# Europeiska unionens C 30/2007

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 30 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 50 årgången10 februari 2007 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 30

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

50 årgången10 februari 2007

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 030/01 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 1 |
| 2007/C 030/02 | Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  ) | 4 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 030/01

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

1

2007/C 030/02

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget – Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar (
  1
  )

1

4

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 030/03 | Eurons växelkurs | 7 |
| 2007/C 030/04 | Grönbok om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland (Framlagt av kommissionen) | 8 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2007/C 030/03

Eurons växelkurs

7

2007/C 030/04

Grönbok om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland (Framlagt av kommissionen)

8

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2007/C 030/05 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4549 – ABN-Amro/Allianz/Sdu) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  ) | 14 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2007/C 030/05

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.4549 – ABN-Amro/Allianz/Sdu) – Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 10.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 30/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 30/1

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 30/01)

| Datum för antagande av beslutet | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 290/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Cataluña |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Modificación del régimen de ayudas N 500/2004 ”Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos” |
| Rättslig grund | Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero, Resolución 868/2006 de 30 de marzo de 2006 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag, Garanti |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 60 miljoner EUR |
| Stödnivå | 65 % |
| Varaktighet | Till och med den 31.12.2007 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Datum för antagande av beslutet

21.12.2006

Stöd nr

N 290/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Cataluña

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Modificación del régimen de ayudas N 500/2004 ”Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos”

Rättslig grund

Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero, Resolución 868/2006 de 30 de marzo de 2006

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag, Garanti

Budget

Totalt planerat stödbelopp 60 miljoner EUR

Stödnivå

65 %

Varaktighet

Till och med den 31.12.2007

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 292/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Cataluña |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Modificación del régimen de ayudas N 498/2004 ”Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos” |
| Rättslig grund | Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag, Garanti |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 7 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 21 miljoner EUR |
| Stödnivå | 65 % |
| Varaktighet | Till och med den 31.12.2007 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Datum för antagande av beslutet

21.12.2006

Stöd nr

N 292/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Cataluña

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Modificación del régimen de ayudas N 498/2004 ”Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos”

Rättslig grund

Orden TRI/53/2006 de 24 de febrero

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag, Garanti

Budget

Beräknade utgifter per år: 7 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 21 miljoner EUR

Stödnivå

65 %

Varaktighet

Till och med den 31.12.2007

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 21.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 328/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Cataluña |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Modificación del régimen de ayudas N 361/2005 ”Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos” |
| Rättslig grund | Orden TRI/97/2006, Resolución 869/2006 |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag, Garanti |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 2,2 miljoner EUR |
| Stödnivå | 65 % |
| Varaktighet | Till och med den 31.12.2006 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Secretaría de Industria y Energía |
| Passeig de Gràcia, 129 |
| E-08008 Barcelona |

Datum för antagande av beslutet

21.12.2006

Stöd nr

N 328/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Cataluña

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Modificación del régimen de ayudas N 361/2005 ”Incentivos a proyectos empresariales en investigación, desarrollo e innovación tecnológica en sectores estratégicos”

Rättslig grund

Orden TRI/97/2006, Resolución 869/2006

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag, Garanti

Budget

Totalt planerat stödbelopp 2,2 miljoner EUR

Stödnivå

65 %

Varaktighet

Till och med den 31.12.2006

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Secretaría de Industria y Energía

Passeig de Gràcia, 129

E-08008 Barcelona

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 611/06 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | — |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Programm zur Innovationsförderung vom 2. Juni 2006 |
| Rättslig grund | Bundeshaushaltsordnung; Programm zur Innovationsförderung; Standardrichtlinien |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 20 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 85 miljoner EUR |
| Stödnivå | 100 % |
| Varaktighet | Till och med den 2.6.2012 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung |
| Projektträger Innovationsförderung |
| Deichmanns Aue 29 |
| D-53179 Bonn |

Datum för antagande av beslutet

22.12.2006

Stöd nr

N 611/06

Medlemsstat

Tyskland

Region

—

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Programm zur Innovationsförderung vom 2. Juni 2006

Rättslig grund

Bundeshaushaltsordnung; Programm zur Innovationsförderung; Standardrichtlinien

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 20 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 85 miljoner EUR

Stödnivå

100 %

Varaktighet

Till och med den 2.6.2012

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Bundesanstalt für Landwirtschaft und Ernährung

Projektträger Innovationsförderung

Deichmanns Aue 29

D-53179 Bonn

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 690/06 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Freie Hansestadt Bremen |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | FuE-Verbundprogramm; Pilotanlagen |
| Rättslig grund | — | Landeshaushaltsordnung, inkl. Verwaltungsvorschriften |

Datum för antagande av beslutet

22.12.2006

Stöd nr

N 690/06

Medlemsstat

Tyskland

Region

Freie Hansestadt Bremen

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

FuE-Verbundprogramm; Pilotanlagen

Rättslig grund

—

Landeshaushaltsordnung, inkl. Verwaltungsvorschriften

| — | Richtlinie zur Förderung von Pilotprojekten |
| --- | --- |

—

Richtlinie zur Förderung von Pilotprojekten

| — | Richtlinie zur Förderung von Verbundprojekten zwischen Wirtschaft und Wissenschaft |
| --- | --- |

—

Richtlinie zur Förderung von Verbundprojekten zwischen Wirtschaft und Wissenschaft

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 5 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 30 miljoner EUR

Stödnivå

50 %

Varaktighet

1.1.2007-31.12.2012

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

Freie Hansestadt Bremen

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 10.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 30/4 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 30/4

---

Tillstånd till statligt stöd enligt artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget

Fall i vilka kommissionen inte gör några invändningar

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 30/02)

| Datum för antagande av beslutet | 20.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 376/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Canarias |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Zona Especial Canaria |
| Rättslig grund | Borrador de anteproyecto de Ley por el que se modifica el titulo V de la Ley 19/1994, de 16 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Reducerad skattesats |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 261 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Övriga upplysningar | Årsrapport om genomförandet skall lämnas till kommissionen |

Datum för antagande av beslutet

20.12.2006

Stöd nr

N 376/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Canarias

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Zona Especial Canaria

Rättslig grund

Borrador de anteproyecto de Ley por el que se modifica el titulo V de la Ley 19/1994, de 16 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Reducerad skattesats

Budget

Totalt planerat stödbelopp 261 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

1.1.2007-31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerio de Economía y Hacienda

Övriga upplysningar

Årsrapport om genomförandet skall lämnas till kommissionen

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 20.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 377/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Canarias |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Régimen Económico y Fiscal de Canarias — Artículos 25, 26 y 27 |
| Rättslig grund | Borrador de Anteproyecto de Ley por el que se modifica el capítulo II del título IV de la Ley 19/1994 de 6 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias. |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Regional utveckling |
| Stödform | Reducerad skattesats |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp 6 873 miljoner EUR |
| Stödnivå | — |
| Varaktighet | 1.1.2007-31.12.2013 |
| Ekonomisk sektor | Alla sektorer |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Ministerio de Economía y Hacienda |
| Övriga upplysningar | Årsrapport om genomförandet skall lämnas till kommissionen |

Datum för antagande av beslutet

20.12.2006

Stöd nr

N 377/06

Medlemsstat

Spanien

Region

Canarias

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Régimen Económico y Fiscal de Canarias — Artículos 25, 26 y 27

Rättslig grund

Borrador de Anteproyecto de Ley por el que se modifica el capítulo II del título IV de la Ley 19/1994 de 6 de julio, de modificación del Régimen Económico y Fiscal de Canarias.

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Regional utveckling

Stödform

Reducerad skattesats

Budget

Totalt planerat stödbelopp 6 873 miljoner EUR

Stödnivå

—

Varaktighet

1.1.2007-31.12.2013

Ekonomisk sektor

Alla sektorer

Den beviljande myndighetens namn och adress

Ministerio de Economía y Hacienda

Övriga upplysningar

Årsrapport om genomförandet skall lämnas till kommissionen

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 514/06 |
| Medlemsstat | Österrike |
| Region | Tyrol |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Infrastrukturförderung des Landes Tirol 2007-13; Schwerpunkt ”Errichtung von Biomasse-Nahwärme Anlagen” |
| Rättslig grund | 1) | Basisrichtl. für das Infrastrukturförderungsp. L. Tirol 2007-13 |

Datum för antagande av beslutet

22.12.2006

Stöd nr

N 514/06

Medlemsstat

Österrike

Region

Tyrol

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Infrastrukturförderung des Landes Tirol 2007-13; Schwerpunkt ”Errichtung von Biomasse-Nahwärme Anlagen”

Rättslig grund

1)

Basisrichtl. für das Infrastrukturförderungsp. L. Tirol 2007-13

| 2) | Schwerpunkt Errichtung von Biomasse Nahwärme-Anlagen |
| --- | --- |

2)

Schwerpunkt Errichtung von Biomasse Nahwärme-Anlagen

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Miljöskydd

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 7 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 50 miljoner EUR

Stödnivå

40 %

Varaktighet

1.1.2007-31.12.2007

Ekonomisk sektor

Energi

Den beviljande myndighetens namn och adress

Amt der Tiroler Landesregierung, Abteilung Wirtschaft und Arbeit, Sachgebiet Wirtschaftsförderung

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 22.12.2006 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 704/06 |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Thüringen |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Richtlinie zur einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Rättslig grund | Thüringer Landeshaushaltsordnung, insb. Art. 23, 44; Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 u. 44; Richtlinie zur Einzelbetrieblichen Technologieförderung |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Forskning och utveckling |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Beräknade utgifter per år: 13 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 13 miljoner EUR |
| Stödnivå | 70 % |
| Varaktighet | 1.1.2007-31.12.2007 |
| Ekonomisk sektor | — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit; Max Reger-Str. 4-8; D-99096 Erfurt |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

22.12.2006

Stöd nr

N 704/06

Medlemsstat

Tyskland

Region

Thüringen

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Richtlinie zur einzelbetrieblichen Technologieförderung

Rättslig grund

Thüringer Landeshaushaltsordnung, insb. Art. 23, 44; Verwaltungsvorschriften zu Art. 23 u. 44; Richtlinie zur Einzelbetrieblichen Technologieförderung

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Forskning och utveckling

Stödform

Bidrag

Budget

Beräknade utgifter per år: 13 miljoner EUR; Totalt planerat stödbelopp 13 miljoner EUR

Stödnivå

70 %

Varaktighet

1.1.2007-31.12.2007

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

Thüringer Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Arbeit; Max Reger-Str. 4-8; D-99096 Erfurt

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Datum för antagande av beslutet | 12.1.2007 |
| --- | --- |
| Stöd nr | N 777/06 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | País Vasco |
| Benämning (och/eller stödmottagarens namn) | Prorrogación del régimen BIDERATU de ayudas regionales a la reestructuración de PYME en crisis |
| Rättslig grund | Decreto 300/2000 – (BOPV 249, 30.12.2000) |
| Typ av stödåtgärd | Stödordning |
| Syfte | Omstrukturering av företag i svårigheter |
| Stödform | Bidrag |
| Budget | Totalt planerat stödbelopp: 27 miljoner EUR |
| Stödnivå | 33 % |
| Varaktighet | 1.1.2007-31.12.2009 |
| Ekonomisk sektor | — |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | Gobierno regional del País Vasco |
| Övriga upplysningar | — |

Datum för antagande av beslutet

12.1.2007

Stöd nr

N 777/06

Medlemsstat

Spanien

Region

País Vasco

Benämning (och/eller stödmottagarens namn)

Prorrogación del régimen BIDERATU de ayudas regionales a la reestructuración de PYME en crisis

Rättslig grund

Decreto 300/2000 – (BOPV 249, 30.12.2000)

Typ av stödåtgärd

Stödordning

Syfte

Omstrukturering av företag i svårigheter

Stödform

Bidrag

Budget

Totalt planerat stödbelopp: 27 miljoner EUR

Stödnivå

33 %

Varaktighet

1.1.2007-31.12.2009

Ekonomisk sektor

—

Den beviljande myndighetens namn och adress

Gobierno regional del País Vasco

Övriga upplysningar

—

Giltiga språkversioner av beslutstexten, med undantag av konfidentiella uppgifter, finns på följande webbplats:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 10.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 30/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 30/7

---

Eurons växelkurs (1)

9 februari 2007

(2007/C 30/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3007 |
| JPY | japansk yen | 158,06 |
| DKK | dansk krona | 7,4531 |
| GBP | pund sterling | 0,66755 |
| SEK | svensk krona | 9,0933 |
| CHF | schweizisk franc | 1,6249 |
| ISK | isländsk krona | 88,20 |
| NOK | norsk krona | 8,1310 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CYP | cypriotiskt pund | 0,5791 |
| CZK | tjeckisk koruna | 28,245 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 253,00 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,6965 |
| MTL | maltesisk lira | 0,4293 |
| PLN | polsk zloty | 3,8879 |
| RON | rumänsk leu | 3,3800 |
| SKK | slovakisk koruna | 34,590 |
| TRY | turkisk lira | 1,8209 |
| AUD | australisk dollar | 1,6751 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,5296 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,1642 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,9053 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9939 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 215,50 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 9,3250 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 10,0773 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3750 |
| IDR | indonesisk rupiah | 11 774,59 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,5444 |
| PHP | filippinsk peso | 62,824 |
| RUB | rysk rubel | 34,2720 |
| THB | thailändsk baht | 44,158 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3007

JPY

japansk yen

158,06

DKK

dansk krona

7,4531

GBP

pund sterling

0,66755

SEK

svensk krona

9,0933

CHF

schweizisk franc

1,6249

ISK

isländsk krona

88,20

NOK

norsk krona

8,1310

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CYP

cypriotiskt pund

0,5791

CZK

tjeckisk koruna

28,245

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

253,00

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,6965

MTL

maltesisk lira

0,4293

PLN

polsk zloty

3,8879

RON

rumänsk leu

3,3800

SKK

slovakisk koruna

34,590

TRY

turkisk lira

1,8209

AUD

australisk dollar

1,6751

CAD

kanadensisk dollar

1,5296

HKD

Hongkongdollar

10,1642

NZD

nyzeeländsk dollar

1,9053

SGD

singaporiansk dollar

1,9939

KRW

sydkoreansk won

1 215,50

ZAR

sydafrikansk rand

9,3250

CNY

kinesisk yuan renminbi

10,0773

HRK

kroatisk kuna

7,3750

IDR

indonesisk rupiah

11 774,59

MYR

malaysisk ringgit

4,5444

PHP

filippinsk peso

62,824

RUB

rysk rubel

34,2720

THB

thailändsk baht

44,158

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 10.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 30/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 30/8

---

GRÖNBOK

om diplomatiskt och konsulärt skydd av unionsmedborgarna i tredjeland

(Framlagt av kommissionen)

(2007/C 30/04)

1.   INLEDNING

| 1.1. | Artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) lyder: ”Varje unionsmedborgare skall inom ett tredje lands territorium, där den medlemsstat i vilken han eller hon är medborgare inte är representerad, ha rätt till skydd av varje medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som medborgarna i den staten”.
  I beslut 95/553/EG (1) upprättades en förteckning över fall där medlemsstaterna kan lämna bistånd, t.ex.






  — | bistånd i samband med gripande eller anhållande, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Artikel 20 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (EG-fördraget) lyder: ”Varje unionsmedborgare skall inom ett tredje lands territorium, där den medlemsstat i vilken han eller hon är medborgare inte är representerad, ha rätt till skydd av varje medlemsstats diplomatiska eller konsulära myndigheter på samma villkor som medborgarna i den staten”.

I beslut 95/553/EG (1) upprättades en förteckning över fall där medlemsstaterna kan lämna bistånd, t.ex.

—

bistånd i samband med gripande eller anhållande,

| — | bistånd i samband med allvarlig olyckshändelse eller allvarlig sjukdom, |
| --- | --- |

—

bistånd i samband med allvarlig olyckshändelse eller allvarlig sjukdom,

| — | bistånd till offer för våldsbrott, |
| --- | --- |

—

bistånd till offer för våldsbrott,

| — | bistånd i samband med dödsfall, |
| --- | --- |

—

bistånd i samband med dödsfall,

| — | hjälp till nödställda unionsmedborgare, och |
| --- | --- |

—

hjälp till nödställda unionsmedborgare, och

| — | hemsändning av nödställda unionsmedborgare. |
| --- | --- |

—

hemsändning av nödställda unionsmedborgare.

I beslutet fastställs även rutiner för penningförskott till nödställda medborgare.

Den ovanstående förteckningen är inte fullständig. I beslutet anges att medborgarna kan begära bistånd i andra angelägenheter som ingår i medlemsstaternas behörighet och som normalt skulle leda till omedelbart bistånd till en medborgare.

Som ett led i informationsutbytet om goda nationella rutiner har rådet bildat en arbetsgrupp för konsulära frågor (COCON). Arbetsgruppen utarbetade i juni 2006 riktlinjer för konsulärt bistånd till Europeiska unionens medborgare i tredjeländer. (2) Riktlinjerna är inte tvingande och lägger tyngdpunkten på informationsutbyte mellan medlemsstaterna för att åstadkomma ett nära samarbete, också med kommissionens delegationer (3).

| 1.2. | Kommissionen vill av flera olika skäl bidra med några frågeställningar om ett starkare skydd för medborgarna:






  — | I artikel 46 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som antogs i Nice den 7 december 2000 fastställs rätten till konsulärt och diplomatiskt skydd som en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter. |
| --- | --- | --- |

1.2.

Kommissionen vill av flera olika skäl bidra med några frågeställningar om ett starkare skydd för medborgarna:

—

I artikel 46 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna som antogs i Nice den 7 december 2000 fastställs rätten till konsulärt och diplomatiskt skydd som en av unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter.

| — | I beslut 95/553/EG fastställs att beslutet skall ses över fem år efter det att det trätt i kraft, vilket skedde i maj 2002. |
| --- | --- |

—

I beslut 95/553/EG fastställs att beslutet skall ses över fem år efter det att det trätt i kraft, vilket skedde i maj 2002.

| — | År 2007 skall kommissionen lägga fram sin femte rapport om unionsmedborgarskap, som även kan innehålla förslag om rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd. |
| --- | --- |

—

År 2007 skall kommissionen lägga fram sin femte rapport om unionsmedborgarskap, som även kan innehålla förslag om rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd.

| — | Kommissionens meddelande i juni 2006 om genomförandet av Haagprogrammet (4) innehöll vissa förslag till diplomatiskt och konsulärt skydd. |
| --- | --- |

—

Kommissionens meddelande i juni 2006 om genomförandet av Haagprogrammet (4) innehöll vissa förslag till diplomatiskt och konsulärt skydd.

| — | Som rapporten från Michel Barnier (5) den 9 maj 2006 visat finns det ett behov av att avgränsa det konsulära och diplomatiska skyddet mot andra områden (räddningstjänst, katastrofbistånd och humanitärt bistånd). |
| --- | --- |

—

Som rapporten från Michel Barnier (5) den 9 maj 2006 visat finns det ett behov av att avgränsa det konsulära och diplomatiska skyddet mot andra områden (räddningstjänst, katastrofbistånd och humanitärt bistånd).

| 1.3. | Det diplomatiska och konsulära skyddet kan gälla både enskilda och grupper. |
| --- | --- |

1.3.

Det diplomatiska och konsulära skyddet kan gälla både enskilda och grupper.

| 1.4. | Europeiska unionen har särskilda instrument för att hantera krissituationer såsom naturkatastrofer, terrordåd, pandemier eller väpnade konflikter. De omfattar t.ex.






  — | gemenskapens räddningstjänstmekanism, som kan användas inom eller utanför EU, |
| --- | --- | --- |

1.4.

Europeiska unionen har särskilda instrument för att hantera krissituationer såsom naturkatastrofer, terrordåd, pandemier eller väpnade konflikter. De omfattar t.ex.

—

gemenskapens räddningstjänstmekanism, som kan användas inom eller utanför EU,

| — | humanitärt bistånd till civila som drabbats av katastrofer utanför EU, |
| --- | --- |

—

humanitärt bistånd till civila som drabbats av katastrofer utanför EU,

| — | särskilda instrument för att hantera kriser, t.ex. en mekanism för akuta ingripanden, och |
| --- | --- |

—

särskilda instrument för att hantera kriser, t.ex. en mekanism för akuta ingripanden, och

| — | civila krishanteringsuppdrag inom ramen för den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken. |
| --- | --- |

—

civila krishanteringsuppdrag inom ramen för den gemensamma utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiken.

Alla dessa instrument kräver att rådet och kommissionen samarbetar för att se till att EU:s externa åtgärder står i samklang med medlemsstaternas.

Instrumenten skulle med fördel kunna kompletteras av ett stärkt skydd för medborgarna enligt artikel 20 i EG-fördraget.

| 1.5. | Artikel 20 i EG-fördraget har fått allt större betydelse i takt med att allt fler unionsmedborgare reser till eller bosätter sig i länder utanför EU. (6) Alla medlemsstater har dock inte permanenta och åtkomliga beskickningar i samtliga länder.
  Idag är det bara i tre länder som samtliga EU:s medlemsstater har beskickningar, nämligen i Kina, Ryssland och Förenta staterna. Bland 167 tredjeländer finns i 107 länder beskickningar från högst tio medlemsstater (7). Situationen ställdes på sin spets när en flodvåg i slutet av 2004 drabbade Sydostasien och de flesta medlemsstater inte hade några beskickningar i de länder som drabbades av katastrofen. I Thailand har 17 medlemsstater beskickningar, medan endast sex medlemsstater har beskickningar i Sri Lanka och tre i Brunei. Under den väpnade konflikten i Libanon i juli 2006 stod det också klart att inte alla medlemsstater hade beskickningar på plats som var permanenta och åtkomliga. I Barnierrapporten framhölls att EU finns företrätt via Europeiska kommissionens delegationer i länder där de nationella beskickningarna ibland är mer sällsynta. Även om delegationerna inte har någon konsulär behörighet skulle de kunna involveras i arbetet med att gemensamt utnyttja tillgängliga resurser. |
| --- | --- |

1.5.

Artikel 20 i EG-fördraget har fått allt större betydelse i takt med att allt fler unionsmedborgare reser till eller bosätter sig i länder utanför EU. (6) Alla medlemsstater har dock inte permanenta och åtkomliga beskickningar i samtliga länder.

Idag är det bara i tre länder som samtliga EU:s medlemsstater har beskickningar, nämligen i Kina, Ryssland och Förenta staterna. Bland 167 tredjeländer finns i 107 länder beskickningar från högst tio medlemsstater (7). Situationen ställdes på sin spets när en flodvåg i slutet av 2004 drabbade Sydostasien och de flesta medlemsstater inte hade några beskickningar i de länder som drabbades av katastrofen. I Thailand har 17 medlemsstater beskickningar, medan endast sex medlemsstater har beskickningar i Sri Lanka och tre i Brunei. Under den väpnade konflikten i Libanon i juli 2006 stod det också klart att inte alla medlemsstater hade beskickningar på plats som var permanenta och åtkomliga. I Barnierrapporten framhölls att EU finns företrätt via Europeiska kommissionens delegationer i länder där de nationella beskickningarna ibland är mer sällsynta. Även om delegationerna inte har någon konsulär behörighet skulle de kunna involveras i arbetet med att gemensamt utnyttja tillgängliga resurser.

| 1.6. | Medlemsstaternas konsulära och diplomatiska nät är begränsade och det finns inte mycket gemenskapslagstiftning på området. Bestämmelserna inskränker sig till beslut 95/553 EG och informationsutbytet mellan medlemsstaterna i arbetsgruppen för konsulära frågor (COCON).
  Samtidigt efterfrågar medborgarna en tydligare europeisk närvaro. En Eurobarometerundersökning (8) visade nyligen att medborgarna dels var okunniga om sina rättigheter, dels hade högt ställda förväntningar på EU i dessa frågor. Över hälften av de bofasta i EU räknar med att resa till ett land utanför unionen under de tre närmaste åren och endast 23 % av dem uppger sig känna till de möjligheter som artikel 20 i EG-fördraget erbjuder. Samtidigt tror 17 % att man kan ansöka om beskydd vid kommissionens delegationer.
  I kommissionens meddelande ”En agenda för EU-medborgarna” av den 10 maj 2006 (9) framhöll kommissionen för Europeiska rådet dels att EU bör öka samarbetet i konsulära frågor för att ge EU-medborgare i tredjeland ett bättre skydd, dels göra dem uppmärksamma på och underlätta för dem att utnyttja sina rättigheter.

  Kommissionen lägger fram förslag som skall förbättra informationen till medborgarna och ligga till grund för diskussioner om skyddets räckvidd, EU:s strukturer och resurser, samt vilka kontakter som bör tas med myndigheter i tredjeland. |
| --- | --- |

1.6.

Medlemsstaternas konsulära och diplomatiska nät är begränsade och det finns inte mycket gemenskapslagstiftning på området. Bestämmelserna inskränker sig till beslut 95/553 EG och informationsutbytet mellan medlemsstaterna i arbetsgruppen för konsulära frågor (COCON).

Samtidigt efterfrågar medborgarna en tydligare europeisk närvaro. En Eurobarometerundersökning (8) visade nyligen att medborgarna dels var okunniga om sina rättigheter, dels hade högt ställda förväntningar på EU i dessa frågor. Över hälften av de bofasta i EU räknar med att resa till ett land utanför unionen under de tre närmaste åren och endast 23 % av dem uppger sig känna till de möjligheter som artikel 20 i EG-fördraget erbjuder. Samtidigt tror 17 % att man kan ansöka om beskydd vid kommissionens delegationer.

I kommissionens meddelande ”En agenda för EU-medborgarna” av den 10 maj 2006 (9) framhöll kommissionen för Europeiska rådet dels att EU bör öka samarbetet i konsulära frågor för att ge EU-medborgare i tredjeland ett bättre skydd, dels göra dem uppmärksamma på och underlätta för dem att utnyttja sina rättigheter.

Kommissionen lägger fram förslag som skall förbättra informationen till medborgarna och ligga till grund för diskussioner om skyddets räckvidd, EU:s strukturer och resurser, samt vilka kontakter som bör tas med myndigheter i tredjeland.

2.   INFORMATION TILL MEDBORGARNA

Det är absolut nödvändigt att ge medborgarna bättre information om konsulärt skydd.

Kommissionen har flera förslag. En del gäller på kort sikt, andra förutsätter mera komplexa beslut av EU:s institutioner.

2.1.   Information om rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd

EU:s institutioner och medlemsstater bör ge ut periodiskt återkommande information till medborgarna och de som arbetar med persontransporter, t.ex. resebyråer.

Det kan till exempel ske genom utdelning av informationsbroschyrer, affischering på offentliga platser såsom flygplatser, järnvägsstationer, hamnar eller passkontor, genom information på webbplatsen Europa och på de webbplatser som sköts av kommissionens delegationer i tredjeland. Det kan också ske genom att medborgarna på telefon eller e-post till tjänsten Europa direkt (10) får ställa frågor om konsulärt eller diplomatiskt skydd i tredjeland.

Föreslagna åtgärder

| — | Broschyrer sprids, även i de berörda yrkeskretsarna. |
| --- | --- |

—

Broschyrer sprids, även i de berörda yrkeskretsarna.

| — | Information läggs ut på webbplatsen Europa och på webbsidorna för kommissionens delegationer i tredjeland. |
| --- | --- |

—

Information läggs ut på webbplatsen Europa och på webbsidorna för kommissionens delegationer i tredjeland.

| — | Affischering sker på flygplatser, hamnar, järnvägsstationer och andra lämpliga platser. |
| --- | --- |

—

Affischering sker på flygplatser, hamnar, järnvägsstationer och andra lämpliga platser.

| — | Informationstjänster tillhandahålls för medborgarna. |
| --- | --- |

—

Informationstjänster tillhandahålls för medborgarna.

2.2.   Information om medlemsstaternas beskickningar i tredjeland

Medborgare i länder som inte har någon ambassad eller konsulat i det tredjeland dit de skall resa bör få information om övriga medlemsstaters ambassader och konsulat i det landet.

Kommissionen skulle gärna åta sig att tillsammans med medlemsstaterna ansvara för sådan information. Medlemsstaterna skulle kunna uppmanas att förse kommissionen med en aktuell förteckning över alla sina ambassader och konsulat i tredjeland, tillsammans med nödvändiga kontaktuppgifter.

Föreslagna åtgärder

| — | Uppgifter om medlemsstaternas ambassader och konsulat i tredjeland publiceras och uppdateras. |
| --- | --- |

—

Uppgifter om medlemsstaternas ambassader och konsulat i tredjeland publiceras och uppdateras.

2.3.   Användning av passet som informationsbärare

I Barnierrapporten föreslås att alla pass skall återge artikel 20 i EG-fördraget.

Rådets ordförandeskap uppmanade medlemsstaterna att förse sina pass med en avskrift av artikel 20 i EG-fördraget, i sin rapport till Europeiska rådet (11) av den 15 juni.

Kommissionen anser att detta på ett effektivt sätt skulle påminna medborgarna om deras rättigheter.

Föreslagna åtgärder

| — | Kommissionen kan i en rekommendation uppmana medlemsstaterna att förse sina pass med en avskrift av artikel 20 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

—

Kommissionen kan i en rekommendation uppmana medlemsstaterna att förse sina pass med en avskrift av artikel 20 i EG-fördraget.

2.4.   Reserekommendationer

För att medborgarna inte skall åka till tredjeland som medför risker för deras personliga säkerhet eller hälsa utfärdar alla medlemsstater reserekommendationer till sina medborgare. Där gör landet sin egen riskbedömning, som kan skilja sig från den i en annan medlemsstat, utifrån de egna kunskaperna eller relationerna med landet. (12)

Man bör utreda möjligheten att samordna dessa reserekommendationer.

Genom Europaparlamentets och rådets beslut 2119/98/EG (13) och rådets beslut 2000/57/EG (14) inrättades till exempel ett nätverk på gemenskapsnivå för att främja samarbete och samordning för att inom gemenskapen bättre kunna förebygga och kontrollera smittsamma sjukdomar. Informationen avser allmänna hälsoskyddsåtgärder som medlemsstaterna vidtar för att bemöta olika hot, t.ex. pandemier. Informationen lämnas via ett system för tidig varning.

Kommissionen och medlemsstaterna informerar på så sätt de berörda yrkesgrupperna och allmänheten om vilka riktlinjer man enats om inom gemenskapen. Det är också viktigt att i förebyggande syfte göra riskbedömningar och via behöriga myndigheter lämna korrekt och samstämmig information till medborgarna med hjälp av yttrandena från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar.

Föreslagna åtgärder

| — | Reserekommendationerna samordnas. |
| --- | --- |

—

Reserekommendationerna samordnas.

2.5.   Offentliggörande av tillämpningsföreskrifterna till artikel 20 i EG-fördraget

För att ge medborgarna god insyn bör de få effektiv information om vilka rättigheter de har enligt artikel 20 i EG-fördraget. Tillämpningsföreskrifterna till artikeln bör till exempel offentliggöras i EUT.

Föreslagna åtgärder

| — | Tillämpningsföreskrifterna till artikel 20 i EG-fördraget offentliggörs. |
| --- | --- |

—

Tillämpningsföreskrifterna till artikel 20 i EG-fördraget offentliggörs.

3.   OMFATTNINGEN AV MEDBORGARNAS SKYDD

Det skydd som medborgarna har är inte likartat. Det beror på att artikel 20 i EG-fördraget bara ålägger medlemsstaterna att ge medborgare från EU:s övriga medlemsstater samma skydd som de ger sina egna medborgare. Eftersom inte alla länder erbjuder samma skydd står medborgarna alltså inför lika många system som det finns EU-länder.

Systemen kan ha helt olika räckvidd och juridisk bärkraft. (15)

Kommissionen anser att det konsulära skyddets olika utformningar bör utredas närmare, för att se om medborgarna skulle kunna erbjudas ett likartat skydd oberoende av nationalitet.

Under den närmaste tiden bör följande frågor utredas:

3.1.   Skydd för unionsmedborgare som arbetar och uppehåller sig i tredjeland

Genom beslut 88/384/EEG om en procedur för förhandskommunikation och samråd om invandringspolitik gentemot tredje land (16) inrättade kommissionen ett samrådsförfarande mellan medlemsstaterna, bl.a. för att göra det lättare att i bilaterala avtal få in så många gemensamma bestämmelser som möjligt och ge ett bättre skydd för unionsmedborgare som arbetar och uppehåller sig i tredjeland.

Man bör i bilaterala avtal med tredjeland föra in bestämmelser om skydd av unionsmedborgarna enligt artikel 20 i EG-fördraget.

Föreslagna åtgärder

| — | I medlemsstaternas bilaterala avtal med tredjeland bör man föra in bestämmelser som skyddar unionsmedborgare som arbetar och uppehåller sig där, för att till fullo genomföra beslut 88/384/EEG. |
| --- | --- |

—

I medlemsstaternas bilaterala avtal med tredjeland bör man föra in bestämmelser som skyddar unionsmedborgare som arbetar och uppehåller sig där, för att till fullo genomföra beslut 88/384/EEG.

3.2.   Unionsmedborgare vars familjemedlemmar är medborgare i tredjeland

Behovet av gemensamt skydd för unionsmedborgare och familjemedlemmar som är medborgare i tredjeland blev tydligt under konflikten i Libanon i juli 2006, då familjemedlemmar till unionsmedborgare utan egen beskickning evakuerades och sändes hem via Cypern. De mycket stora svårigheter som dessa unionsmedborgare och deras familjemedlemmar möter i sådana situationer bör undanröjas. Man bör därför utarbeta ett gemensamt skydd för nödställda unionsmedborgare och familjemedlemmar som är medborgare i tredjeland.

Föreslagna åtgärder

| — | Det konsulära skyddet utvidgas till att även omfatta unionsmedborgares familjemedlemmar som är medborgare i tredjeland, genom lämpliga bestämmelser (ändring av beslut 95/553/EG eller förslag från kommissionen enligt artikel 22 i EG-fördraget). |
| --- | --- |

—

Det konsulära skyddet utvidgas till att även omfatta unionsmedborgares familjemedlemmar som är medborgare i tredjeland, genom lämpliga bestämmelser (ändring av beslut 95/553/EG eller förslag från kommissionen enligt artikel 22 i EG-fördraget).

3.3.   Identifiering och hemtransport av kvarlevor

Följderna av tsunamin i slutet av 2004 visade på problem med identifiering och hemtransport av kvarlevor. De lokala myndigheterna i tredjeland kan kräva en rad formaliteter, t.ex. att konsulatet skall utfärda en passersedel för liktransport (laissez-passer mortuaire), att läkare eller polis skall utfärda intyg med dödsattest och dödsorsak, att vissa hälsoskyddsbestämmelser om kistan skall följas, eller att de administrativa handlingarna skall åtföljas av en edsvuren översättning.

De avlidnas familjer måste därmed hantera en rad komplicerade förfaranden och bekosta hemtransporten.

Vissa medlemsstater har undertecknat Europarådets konvention av den 26 oktober 1973 om transport av lik
   (17), vars syfte är att förenkla de administrativa förfarandena vid hemtransport av kvarlevor. Konventionen ger dock medlemsstaterna en ganska bred handlingsmarginal. Det är viktigt att övertyga alla medlemsstater om att ansluta sig till konventionen, samtidigt som man fortsätter förenklingsarbetet.

En kompletterande åtgärd kan vara att inrätta ett europeiskt ersättningssystem för de utgifter som är förenade med hemtransport av kvarlevor.

Att kvarlevorna identifierats är en förutsättning för hemtransport. Kommissionen kommer i denna fråga att främja forskning och utveckling av verktyg för att göra DNA-analyser till lägre kostnad än idag.

Föreslagna åtgärder

På kort sikt:

| — | Beslut 95/553/EG ändras och bestämmelser införs om identifiering och hemtransport av kvarlevor. |
| --- | --- |

—

Beslut 95/553/EG ändras och bestämmelser införs om identifiering och hemtransport av kvarlevor.

| — | De medlemsstater som ännu inte undertecknat Strasbourgkonventionen från 1973 rekommenderas att göra det. |
| --- | --- |

—

De medlemsstater som ännu inte undertecknat Strasbourgkonventionen från 1973 rekommenderas att göra det.

På längre sikt:

| — | Förfarandet vid hemtransport av kvarlevor förenklas. |
| --- | --- |

—

Förfarandet vid hemtransport av kvarlevor förenklas.

| — | Ett europeiskt ersättningssystem bör eventuellt inrättas. |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt ersättningssystem bör eventuellt inrättas.

| — | Man främjar forskning och utveckling av verktyg för att analysera DNA, med särskild inriktning på identifiering av avlidna vid vissa laboratorier i EU. |
| --- | --- |

—

Man främjar forskning och utveckling av verktyg för att analysera DNA, med särskild inriktning på identifiering av avlidna vid vissa laboratorier i EU.

3.4.   Förenkling av rutinerna för penningförskott

Av beslut 95/553/EG framgår hur komplicerade rutinerna är när det gäller återbetalning av och förskott till nödställda medborgare. Den sökande måste utverka tillstånd från sitt hemland, och skall underteckna en förbindelse att återbetala förskottet. Hemlandet ersätter på begäran alla utgifter som förorsakats den stat som lämnat biståndet, varefter medborgaren ersätter sitt hemland. Medborgare i vissa medlemsstater får uppmanas att lämna ifrån sig sitt pass som säkerhet till den stat som lämnar bistånd.

En lösning kan vara att behandla dessa ärenden centralt vid en gemensamt kontor i tredjeland och därmed förenkla de administrativa rutiner som beskrivs i beslut 95/553/EG.

Föreslagna åtgärder

| — | Rutinerna för penningförskott förenklas. |
| --- | --- |

—

Rutinerna för penningförskott förenklas.

4.   STUKTURER OCH RESURSER

4.1.   Gemensamma kontor

Ansökan om konsulärt skydd bör inte ge några särskilda problem i enstaka fall, t.ex. förlorade handlingar. Saken kan däremot ställa sig annorlunda när grupper av människor utsatts för katastrofer, pandemier, terrordåd eller väpnade konflikter.

Uppgifterna bör fördelas rättvist mellan medlemsstaterna när det gäller ansökningar om hjälp eller hemtransport från ett stort antal medborgare utan egen beskickning i landet. Ett försök till en sådan fördelning har gjorts i de tidigare citerade riktlinjerna.

En lösning kan vara att inrätta gemensamma kontor, enligt förslaget i Barnierrapporten och i det tidigare citerade meddelandet av den 28 juni 2006 om genomförandet av Haagprogrammet (18). Liknande förslag har lämnats av Europaparlamentet. (19)

Genom att inrätta gemensamma kontor kan man få konsekvens i arbetet och spara in på de fasta kostnaderna för medlemsstaternas diplomatiska och konsulära beskickningar.

Syftet med de gemensamma kontoren skulle vara att komplettera medlemsstaternas arbete, och konkret avse följande:

| — | Beroende på land och hur väl representerade medlemsstaterna är skulle kontoren kunna inhysas i de olika nationella beskickningarna eller i en enda, eller dela lokaler med kommissionens delegation i former som återstår att fastställa. I vilket fall som helst skulle konsulära tjänstemän under sitt hemlands behörighet kunna utöva sin verksamhet i de gemensamma kontoren. I ett första steg föreslås i Barnierrapporten fyra försöksområden, nämligen Västindien, Balkan, Indiska oceanen och Västafrika. Zonerna har föreslagits därför att européer turistar där, medlemsstaterna är relativt dåligt representerade där medan kommissionen har delegationer på plats som skulle kunna tillhandahålla lämpligt stöd. Programmet för personalutbyte mellan medlemsstaternas nationella diplomatiska beskickningar, kommissionen och rådets sekretariat kan användas enligt principerna i kommissionens meddelande till Europeiska rådets möte den 8 juni 2006 om ”Europa i världen”. (20) |
| --- | --- |

—

Beroende på land och hur väl representerade medlemsstaterna är skulle kontoren kunna inhysas i de olika nationella beskickningarna eller i en enda, eller dela lokaler med kommissionens delegation i former som återstår att fastställa. I vilket fall som helst skulle konsulära tjänstemän under sitt hemlands behörighet kunna utöva sin verksamhet i de gemensamma kontoren. I ett första steg föreslås i Barnierrapporten fyra försöksområden, nämligen Västindien, Balkan, Indiska oceanen och Västafrika. Zonerna har föreslagits därför att européer turistar där, medlemsstaterna är relativt dåligt representerade där medan kommissionen har delegationer på plats som skulle kunna tillhandahålla lämpligt stöd. Programmet för personalutbyte mellan medlemsstaternas nationella diplomatiska beskickningar, kommissionen och rådets sekretariat kan användas enligt principerna i kommissionens meddelande till Europeiska rådets möte den 8 juni 2006 om ”Europa i världen”. (20)

| — | Medlemsstaterna skulle kunna utarbeta och för allmänheten tillkännage bestämmelser om ett sorts rotationssystem för hur arbetet fördelas mellan de gemensamma kontoren i tredjeland. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaterna skulle kunna utarbeta och för allmänheten tillkännage bestämmelser om ett sorts rotationssystem för hur arbetet fördelas mellan de gemensamma kontoren i tredjeland.

| — | För att underlätta de gemensamma kontorens arbete skulle informationskampanjer kunna anordnas för att få medborgarna att frivilligt registrera sig, vilket skulle underlätta eventuella räddningsinsatser. |
| --- | --- |

—

För att underlätta de gemensamma kontorens arbete skulle informationskampanjer kunna anordnas för att få medborgarna att frivilligt registrera sig, vilket skulle underlätta eventuella räddningsinsatser.

| — | Viktiga ändringar har gjorts i den gemensamma viseringspolitiken, t.ex. genom beslut i det råd som omarbetar de gemensamma konsulära anvisningarna. Dessa särskilda åtgärder är ett tydligt exempel på det mervärde EU kan bidra med. Man har ytterligare utvidgat möjligheten att kompensera bristande konsulär representation genom att en av EU:s medlemsstater får utfärda visum för en annan medlemsstats räkning i vissa tredjeländer. (21) Också andra ändringar av de gemensamma konsulära anvisningarna har stärkt det lokala konsulära samarbetet som blivit viktigare för den gemensamma viseringspolitiken. (22) Som en fortsättning på detta arbete har kommissionen nyligen föreslagit kompletteringar av gemenskapens regelverk i dessa frågor. Det första förslaget avser att inrätta gemensamma kontor för viseringsansökningar (23) för att underlätta användningen av biometriska kännetecken och utvidga beskickningarnas behörighet. Det andra förslaget är en förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar, genom vilken alla bestämmelser om visering omarbetas och slås samman i en enda rättsakt. (24) Syftet med förslaget är att stärka och effektivisera det konsulära samarbetet och den gemensamma viseringspolitiken. På längre sikt bör man utreda om de gemensamma kontoren för konsulärt skydd bör slås samman med de gemensamma kontoren för viseringsansökningar. |
| --- | --- |

—

Viktiga ändringar har gjorts i den gemensamma viseringspolitiken, t.ex. genom beslut i det råd som omarbetar de gemensamma konsulära anvisningarna. Dessa särskilda åtgärder är ett tydligt exempel på det mervärde EU kan bidra med. Man har ytterligare utvidgat möjligheten att kompensera bristande konsulär representation genom att en av EU:s medlemsstater får utfärda visum för en annan medlemsstats räkning i vissa tredjeländer. (21) Också andra ändringar av de gemensamma konsulära anvisningarna har stärkt det lokala konsulära samarbetet som blivit viktigare för den gemensamma viseringspolitiken. (22) Som en fortsättning på detta arbete har kommissionen nyligen föreslagit kompletteringar av gemenskapens regelverk i dessa frågor. Det första förslaget avser att inrätta gemensamma kontor för viseringsansökningar (23) för att underlätta användningen av biometriska kännetecken och utvidga beskickningarnas behörighet. Det andra förslaget är en förordning om införande av en gemenskapskodex om viseringar, genom vilken alla bestämmelser om visering omarbetas och slås samman i en enda rättsakt. (24) Syftet med förslaget är att stärka och effektivisera det konsulära samarbetet och den gemensamma viseringspolitiken. På längre sikt bör man utreda om de gemensamma kontoren för konsulärt skydd bör slås samman med de gemensamma kontoren för viseringsansökningar.

Föreslagna åtgärder

| — | Gemensamma kontor inrättas i en första etapp i Västindien, på Balkan, länder i Indiska oceanen och i Västafrika. |
| --- | --- |

—

Gemensamma kontor inrättas i en första etapp i Västindien, på Balkan, länder i Indiska oceanen och i Västafrika.

| — | Bestämmelser offentliggörs om ett roterande system mellan medlemsstaternas beskickningar i tredjeland. |
| --- | --- |

—

Bestämmelser offentliggörs om ett roterande system mellan medlemsstaternas beskickningar i tredjeland.

| — | Informationskampanjer bedrivs för att få medborgarna att registrera sig vid de gemensamma kontoren. |
| --- | --- |

—

Informationskampanjer bedrivs för att få medborgarna att registrera sig vid de gemensamma kontoren.

| — | På längre sikt får de gemensamma kontoren även utföra konsulära uppgifter, t.ex. utfärda visering eller legalisera handlingar. |
| --- | --- |

—

På längre sikt får de gemensamma kontoren även utföra konsulära uppgifter, t.ex. utfärda visering eller legalisera handlingar.

4.2.   Utbildning av medlemsstaternas tjänstemän

För att garantera nivån på utbildningen skulle kommissionen kunna anordna gemensamma utbildningar för medlemsstaternas och EU:s tjänstemän bl.a. om kontrollerna vid EU:s yttre gränser, hemsändning av kvarlevor eller innebörden i rätten till diplomatiskt och konsulärt skydd.

Föreslagna åtgärder

| — | Gemensam utbildning anordnas för medlemsstaternas och EU:s tjänstemän. |
| --- | --- |

—

Gemensam utbildning anordnas för medlemsstaternas och EU:s tjänstemän.

5.   SAMTYCKE FRÅN MYNDIGHETERNA I TREDJELAND

För att artikel 20 i EG-fördraget ska kunna tillämpas krävs samtycke från tredjeland.

Enligt allmänna internationella rättsprinciper krävs samtycke från tredjeland för att en medborgare i en stat skall kunna beviljas skydd av en annan stat. (25)

Enligt artikel 20 i EG-fördraget är medlemsstaterna skyldiga att inleda de internationella förhandlingar som krävs för att säkerställa detta skydd.

Varje medlemsstat förutsätts alltså inleda bilaterala förhandlingar (26) med tredjeland. Men det skulle också vara möjligt att i de blandade avtal som sluts av gemenskapen och dess medlemsstater förhandla fram en standardklausul om samtycke till diplomatiskt och konsulärt skydd. Genom en sådan klausul skulle tredjeland samtycka till att unionsmedborgarna beviljas bistånd från någon av EU:s medlemsstater som finns företrädd i landet.

Ett särfall är när fiskefartyg under någon av medlemsstaternas flagg bordas och kaptenen och besättningen grips. Enligt vissa fiskeavtal (27) är myndigheterna i tredjeland skyldiga att informera Europeiska kommissionens delegation, som är ”skyldig att ge diplomatiskt skydd” enligt domen i Odigitria-målet. (28)

Inga generella lärdomar kan visserligen dras av Odigitria-domen utanför det fiskeavtal som den avser. Men på lång sikt kan dock frågor uppstå om hur skyldigheten att lämna diplomatiskt skydd skall tillämpas och om det ingår i gemenskapens behörighet.

Föreslagna åtgärder

| — | En samtyckesklausul införs i de blandade avtal som ingås med tredjeland. |
| --- | --- |

—

En samtyckesklausul införs i de blandade avtal som ingås med tredjeland.

| — | På lång sikt bör man utreda möjligheterna att utverka samtycke från tredjeland för att EU skall kunna fullgöra sin skyldighet att erbjuda skydd, via kommissionens delegationer, i ärenden som faller inom gemenskapens behörighet. |
| --- | --- |

—

På lång sikt bör man utreda möjligheterna att utverka samtycke från tredjeland för att EU skall kunna fullgöra sin skyldighet att erbjuda skydd, via kommissionens delegationer, i ärenden som faller inom gemenskapens behörighet.

6.   SLUTSATSER

I den här grönboken har kommissionen presenterat några frågeställningar för att stärka det diplomatiska och konsulära skyddet inom gemenskapen. Innan man vidtar åtgärder som förutsätter att kommissionen lägger fram förslag eller att medlemsstaterna inleder samarbete, vill kommissionen få igång en bred diskussion med Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och andra berörda parter, t.ex. medlemsstaterna, icke-statliga organisationer, det civila samhället och inte minst medborgarna.

Kommissionen ber därför om reaktioner på de ovanstående förslagen senast den 31 mars 2007, via e-post till följande adress:

Inkomna svar kommer att offentliggöras på samrådsportalen ”Din röst i Europa” med angivande av källa, om inte upphovsmannen begärt att få förbli anonym eller begärt att svaret inte skall offentliggöras.

Remissrundan kommer att avslutas med en offentlig utfrågning med samtliga berörda.

---

(1)  Beslut fattat av företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 19 december 1995 om de diplomatiska och konsulära representationernas bistånd till Europeiska unionens medborgare (EGT L 314, 28.12.1995, s. 73).

(2)  Dok. 10109/06 från Europeiska unionens råd av den 2 juni 2006.

(3)  I riktlinjerna uppmanas alla medlemsstater att utarbeta beredskapsplaner som bör vara kända av övriga medlemsstater. Medlemsstaterna uppmanas även att utbyta information om ändringar av reserekommendationer. Medlemsstaterna bör även uppmana unionsmedborgarna att ge sig till känna och frivilligt lämna sina personuppgifter till beskickningarna, för att beredskapsplanerna skall kunna genomföras på ett effektivt sätt.

(4)  KOM(2006) 331 av den 28 juni 2006: Genomförandet av Haagprogrammet : framtida utveckling.

(5)  Rapport från Michel Barnier till Europeiska unionens råds ordförande och Europeiska kommissionens ordförande: ”For a European civil protection force: europe aid” (ej tillgänglig på svenska).

(6)  COCON-gruppen bedömde i april 2006 att cirka 180 miljoner resor görs varje år.

(7)  Rådets dok. 15646/05 av den 12 december 2005”Ordförandeskapets diplomatiska representation i tredjeländer”, ej offentliggjort. I vissa regioner är medlemsstaternas diplomatiska och konsulära beskickningar sällsynta, t.ex. i Centralamerika och Västindien (som exempel kan nämnas att en medlemsstat har en beskickning i Belize, tre har beskickningar i Haiti, fyra i Salvador, och ingen på Bahamas). Beskickningarna är även sällsynta i Centralasien (en enda medlemsstat har en beskickning i Tadzjikistan finns en medlemsstat representerad och i Turkmenistan tre medlemsstater), Central- och Västafrika (en medlemsstat finns representerad i Liberia respektive i São-Tomé och Príncipe medan tre medlemsstater finns representerade i Mali respektive i Kongo-Brazzaville).

(8)  Eurobarometer nr 188 från juli 2006.

(9)  KOM(2006) 211 slutlig.

(10)  http://ec.europa.eu/europedirect/

(11)  Dok. 10551/06 av den 15 juni 2006: ”Förstärkande av Europeiska unionens förmåga till katastrof- och krishantering”.

(12)  Ett sammandrag finns på: http://www.travel-voyage.consilium.europa.eu.

(13)  EGT L 268, 3.10.1998, s.1.

(14)  EGT L 21, 26.1.2000, s. 32.

(15)  Bara i vissa medlemsstater är det t.ex. möjligt att överklaga beslut om avslag på en begäran om skydd.

(16)  EGT L 183, 14.7.1988, s. 35.

(17)  Europarådets konvention nr 80 (har ratificerats av femton medlemsstater).

(18)  Se fotnot 4.

(19)  Europaparlamentets resolution av den 5 september 2000 om upprättandet av den gemensamma EU-diplomatin.

(20)  KOM(2006) 278 slutlig ”Europa i världen — några praktiska förslag om hur man skall kunna uppnå ökad samstämmighet, effektivitet och synlighet”.

(21)  Rådets beslut 2004/15 av den 22 december 2003, (EUT L 5, 9.1.2004, s.76).

(22)  Rådets beslut 2002/585 av den 16 juli 2002 som avsåg samarbete med resebyråerna (EGT L 187, 16.7.2002, s. 44) och Rådets beslut 2004/17 av den 22 december 2003 om innehav av medicinsk reseförsäkring (EUT L 5, 9.1.2004, s. 79).

(23)  KOM(2006) 269 slutlig, 31.5.2006.

(24)  KOM(2006) 403 slutlig, 13.7.2006.

(25)  Artikel 45 c och artikel 46 i 1961 års Wienkonvention om diplomatiska förbindelser samt artikel 8 i 1963 års Wienkonvention om konsulära förbindelser.

(26)  Dessa avtal kompletterar bestämmelserna i beslut 88/384/EEG: se punkt 3.1 i det här meddelandet.

(27)  T.ex. ”Avtal mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Elfenbenskusten om fisket utanför Elfenbenskustens kust”, EGT L 379, 31.12.90, s. 3.

(28)  Förstainstansrättens dom av den 6 juli 1995 i mål T-572/93.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 10.2.2007 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 30/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.2.2007

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 30/14

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.4549 – ABN-Amro/Allianz/Sdu)

Ärendet kan komma att behandlas enligt förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2007/C 30/05)

| 1. | Kommissionen mottog den 31 januari 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företagen ABN AMRO Capital BO Funds B.V. (”AAC”, Nederländerna) som tillhör ABN AMRO gruppen och Allianz Capital Partners GmbH (”ACP”, Tyskland), kontrollerat av the Allianz gruppen förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, gemensam kontroll över företaget Sdu N.V. (”Sdu”, Nederländerna) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 31 januari 2007 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1) genom vilken företagen ABN AMRO Capital BO Funds B.V. (”AAC”, Nederländerna) som tillhör ABN AMRO gruppen och Allianz Capital Partners GmbH (”ACP”, Tyskland), kontrollerat av the Allianz gruppen förvärvar, på det sätt som avses i artikel 3.1 b i förordningen, gemensam kontroll över företaget Sdu N.V. (”Sdu”, Nederländerna) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagens affärsverksamheter är följande:






  — | AAC: värdepappersförvaltning för privatkunder, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagens affärsverksamheter är följande:

—

AAC: värdepappersförvaltning för privatkunder,

| — | ABN AMRO: finansiella tjänster, |
| --- | --- |

—

ABN AMRO: finansiella tjänster,

| — | ACP: finansiella investeringar; |
| --- | --- |

—

ACP: finansiella investeringar;

| — | Allianz: försäkring, förvaltning av tillgångar och bankverksamhet, |
| --- | --- |

—

Allianz: försäkring, förvaltning av tillgångar och bankverksamhet,

| — | Sdu: förlagsverksamhet inriktad på företagskunder, organisation av kurser och konferenser, id-kort av hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

Sdu: förlagsverksamhet inriktad på företagskunder, organisation av kurser och konferenser, id-kort av hög kvalitet.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med förbehållet att ett slutligt beslut fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att behandlas i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4549 – ABN-AMRO/ALLIANZ/SDU till:





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registratorskontoret för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Kommissionen uppmanar berörd tredje part att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna skall ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per telefax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post med angivande av referensnummer COMP/M.4549 – ABN-AMRO/ALLIANZ/SDU till:

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registratorskontoret för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  EGT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EGT C 56, 05.3.2005, s. 32.

---