti mukaan säädösten valmisteluun.

| 2.6 | korostaa uuden, eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen tuomia mahdollisuuksia ja pitää sitä innovatiivisena oikeudellisena välineenä alueyhteistyön kehittämiseksi. Komitea odottaa voivansa osallistua välineen soveltamiseen ruohonjuuritasolla käynnistämällä konkreettisia aloitteita etenkin Euroopan komission kanssa tekemänsä yhteistyösopimuksen puitteissa. |
| --- | --- |

2.6

korostaa uuden, eurooppalaisesta alueellisen yhteistyön yhtymästä (EAYY) annetun asetuksen tuomia mahdollisuuksia ja pitää sitä innovatiivisena oikeudellisena välineenä alueyhteistyön kehittämiseksi. Komitea odottaa voivansa osallistua välineen soveltamiseen ruohonjuuritasolla käynnistämällä konkreettisia aloitteita etenkin Euroopan komission kanssa tekemänsä yhteistyösopimuksen puitteissa.

| 2.7 | katsoo, että ehdokasmaissa ja ehdokkuutta valmistelevissa maissa tulisi jatkuvalla seurannalla varmistaa EU:n normien ja periaatteiden asianmukainen soveltaminen. Komitea korostaa, että erityistä huomiota tulisi kiinnittää todelliseen hallinnon hajauttamiseen, kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen sekä ajanmukaisen julkishallinnon luomiseen. |
| --- | --- |

2.7

katsoo, että ehdokasmaissa ja ehdokkuutta valmistelevissa maissa tulisi jatkuvalla seurannalla varmistaa EU:n normien ja periaatteiden asianmukainen soveltaminen. Komitea korostaa, että erityistä huomiota tulisi kiinnittää todelliseen hallinnon hajauttamiseen, kulttuurisen ja kielellisen monimuotoisuuden kunnioittamiseen sekä ajanmukaisen julkishallinnon luomiseen.

3.   Talousarvion tarkistus

| 3.1 | vahvistaa sitoumuksensa osallistua EU:n talousarviokehyksen tarkistukseen ja toteaa, että alueiden komitean työvaliokunta on perustanut tätä varten työryhmän. |
| --- | --- |

3.1

vahvistaa sitoumuksensa osallistua EU:n talousarviokehyksen tarkistukseen ja toteaa, että alueiden komitean työvaliokunta on perustanut tätä varten työryhmän.

4.   Hyvinvointi

| 4.1 | painottaa tarvetta Euroopan talouden ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin jatkuvaan ajanmukaistamiseen kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän uudistetun Lissabonin strategian avulla. |
| --- | --- |

4.1

painottaa tarvetta Euroopan talouden ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin jatkuvaan ajanmukaistamiseen kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän uudistetun Lissabonin strategian avulla.

| 4.2 | korostaa, että Lissabonin strategian (vuonna 2006 alueiden komiteassa käynnistetyn) seurannan tulokset osoittavat, että Lissabonin hallintosyklissä on kannustettava nykyistä näkyvämpää sitoutumista aikaansaannoksiin kaikilla asianomaisilla tasoilla sekä paikallis- ja alueviranomaisten nykyistä laajempaa osallistumista. |
| --- | --- |

4.2

korostaa, että Lissabonin strategian (vuonna 2006 alueiden komiteassa käynnistetyn) seurannan tulokset osoittavat, että Lissabonin hallintosyklissä on kannustettava nykyistä näkyvämpää sitoutumista aikaansaannoksiin kaikilla asianomaisilla tasoilla sekä paikallis- ja alueviranomaisten nykyistä laajempaa osallistumista.

| 4.3 | kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota nivomaan paikallis- ja alueviranomaiset nykyistä paremmin mukaan toimiin, sillä Lissabonin strategia voi onnistua vain, jos kaikki sidosryhmät osallistuvat täysimittaisesti päätöksentekoon, toteutukseen ja seurantaan. Komitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa, Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan alueiden komiteassa vuonna 2007 käytävään aluevuoropuheluun, jossa tarkastellaan alueiden ja kuntien panosta kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän strategian onnistuneeseen toteuttamiseen. |
| --- | --- |

4.3

kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja Euroopan komissiota nivomaan paikallis- ja alueviranomaiset nykyistä paremmin mukaan toimiin, sillä Lissabonin strategia voi onnistua vain, jos kaikki sidosryhmät osallistuvat täysimittaisesti päätöksentekoon, toteutukseen ja seurantaan. Komitea kehottaa Eurooppa-neuvostoa, Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan alueiden komiteassa vuonna 2007 käytävään aluevuoropuheluun, jossa tarkastellaan alueiden ja kuntien panosta kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän strategian onnistuneeseen toteuttamiseen.

| 4.4 | toistaa, että alue- ja paikallistasolla tarjottavien yleishyödyllisten palvelujen rooli on merkittävä pyrittäessä saavuttamaan Lissabonin strategian tavoitteet. |
| --- | --- |

4.4

toistaa, että alue- ja paikallistasolla tarjottavien yleishyödyllisten palvelujen rooli on merkittävä pyrittäessä saavuttamaan Lissabonin strategian tavoitteet.

| 4.5 | painottaa Lissabonin strategian seurannan tulosten yhteydessä koheesiopolitiikan suurta merkitystä rahoitettaessa Lissabonin strategiaan liittyviä toimia paikallis- ja aluetasolla. Rakennerahastojen avulla toteutettavan yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutusta käsittelevän suuntaa-antavan lausunnon laatimisen puitteissa (lausunto esitetään AK:n täysistunnon hyväksyttäväksi helmikuussa 2007) tehty tutkimus osoittaa, että unionin koheesiopolitiikka on ominaispiirteidensä ansiosta (kumppanuus, täydentävyys, strateginen ohjelmasuunnittelu ja monivuotinen rahoitus) saanut aikaan monenlaisia merkittäviä vipuvaikutuksia paikallis- ja aluetasolla. Koheesiopolitiikka on erottuvaa, ja Euroopan kansalaiset mieltävät koheesiopolitiikan tuntuvasti osallistavaksi tekijäksi, joka auttaa konkreettisesti kohentamaan elämänlaatua. |
| --- | --- |

4.5

painottaa Lissabonin strategian seurannan tulosten yhteydessä koheesiopolitiikan suurta merkitystä rahoitettaessa Lissabonin strategiaan liittyviä toimia paikallis- ja aluetasolla. Rakennerahastojen avulla toteutettavan yhteisön koheesiopolitiikan vipuvaikutusta käsittelevän suuntaa-antavan lausunnon laatimisen puitteissa (lausunto esitetään AK:n täysistunnon hyväksyttäväksi helmikuussa 2007) tehty tutkimus osoittaa, että unionin koheesiopolitiikka on ominaispiirteidensä ansiosta (kumppanuus, täydentävyys, strateginen ohjelmasuunnittelu ja monivuotinen rahoitus) saanut aikaan monenlaisia merkittäviä vipuvaikutuksia paikallis- ja aluetasolla. Koheesiopolitiikka on erottuvaa, ja Euroopan kansalaiset mieltävät koheesiopolitiikan tuntuvasti osallistavaksi tekijäksi, joka auttaa konkreettisesti kohentamaan elämänlaatua.

| 4.6 | on tyytyväinen suunniteltuun aloitteeseen ”Alueet talouden muutosten edistäjinä”, sillä sen avulla voidaan vaihtaa kokemuksia alueiden välillä, nivoa alueellinen yhteistyö keskeisiin alueellisiin kehitysohjelmiin sekä tiivistää Euroopan komission, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tekemää yhteistyötä. Komitea kehottaa komissiota kutsumaan paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan aloitteen painopistealojen valintaprosessiin ja odottaa, että sitä pyydetään täysimittaisesti osallistumaan aloitteen kehittämiseen. |
| --- | --- |

4.6

on tyytyväinen suunniteltuun aloitteeseen ”Alueet talouden muutosten edistäjinä”, sillä sen avulla voidaan vaihtaa kokemuksia alueiden välillä, nivoa alueellinen yhteistyö keskeisiin alueellisiin kehitysohjelmiin sekä tiivistää Euroopan komission, jäsenvaltioiden, alueiden ja kuntien tekemää yhteistyötä. Komitea kehottaa komissiota kutsumaan paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan aloitteen painopistealojen valintaprosessiin ja odottaa, että sitä pyydetään täysimittaisesti osallistumaan aloitteen kehittämiseen.

| 4.7 | kannattaa Euroopan komission ehdottamaa eurooppalaisen yhteiskunnan kartoitusta sekä yhtenäismarkkinoita koskevaa katsausta, joihin alueiden komitea lisää panoksensa laatimalla suuntaa-antavan lausunnon. Komitea on tyytyväinen tavoitteeseen poistaa yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia haittaavia esteitä sekä varmistaa, että kansalaiset voivat tosiasiassa hyödyntää kyseisiä etuja. Komitea kuitenkin korostaa, että yhteisvastuullisuuden sekä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden on samalla säilyttävä unionin politiikan ytimessä. |
| --- | --- |

4.7

kannattaa Euroopan komission ehdottamaa eurooppalaisen yhteiskunnan kartoitusta sekä yhtenäismarkkinoita koskevaa katsausta, joihin alueiden komitea lisää panoksensa laatimalla suuntaa-antavan lausunnon. Komitea on tyytyväinen tavoitteeseen poistaa yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia haittaavia esteitä sekä varmistaa, että kansalaiset voivat tosiasiassa hyödyntää kyseisiä etuja. Komitea kuitenkin korostaa, että yhteisvastuullisuuden sekä sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden on samalla säilyttävä unionin politiikan ytimessä.

| 4.8 | on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen edistää eurooppalaista tutkimusaluetta ja korostaa, että eurooppalainen tutkimus- ja innovointipotentiaali riippuu Euroopan jokaisen alueen mahdollisuuksista ja erikoistumisesta. Komitea seuraa edelleen tiiviisti Euroopan teknologiainstituutin perustamista ja korostaa paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevaa roolia klusterien muodostamisessa, kun ne edistävät korkeakoulujen ja etenkin pienten ja keskisuurten yritysten yhteistyötä. Komitea toistaa, että yksi innovoivan Euroopan edellytyksistä on yhteisöpatentin käyttöönotto. |
| --- | --- |

4.8

on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen edistää eurooppalaista tutkimusaluetta ja korostaa, että eurooppalainen tutkimus- ja innovointipotentiaali riippuu Euroopan jokaisen alueen mahdollisuuksista ja erikoistumisesta. Komitea seuraa edelleen tiiviisti Euroopan teknologiainstituutin perustamista ja korostaa paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevaa roolia klusterien muodostamisessa, kun ne edistävät korkeakoulujen ja etenkin pienten ja keskisuurten yritysten yhteistyötä. Komitea toistaa, että yksi innovoivan Euroopan edellytyksistä on yhteisöpatentin käyttöönotto.

| 4.9 | painottaa, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä elinikäinen oppiminen ovat perusedellytyksiä maailmanlaajuistumisen haasteisiin vastaamiseksi. Etenkin on koulutettava pätevää työvoimaa, joka kykenee vastaamaan osaamisyhteiskunnassa jatkuvasti muuttuviin työmarkkinoiden vaatimuksiin. Komitea korostaa tarvetta tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen toimivalta kyseisillä aloilla. |
| --- | --- |

4.9

painottaa, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä elinikäinen oppiminen ovat perusedellytyksiä maailmanlaajuistumisen haasteisiin vastaamiseksi. Etenkin on koulutettava pätevää työvoimaa, joka kykenee vastaamaan osaamisyhteiskunnassa jatkuvasti muuttuviin työmarkkinoiden vaatimuksiin. Komitea korostaa tarvetta tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeinen toimivalta kyseisillä aloilla.

| 4.10 | katsoo, että Eurooppa tarvitsee myös vahvaa yrityskulttuuria, ja kannustaa edelleen paikallis- ja alueviranomaisia edistämään koulutuksessa yrittäjyyttä arvokkaana uravaihtoehtona, jonka avulla voidaan antaa panos Euroopan hyvinvointiin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään uudelleen nuorten yrittäjyyttä käsittelevän ohjelman. |
| --- | --- |

4.10

katsoo, että Eurooppa tarvitsee myös vahvaa yrityskulttuuria, ja kannustaa edelleen paikallis- ja alueviranomaisia edistämään koulutuksessa yrittäjyyttä arvokkaana uravaihtoehtona, jonka avulla voidaan antaa panos Euroopan hyvinvointiin. Komitea kehottaa Euroopan komissiota käynnistämään uudelleen nuorten yrittäjyyttä käsittelevän ohjelman.

| 4.11 | toistaa, että on tärkeää edistää tieto- ja viestintätekniikkaa, jotta tuetaan alueellisesti ja sosiaalisesti tasa-arvoista tietoyhteiskuntaa, johon kaikki kansalaiset kuuluvat, ja jotta kansalaisille annetaan taidot, joita he tarvitsevat eläessään ja työskennellessään osaamisyhteiskunnassa. Komitea varmistaa edelleen toimissaan, että i2010-aloitteen yhteydessä painotetaan myös alueellista ja paikallista ulottuvuutta. |
| --- | --- |

4.11

toistaa, että on tärkeää edistää tieto- ja viestintätekniikkaa, jotta tuetaan alueellisesti ja sosiaalisesti tasa-arvoista tietoyhteiskuntaa, johon kaikki kansalaiset kuuluvat, ja jotta kansalaisille annetaan taidot, joita he tarvitsevat eläessään ja työskennellessään osaamisyhteiskunnassa. Komitea varmistaa edelleen toimissaan, että i2010-aloitteen yhteydessä painotetaan myös alueellista ja paikallista ulottuvuutta.

| 4.12 | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen jatkaa Euroopan unionin tulevan meripolitiikan valmistelun yhteydessä sellaisen integroidun tarkastelutavan kehittämistä, jossa otetaan huomioon kaikki meriympäristöön vaikuttavat politiikan alat — myös eurooppalaisen kalastussektorin kestävyyden takaavat toimenpiteet — ja etenkin tiedonanto Euroopan unionin satamapolitiikasta. Komitea vahvistaa olevansa edelleen kiinnostunut osallistumaan kyseisen integroidun politiikan valmisteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

4.12

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen jatkaa Euroopan unionin tulevan meripolitiikan valmistelun yhteydessä sellaisen integroidun tarkastelutavan kehittämistä, jossa otetaan huomioon kaikki meriympäristöön vaikuttavat politiikan alat — myös eurooppalaisen kalastussektorin kestävyyden takaavat toimenpiteet — ja etenkin tiedonanto Euroopan unionin satamapolitiikasta. Komitea vahvistaa olevansa edelleen kiinnostunut osallistumaan kyseisen integroidun politiikan valmisteluun ja toteuttamiseen.

| 4.13 | korostaa EU:n liikennepolitiikan väliarvioinnin merkitystä ja ilmaisee aikomuksensa tuoda esiin EU:n kyseisellä alalla jo tekemät sitoumukset niiden täysimääräistä toteuttamista silmällä pitäen sekä halunsa antaa panoksensa keskusteluun, jota käydään taajamaliikennettä, satamapolitiikkaa, lentoliikennettä ja Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevista Euroopan komission aloitteista vuosina 2007-2013. |
| --- | --- |

4.13

korostaa EU:n liikennepolitiikan väliarvioinnin merkitystä ja ilmaisee aikomuksensa tuoda esiin EU:n kyseisellä alalla jo tekemät sitoumukset niiden täysimääräistä toteuttamista silmällä pitäen sekä halunsa antaa panoksensa keskusteluun, jota käydään taajamaliikennettä, satamapolitiikkaa, lentoliikennettä ja Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevista Euroopan komission aloitteista vuosina 2007-2013.

| 4.14 | katsoo, että jo nyt on aloitettava seikkaperäiset pohdinnat korkeatasoisesta yhteisestä maatalouspolitiikasta sekä vahvistetun maaseudunkehittämispolitiikan roolista vuoden 2013 jälkeen. Komitea kehottaa käynnistämään uuden ohjelmakauden alettua vuonna 2007 kuulemisprosessin, jossa tarkastellaan kestävää kehitystä, kilpailukykyä ja innovointia ja johon paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan osallistumaan. |
| --- | --- |

4.14

katsoo, että jo nyt on aloitettava seikkaperäiset pohdinnat korkeatasoisesta yhteisestä maatalouspolitiikasta sekä vahvistetun maaseudunkehittämispolitiikan roolista vuoden 2013 jälkeen. Komitea kehottaa käynnistämään uuden ohjelmakauden alettua vuonna 2007 kuulemisprosessin, jossa tarkastellaan kestävää kehitystä, kilpailukykyä ja innovointia ja johon paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan osallistumaan.

| 4.15 | arvioi, että maaseudun kehittämispolitiikan ja aluepolitiikan koordinointi alue- ja paikallistasolla on erittäin tärkeää, jotta kyseisille politiikan aloille myönnettyjä määrärahoja voidaan hyödyntää optimaalisesti. Komitea muistuttaa, että se pitää tärkeänä paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kaikkiin maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien laadinta- ja toteutusvaiheisiin. |
| --- | --- |

4.15

arvioi, että maaseudun kehittämispolitiikan ja aluepolitiikan koordinointi alue- ja paikallistasolla on erittäin tärkeää, jotta kyseisille politiikan aloille myönnettyjä määrärahoja voidaan hyödyntää optimaalisesti. Komitea muistuttaa, että se pitää tärkeänä paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista kaikkiin maaseudun kehittämistä koskevien ohjelmien laadinta- ja toteutusvaiheisiin.

| 4.16 | kehottaa komissiota käynnistämään avoimen keskustelun muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta sekä paikallis- ja alueyhteisöjen tekemiä päätöksiä ja niiden toimivaltuuksia kunnioittaen edistämään tässä yhteydessä avoimia ratkaisuja, joissa otetaan huomioon kuluttajien ja viljelijöiden intressit, ympäristön- ja terveydensuojelu sekä tutkimustoiminnan ja kilpailukyvyn edistäminen. |
| --- | --- |

4.16

kehottaa komissiota käynnistämään avoimen keskustelun muuntogeenisten sekä tavanomaisten ja luonnonmukaisten viljelykasvien rinnakkaiselosta sekä paikallis- ja alueyhteisöjen tekemiä päätöksiä ja niiden toimivaltuuksia kunnioittaen edistämään tässä yhteydessä avoimia ratkaisuja, joissa otetaan huomioon kuluttajien ja viljelijöiden intressit, ympäristön- ja terveydensuojelu sekä tutkimustoiminnan ja kilpailukyvyn edistäminen.

5.   Yhteisvastuullisuus

| 5.1 | panee merkille, että yksi Euroopan unionin suurimmista haasteista tulevina vuosina on väestön ikääntyminen. Komitea korostaa, että ikääntyminen on otettava huomioon kaikilla politiikan aloilla, ja katsoo, että tarvitaan alueellisesti eriytettyjä lähestymistapoja, sillä ikääntymismallit ovat eri kokoisilla alueilla hyvin erilaisia. |
| --- | --- |

5.1

panee merkille, että yksi Euroopan unionin suurimmista haasteista tulevina vuosina on väestön ikääntyminen. Komitea korostaa, että ikääntyminen on otettava huomioon kaikilla politiikan aloilla, ja katsoo, että tarvitaan alueellisesti eriytettyjä lähestymistapoja, sillä ikääntymismallit ovat eri kokoisilla alueilla hyvin erilaisia.

| 5.2 | on tyytyväinen Euroopan komission aloitteeseen kehittää — vastauksena väestönkehityksen kasvaviin paineisiin — taloudellisiin syihin perustuvaa maahanmuuttoa varten eurooppalainen kehys, jossa kiinnitetään erityistä huomiota ammattipätevyydeltään korkeatasoisiin maahanmuuttajiin EU:n ulkopuolisten maiden kehitystä vaarantamatta. |
| --- | --- |

5.2

on tyytyväinen Euroopan komission aloitteeseen kehittää — vastauksena väestönkehityksen kasvaviin paineisiin — taloudellisiin syihin perustuvaa maahanmuuttoa varten eurooppalainen kehys, jossa kiinnitetään erityistä huomiota ammattipätevyydeltään korkeatasoisiin maahanmuuttajiin EU:n ulkopuolisten maiden kehitystä vaarantamatta.

| 5.3 | kehottaa komissiota antamaan tiedonannon, jossa kehitetään yhteisiä periaatteita joustoturvan käsitteen määrittelemiseksi ja valaisemiseksi, ja tutkimaan etenkin sitä, miten tässä lähestymistavassa voitaisiin yhdistää työmarkkinoiden joustavuus ja taitojen kehittäminen vahvaan sosiaaliturvaan sekä ottaa samalla huomioon eri jäsenvaltioiden ja alueiden ominaispiirteet. |
| --- | --- |

5.3

kehottaa komissiota antamaan tiedonannon, jossa kehitetään yhteisiä periaatteita joustoturvan käsitteen määrittelemiseksi ja valaisemiseksi, ja tutkimaan etenkin sitä, miten tässä lähestymistavassa voitaisiin yhdistää työmarkkinoiden joustavuus ja taitojen kehittäminen vahvaan sosiaaliturvaan sekä ottaa samalla huomioon eri jäsenvaltioiden ja alueiden ominaispiirteet.

| 5.4 | kannattaa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007 sekä Euroopan komission aikomusta kartoittaa yhteiskunnallinen tilanne Euroopan unionissa ja tuoda tässä yhteydessä esiin etenkin saatavuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskevia kysymyksiä tarkoituksena luoda yhteinen näkemys eurooppalaisia odottavista yhteiskunnallisista haasteista. Komitea muistuttaa, että iästä, sukupuolesta, etnisestä alkuperästä, vammasta, sukupuolisesta suuntautuneisuudesta, uskonnosta tai vakaumuksesta johtuvan syrjinnän torjumiseen on suhtauduttava vakavasti. |
| --- | --- |

5.4

kannattaa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuotta 2007 sekä Euroopan komission aikomusta kartoittaa yhteiskunnallinen tilanne Euroopan unionissa ja tuoda tässä yhteydessä esiin etenkin saatavuutta ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia koskevia kysymyksiä tarkoituksena luoda yhteinen näkemys eurooppalaisia odottavista yhteiskunnallisista haasteista. Komitea muistuttaa, että iästä, sukupuolesta, etnisestä alkuperästä, vammasta, sukupuolisesta suuntautuneisuudesta, uskonnosta tai vakaumuksesta johtuvan syrjinnän torjumiseen on suhtauduttava vakavasti.

| 5.5 | suhtautuu myönteisesti taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevään neljänteen kertomukseen, jossa tarkastellaan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistymistä sekä unionin ja jäsenvaltioiden politiikan sekä rakennerahastojen, koheesiorahaston, muiden rahoitusvälineiden ja Euroopan investointipankin koheesiopanosta. Komitea painottaa koheesiopolitiikan merkitystä yhteisön talousarvion tulevassa väliarvioinnissa. |
| --- | --- |

5.5

suhtautuu myönteisesti taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevään neljänteen kertomukseen, jossa tarkastellaan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistymistä sekä unionin ja jäsenvaltioiden politiikan sekä rakennerahastojen, koheesiorahaston, muiden rahoitusvälineiden ja Euroopan investointipankin koheesiopanosta. Komitea painottaa koheesiopolitiikan merkitystä yhteisön talousarvion tulevassa väliarvioinnissa.

6.   Energia ja ilmastonmuutos

| 6.1 | odottaa Euroopan energiapolitiikan strategisen tarkistuksen antavan uusia virikkeitä yhteiseen lähestymistapaan kilpailukykyä, energian toimitusvarmuutta ja ilmastonmuutoksen torjumista ajatellen. Energian tuontiriippuvuuden vähentämistä ja kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden toteuttamista silmällä pitäen lähestymistavan on perustuttava innovointiin, uusien teknologioiden käyttöön, uudistuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen. Näin ollen komitea kehottaa vahvistamaan Euroopan komission ja alue- ja paikallisyhteisöjen vuoropuhelua, sillä alue- ja paikallisyhteisöt osallistuvat täysimittaisesti uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiatehokkuutta edistävien hankkeiden toteuttamiseen. |
| --- | --- |

6.1

odottaa Euroopan energiapolitiikan strategisen tarkistuksen antavan uusia virikkeitä yhteiseen lähestymistapaan kilpailukykyä, energian toimitusvarmuutta ja ilmastonmuutoksen torjumista ajatellen. Energian tuontiriippuvuuden vähentämistä ja kaasun ja sähkön sisämarkkinoiden toteuttamista silmällä pitäen lähestymistavan on perustuttava innovointiin, uusien teknologioiden käyttöön, uudistuviin energialähteisiin ja energiatehokkuuteen. Näin ollen komitea kehottaa vahvistamaan Euroopan komission ja alue- ja paikallisyhteisöjen vuoropuhelua, sillä alue- ja paikallisyhteisöt osallistuvat täysimittaisesti uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiatehokkuutta edistävien hankkeiden toteuttamiseen.

| 6.2 | toistaa tukevansa Euroopan komissiota sen pyrkimyksissä torjua ilmastonmuutos ja pitää välttämättömänä, että komissio edistää kunnianhimoisia tavoitteitaan vuoden 2012 jälkeistä aikaa käsittelevissä kansainvälisissä neuvotteluissa, joihin osallistuu sekä kasvihuonekaasuja eniten tuottavia maita että ilmastonmuutoksen toteutumiseen eniten vaikuttavia toimialoja. Komitea esittää vuonna 2007 ajatuksiaan vuoden 2012 jälkeisistä tavoitteista. |
| --- | --- |

6.2

toistaa tukevansa Euroopan komissiota sen pyrkimyksissä torjua ilmastonmuutos ja pitää välttämättömänä, että komissio edistää kunnianhimoisia tavoitteitaan vuoden 2012 jälkeistä aikaa käsittelevissä kansainvälisissä neuvotteluissa, joihin osallistuu sekä kasvihuonekaasuja eniten tuottavia maita että ilmastonmuutoksen toteutumiseen eniten vaikuttavia toimialoja. Komitea esittää vuonna 2007 ajatuksiaan vuoden 2012 jälkeisistä tavoitteista.

| 6.3 | suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on äskettäin painottanut mukautumista ilmastonmuutokseen, sillä tiettyjä ilmastonmuutoksen vaikutuksia ei voida enää välttää. Komitea korostaa, että yhteisön politiikkoja on tutkittava tällaisten muutosten näkökulmasta. Komitea pitää ensisijaisen tärkeänä, että vahvistetaan ilmastonmuutoksesta eri alueilla koituvien taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten vaikutusten tutkimista ja että kansalaisille tiedotetaan kyseisistä vaikutuksista ja niiden kustannuksista. Komitea kehottaa Euroopan komissiota edistämään asiaa koskevien hyvien käytänteiden vaihtoa, jotta paikallis- ja alueyhteisöt voivat kehittää mukautumismenetelmiä, jotka soveltuvat Euroopan alueiden ja kuntien eri tilanteisiin. |
| --- | --- |

6.3

suhtautuu myönteisesti siihen, että Euroopan komissio on äskettäin painottanut mukautumista ilmastonmuutokseen, sillä tiettyjä ilmastonmuutoksen vaikutuksia ei voida enää välttää. Komitea korostaa, että yhteisön politiikkoja on tutkittava tällaisten muutosten näkökulmasta. Komitea pitää ensisijaisen tärkeänä, että vahvistetaan ilmastonmuutoksesta eri alueilla koituvien taloudellisten, ekologisten ja sosiaalisten vaikutusten tutkimista ja että kansalaisille tiedotetaan kyseisistä vaikutuksista ja niiden kustannuksista. Komitea kehottaa Euroopan komissiota edistämään asiaa koskevien hyvien käytänteiden vaihtoa, jotta paikallis- ja alueyhteisöt voivat kehittää mukautumismenetelmiä, jotka soveltuvat Euroopan alueiden ja kuntien eri tilanteisiin.

7.   Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue

| 7.1 | suosittelee, että hyväksytään yhteinen eurooppalainen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka, joka perustuu viiteen painopistealaan: jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden yhteistyön lisääminen; ulkorajojen turvaaminen ja ihmiskaupan torjunta; yhdennettyjen ja tehokkaiden politiikkojen kehittäminen alaikäisten suojelemiseksi; palauttamispolitiikka; maahanmuuttajien kotouttaminen. Kyseisessä politiikassa on otettava huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen velvollisuudet pantaessa täytäntöön Haagin ohjelman painopisteitä, kun ajatellaan etenkin kotouttamispolitiikkaa, jonka avulla pyritään edistämään työllisyyttä, oikeutta yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen sekä terveys- ja sosiaalipalvelujen saamiseen, osallistumista yhteiskunnalliseen, poliittiseen ja kulttuurielämään sekä mahdollisuuksia opetella vastaanottavan maan virallisia kieliä. |
| --- | --- |

7.1

suosittelee, että hyväksytään yhteinen eurooppalainen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka, joka perustuu viiteen painopistealaan: jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden yhteistyön lisääminen; ulkorajojen turvaaminen ja ihmiskaupan torjunta; yhdennettyjen ja tehokkaiden politiikkojen kehittäminen alaikäisten suojelemiseksi; palauttamispolitiikka; maahanmuuttajien kotouttaminen. Kyseisessä politiikassa on otettava huomioon paikallis- ja alueyhteisöjen velvollisuudet pantaessa täytäntöön Haagin ohjelman painopisteitä, kun ajatellaan etenkin kotouttamispolitiikkaa, jonka avulla pyritään edistämään työllisyyttä, oikeutta yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen sekä terveys- ja sosiaalipalvelujen saamiseen, osallistumista yhteiskunnalliseen, poliittiseen ja kulttuurielämään sekä mahdollisuuksia opetella vastaanottavan maan virallisia kieliä.

| 7.2 | kannattaa Euroopan komission uutta aloitetta järjestää vuosittain konferenssi integroinnista kaupungeissa (Integrating Cities). Ensimmäisen konferenssi pidettiin Rotterdamissa lokakuussa 2006. Komitea vahvistaa olevansa valmis osallistumaan merkittävällä tavalla tuleviin konferensseihin alkaen Milanossa vuonna 2007 järjestettävästä konferenssista. |
| --- | --- |

7.2

kannattaa Euroopan komission uutta aloitetta järjestää vuosittain konferenssi integroinnista kaupungeissa (Integrating Cities). Ensimmäisen konferenssi pidettiin Rotterdamissa lokakuussa 2006. Komitea vahvistaa olevansa valmis osallistumaan merkittävällä tavalla tuleviin konferensseihin alkaen Milanossa vuonna 2007 järjestettävästä konferenssista.

| 7.3 | toivoo näin ollen, että se voisi osallistua — järjestelmällisen ja rakentavan institutionaalisen kumppanuuden luomista ajatellen — sekä maahanmuuttoa koskevaan kuulemisprosessiin, jonka Euroopan komissio käynnistää vuoden 2007 alussa, että komission heinäkuussa 2006 esittämään Haagin ohjelman täytäntöönpanon uuteen arviointimenetelmään. |
| --- | --- |

7.3

toivoo näin ollen, että se voisi osallistua — järjestelmällisen ja rakentavan institutionaalisen kumppanuuden luomista ajatellen — sekä maahanmuuttoa koskevaan kuulemisprosessiin, jonka Euroopan komissio käynnistää vuoden 2007 alussa, että komission heinäkuussa 2006 esittämään Haagin ohjelman täytäntöönpanon uuteen arviointimenetelmään.

| 7.4 | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen julkaista vuonna 2007 käsikirja maahanmuutosta ja kotoutumisesta ja painottaa, että alueiden komitea voi jäsentensä välityksellä tarjota runsaasti tietoja ja parhaita käytänteitä kyseisellä aihealueella. Siksi se kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitea mahdollisimman tiiviisti mukaan käsikirjan laadintaan. |
| --- | --- |

7.4

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission aloitteeseen julkaista vuonna 2007 käsikirja maahanmuutosta ja kotoutumisesta ja painottaa, että alueiden komitea voi jäsentensä välityksellä tarjota runsaasti tietoja ja parhaita käytänteitä kyseisellä aihealueella. Siksi se kehottaa Euroopan komissiota ottamaan alueiden komitea mahdollisimman tiiviisti mukaan käsikirjan laadintaan.

| 7.5 | tähdentää, että maahanmuuttovirrat kohdistuvat erityisen tuntuvasti lukuisiin alueisiin ja kuntiin, joilta puuttuvat välineet käsitellä massamuuttoa tarjoamalla asianmukaista humanitaarista kohtelua. Siksi se esittää, että Euroopan rajavalvontavirastolla (Frontex) olisi yhä merkittävämpi rooli avun koordinoinnissa asianomaisille alueille. |
| --- | --- |

7.5

tähdentää, että maahanmuuttovirrat kohdistuvat erityisen tuntuvasti lukuisiin alueisiin ja kuntiin, joilta puuttuvat välineet käsitellä massamuuttoa tarjoamalla asianmukaista humanitaarista kohtelua. Siksi se esittää, että Euroopan rajavalvontavirastolla (Frontex) olisi yhä merkittävämpi rooli avun koordinoinnissa asianomaisille alueille.

| 7.6 | muistuttaa, että maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä on löydettävä turvallisuusvaatimusten ja yksilön perusoikeuksien ja perusvapauksien välinen asianmukainen tasapaino. |
| --- | --- |

7.6

muistuttaa, että maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä on löydettävä turvallisuusvaatimusten ja yksilön perusoikeuksien ja perusvapauksien välinen asianmukainen tasapaino.

8.   Laajentuminen

| 8.1 | kehottaa komissiota arvioimaan EU:n laajentumiskykyä yhteistyössä muiden toimielinten, myös alueiden komitean, kanssa. Komitea panee merkille, että tulevista laajentumisista käydään parhaillaan julkista keskustelua, ja se on tyytyväinen tähän keskusteluun. |
| --- | --- |

8.1

kehottaa komissiota arvioimaan EU:n laajentumiskykyä yhteistyössä muiden toimielinten, myös alueiden komitean, kanssa. Komitea panee merkille, että tulevista laajentumisista käydään parhaillaan julkista keskustelua, ja se on tyytyväinen tähän keskusteluun.

| 8.2 | kannattaa EU:n laajentumista Kroatian, Turkin ja Länsi-Balkanin maiden osalta ja sitoutuu kehittämään EU:n sekä ehdokasmaiden ja ehdokkuutta valmistelevien maiden alue- ja paikallisviranomaisten välistä vuoropuhelua. Komitea uskoo, että riippumatta Turkin tulevasta asemasta Euroopan unionissa on unionin intressien mukaista kannustaa Turkkia jatkamaan uudistuksia. Komitea aikoo jatkaa suoraa yhteydenpitoa Turkin paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tavoitteena perustaa mahdollisimman pian yhteinen neuvoa-antava sekakomitea. |
| --- | --- |

8.2

kannattaa EU:n laajentumista Kroatian, Turkin ja Länsi-Balkanin maiden osalta ja sitoutuu kehittämään EU:n sekä ehdokasmaiden ja ehdokkuutta valmistelevien maiden alue- ja paikallisviranomaisten välistä vuoropuhelua. Komitea uskoo, että riippumatta Turkin tulevasta asemasta Euroopan unionissa on unionin intressien mukaista kannustaa Turkkia jatkamaan uudistuksia. Komitea aikoo jatkaa suoraa yhteydenpitoa Turkin paikallis- ja alueviranomaisten kanssa tavoitteena perustaa mahdollisimman pian yhteinen neuvoa-antava sekakomitea.

9.   Voimakas ja johdonmukainen ääni kansainvälisillä foorumeilla

| 9.1 | aikoo osaltaan vaikuttaa demokratian vakiintumiseen naapurimaissa ja Länsi-Balkanilla osallistumalla alue- ja paikallisvaalien tarkkailuun ja kehittämällä tätä varten yhteisön ja Euroopan tasolla toimielinten välistä asianmukaista yhteistyötä. |
| --- | --- |

9.1

aikoo osaltaan vaikuttaa demokratian vakiintumiseen naapurimaissa ja Länsi-Balkanilla osallistumalla alue- ja paikallisvaalien tarkkailuun ja kehittämällä tätä varten yhteisön ja Euroopan tasolla toimielinten välistä asianmukaista yhteistyötä.

| 9.2 | kannustaa voimakkaasti alueellisen ”Euromed — Barcelona + 10” -konferenssin järjestämistä ja muistuttaa Euroopan unionin ja Välimeren alueen kolmansien maiden alue- ja paikallisyhteisöjen institutionaalisen vuoropuhelun merkityksestä edistettäessä hyvien käytänteiden vaihtoa asioissa, jotka liittyvät alueelliseen kumppanuuteen, hajautettuun yhteistyöhön, hallinnonhajauttamisprosessiin sekä hyvään hallintotapaan EU:n ja Välimeren alueella. Tätä varten komitea kehottaa luomaan EU:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden alue- ja paikallisyhteisöjen välisen vuoropuhelufoorumin. |
| --- | --- |

9.2

kannustaa voimakkaasti alueellisen ”Euromed — Barcelona + 10” -konferenssin järjestämistä ja muistuttaa Euroopan unionin ja Välimeren alueen kolmansien maiden alue- ja paikallisyhteisöjen institutionaalisen vuoropuhelun merkityksestä edistettäessä hyvien käytänteiden vaihtoa asioissa, jotka liittyvät alueelliseen kumppanuuteen, hajautettuun yhteistyöhön, hallinnonhajauttamisprosessiin sekä hyvään hallintotapaan EU:n ja Välimeren alueella. Tätä varten komitea kehottaa luomaan EU:n ja Välimeren alueen kolmansien maiden alue- ja paikallisyhteisöjen välisen vuoropuhelufoorumin.

| 9.3 | korostaa tarvetta ylläpitää rakentavia paikallis- ja aluetason suhteita naapurimaihin etenkin Euroopan unionin uudella itärajalla. |
| --- | --- |

9.3

korostaa tarvetta ylläpitää rakentavia paikallis- ja aluetason suhteita naapurimaihin etenkin Euroopan unionin uudella itärajalla.

| 9.4 | painottaa, että suhteita Venäjään tulisi kehittää ja vahvistaa luomalla strategisia kumppanuuksia uudessa pohjoisen ulottuvuuden politiikan kehyksessä. |
| --- | --- |

9.4

painottaa, että suhteita Venäjään tulisi kehittää ja vahvistaa luomalla strategisia kumppanuuksia uudessa pohjoisen ulottuvuuden politiikan kehyksessä.

| 9.5 | painottaa hyvän hallintotavan merkitystä toimittaessa kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen edellyttämällä tavalla ja arvioi, että toissijaisuusperiaatteen soveltaminen hajautetun yhteistyön puitteissa on hyvän hallintotavan ja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan avaintekijä. |
| --- | --- |

9.5

painottaa hyvän hallintotavan merkitystä toimittaessa kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen edellyttämällä tavalla ja arvioi, että toissijaisuusperiaatteen soveltaminen hajautetun yhteistyön puitteissa on hyvän hallintotavan ja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan avaintekijä.

| 9.6 | antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi lähettää käsillä oleva päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä vuoden 2007 Euroopan unionin puheenjohtajamaille Saksalle ja Portugalille. |
| --- | --- |

9.6

antaa puheenjohtajalleen tehtäväksi lähettää käsillä oleva päätöslauselma Euroopan komissiolle, Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä vuoden 2007 Euroopan unionin puheenjohtajamaille Saksalle ja Portugalille.

Bryssel 7. joulukuuta 2006.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Michel DELEBARRE

---