# Úřední věstník C 51/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 51 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 506. března 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 51

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 506. března 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | Výbor regionů |
| | 66. plenární zasedání ve dnech 11. a 12. října 2006 |
| 2007/C 051/01 | Stanovisko Výboru regionů k nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci | 1 |
| 2007/C 051/02 | Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání | 7 |
| 2007/C 051/03 | Stanovisko Výboru regionů k Balíčku rozšíření 2005 2005/ELAR/001 a ke sdělení Komise: Západní Balkán na cestě do EU: upevňování stability a zvyšování prosperity | 16 |
| 2007/C 051/04 | Stanovisko Výboru regionů k tématu Zelená kniha: Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii a ke sdělení Komise – Akční plán pro biomasu a ke sdělení Komise – Strategie Evropské unie pro biopaliva | 23 |
| 2007/C 051/05 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství o zadávání veřejných zakázek a koncesích | 27 |
| 2007/C 051/06 | Stanovisko Výboru regionů k tématu Vytvoření evropských územních paktů: návrh revize třístranných smluv a dohod | 31 |
| 2007/C 051/07 | Stanovisko Výboru regionů k tématu Situace nezletilých cizinců bez doprovodu – úloha a návrhy místních a regionálních orgánů | 35 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

Výbor regionů

66. plenární zasedání ve dnech 11. a 12. října 2006

2007/C 051/01

Stanovisko Výboru regionů k nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

1

2007/C 051/02

Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání

7

2007/C 051/03

Stanovisko Výboru regionů k Balíčku rozšíření 2005 2005/ELAR/001 a ke sdělení Komise: Západní Balkán na cestě do EU: upevňování stability a zvyšování prosperity

16

2007/C 051/04

Stanovisko Výboru regionů k tématu Zelená kniha: Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii a ke sdělení Komise – Akční plán pro biomasu a ke sdělení Komise – Strategie Evropské unie pro biopaliva

23

2007/C 051/05

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství o zadávání veřejných zakázek a koncesích

27

2007/C 051/06

Stanovisko Výboru regionů k tématu Vytvoření evropských územních paktů: návrh revize třístranných smluv a dohod

31

2007/C 051/07

Stanovisko Výboru regionů k tématu Situace nezletilých cizinců bez doprovodu – úloha a návrhy místních a regionálních orgánů

35

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

66. plenární zasedání ve dnech 11. a 12. října 2006

| 6.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/1

---

Stanovisko Výboru regionů k nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci

(2007/C 51/01)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci KOM(2006)91 v konečném znění – 2006/0033 (COD),

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 27. března 2006 konzultovat tuto problematiku s Výborem regionů, v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí předsedy Výboru regionů ze dne 22. února 2006 pověřit Komisi pro hospodářskou a sociální politiku vypracováním stanoviska k tomuto tématu,

s ohledem na své stanovisko ke Sdělení o restrukturalizaci a zaměstnanosti – předvídání restrukturalizací a doprovodná opatření pro rozvoj zaměstnanosti: úloha Evropské unie (KOM(2005) 120 v konečném znění (CdR 148/2005 fin),

s ohledem na své usnesení k prioritám Výboru regionů pro rok 2006 (CdR 275/2005 fin),

s ohledem na návrh stanoviska přijatý dne 3. července 2006 (CdR 137/2006 rev. 1), zpravodajka paní Irene Oldfather, členka skotského parlamentu (UK/SES),

přijal toto stanovisko na svém 66. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. října 2006 (jednání ze dne 11. října):

1.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

| 1.1 | je přesvědčen, že základní sociální charakter hospodářství Evropy – dostatečná úroveň sociálního zabezpečení v oblastech nezaměstnanosti, důchodů a dalších sociálních dávek a určitá úroveň ochrany zaměstnanců – by měl být zachován, avšak zmodernizován na kompetentní evropské, národní nebo regionální úrovni v souladu se zásadou subsidiarity, aby evropská ekonomika byla konkurenceschopná a dokázala odolat budoucím demografickým tlakům a čelit výzvě globalizace; |
| --- | --- |

1.1

je přesvědčen, že základní sociální charakter hospodářství Evropy – dostatečná úroveň sociálního zabezpečení v oblastech nezaměstnanosti, důchodů a dalších sociálních dávek a určitá úroveň ochrany zaměstnanců – by měl být zachován, avšak zmodernizován na kompetentní evropské, národní nebo regionální úrovni v souladu se zásadou subsidiarity, aby evropská ekonomika byla konkurenceschopná a dokázala odolat budoucím demografickým tlakům a čelit výzvě globalizace;

| 1.2 | vítá návrh na zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (European Globalisation Adjustment Fund – EFG), jehož prostřednictvím by Společenství vyjádřilo solidaritu s pracovníky postiženými propouštěním, které je následkem změn ve struktuře světového obchodu. Je přesvědčen, že pomoc jednotlivým pracovníkům při přeškolování pro budoucí zaměstnání neznamená „podporu pracovních míst“, ale snižuje zátěž nezaměstnanosti, která dopadá na jednotlivce a na stát, umožňuje maximálně využít významný ekonomický zdroj a přispívá k lepšímu povědomí o globalizaci a jejímu přijetí a k flexibilitě na trhu práce. Uznává, že mnoho případů restrukturalizace v EU je buď důsledkem technologických změn, nebo změn v chování zákazníka, které nemají žádnou souvislost se světovým obchodem a neměly by tedy nárok na pomoc z EFG. Návrh Komise tedy omezuje působnost EFG na případy, u kterých lze nalézt prokazatelnou spojitost mezi ztrátou pracovních míst a významnými strukturálními změnami ve světových obchodních strukturách. VR je přesvědčen, že stávající nástroje by měly být v souvislosti s využitím prostředků ze strukturálních fondů využity zejména k řešení problematiky ztráty pracovních míst v důsledku relokace uvnitř EU. VR se domnívá, že pro EFG by také měla být použita zásada spolufinancování a částečného financování, jež by zajistila skutečnou motivaci k provádění na státní, regionální nebo místní úrovni; |
| --- | --- |

1.2

vítá návrh na zřízení Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (European Globalisation Adjustment Fund – EFG), jehož prostřednictvím by Společenství vyjádřilo solidaritu s pracovníky postiženými propouštěním, které je následkem změn ve struktuře světového obchodu. Je přesvědčen, že pomoc jednotlivým pracovníkům při přeškolování pro budoucí zaměstnání neznamená „podporu pracovních míst“, ale snižuje zátěž nezaměstnanosti, která dopadá na jednotlivce a na stát, umožňuje maximálně využít významný ekonomický zdroj a přispívá k lepšímu povědomí o globalizaci a jejímu přijetí a k flexibilitě na trhu práce. Uznává, že mnoho případů restrukturalizace v EU je buď důsledkem technologických změn, nebo změn v chování zákazníka, které nemají žádnou souvislost se světovým obchodem a neměly by tedy nárok na pomoc z EFG. Návrh Komise tedy omezuje působnost EFG na případy, u kterých lze nalézt prokazatelnou spojitost mezi ztrátou pracovních míst a významnými strukturálními změnami ve světových obchodních strukturách. VR je přesvědčen, že stávající nástroje by měly být v souvislosti s využitím prostředků ze strukturálních fondů využity zejména k řešení problematiky ztráty pracovních míst v důsledku relokace uvnitř EU. VR se domnívá, že pro EFG by také měla být použita zásada spolufinancování a částečného financování, jež by zajistila skutečnou motivaci k provádění na státní, regionální nebo místní úrovni;

| 1.3 | se domnívá, že dobré předvídání, plánování a přiměřené investiční strategie, včetně investic do lidského kapitálu, jsou přiměřenými dlouhodobými strategiemi pro to, jak čelit výzvě globalizace, přičemž cíl a finanční rozsah EFG (stanovené na summitu v prosinci 2005 za předsednictví Spojeného království) jsou omezeny na zmírňování negativních účinků strukturálních změn ve světovém obchodu prostřednictvím zásahů a posteriori; |
| --- | --- |

1.3

se domnívá, že dobré předvídání, plánování a přiměřené investiční strategie, včetně investic do lidského kapitálu, jsou přiměřenými dlouhodobými strategiemi pro to, jak čelit výzvě globalizace, přičemž cíl a finanční rozsah EFG (stanovené na summitu v prosinci 2005 za předsednictví Spojeného království) jsou omezeny na zmírňování negativních účinků strukturálních změn ve světovém obchodu prostřednictvím zásahů a posteriori;

| 1.4 | klade důraz na celkový kladný účinek globalizace na růst a pracovní místa ve Společenství, a proto zdůrazňuje, že fond zmírňující negativní dopady globalizace by měl mít k dispozici dostatečné prostředky. Výbor regionů tedy navrhuje, aby byla výše maximálních ročních výdajů stanovena na miliardu eur, pokud je to v souladu se stanovením finančního výhledu pro období let 2007–2013; |
| --- | --- |

1.4

klade důraz na celkový kladný účinek globalizace na růst a pracovní místa ve Společenství, a proto zdůrazňuje, že fond zmírňující negativní dopady globalizace by měl mít k dispozici dostatečné prostředky. Výbor regionů tedy navrhuje, aby byla výše maximálních ročních výdajů stanovena na miliardu eur, pokud je to v souladu se stanovením finančního výhledu pro období let 2007–2013;

| 1.5 | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány zastávají aktivní úlohu v odezvě na větší propouštění. Domnívá se tedy, že by místní a regionální orgány měly být zapojeny do žádostí o čerpání z fondu. Uznává však, že požadovaný souhlas členských států s žádostí o čerpání bude považován za nevyslovené přiznání závažnosti situace a přinutí členské státy převzít za situaci odpovědnost. EFG nesmí narušit odpovědnost členských států za nalezení vlastní odpovědi na hospodářskou restrukturalizaci; |
| --- | --- |

1.5

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány zastávají aktivní úlohu v odezvě na větší propouštění. Domnívá se tedy, že by místní a regionální orgány měly být zapojeny do žádostí o čerpání z fondu. Uznává však, že požadovaný souhlas členských států s žádostí o čerpání bude považován za nevyslovené přiznání závažnosti situace a přinutí členské státy převzít za situaci odpovědnost. EFG nesmí narušit odpovědnost členských států za nalezení vlastní odpovědi na hospodářskou restrukturalizaci;

| 1.6 | uznává, že překrývání se strukturálními fondy není zamýšlené, možné, ani žádoucí (s ohledem na těžkopádné a zdlouhavé postupy plánování, řízení a auditu) a že členské státy budou muset ve svých žádostech prokázat jak neexistenci překrývání, tak komplementaritu mezi různými finančními nástroji. Uznává, že záměrem EFG není přispět ke všeobecnému rozvoji určitého regionu, ale vypořádat se s možností masového propouštění v jednom podniku, přičemž vychází z přesvědčení, že podobné události mohou mít širší dopad na regionální prosperitu formou řetězových důsledků pro dodavatele, které jako celek mohou mít rozhodující vliv na regionální rozvoj; |
| --- | --- |

1.6

uznává, že překrývání se strukturálními fondy není zamýšlené, možné, ani žádoucí (s ohledem na těžkopádné a zdlouhavé postupy plánování, řízení a auditu) a že členské státy budou muset ve svých žádostech prokázat jak neexistenci překrývání, tak komplementaritu mezi různými finančními nástroji. Uznává, že záměrem EFG není přispět ke všeobecnému rozvoji určitého regionu, ale vypořádat se s možností masového propouštění v jednom podniku, přičemž vychází z přesvědčení, že podobné události mohou mít širší dopad na regionální prosperitu formou řetězových důsledků pro dodavatele, které jako celek mohou mít rozhodující vliv na regionální rozvoj;

| 1.7 | uznává, že na rozdíl od strukturálních fondů se přidělování prostředků z EFG nebude řídit pravidlem „spravedlivého podílu“ založeným na relativní úrovni rozvoje, ale že se bude soustředit tam, kde skutečně došlo k propouštění; |
| --- | --- |

1.7

uznává, že na rozdíl od strukturálních fondů se přidělování prostředků z EFG nebude řídit pravidlem „spravedlivého podílu“ založeným na relativní úrovni rozvoje, ale že se bude soustředit tam, kde skutečně došlo k propouštění;

| 1.8 | uznává, že i když je konečným příjemcem individuální pracovník, nebude k realizaci aktivit EFG (např. zřízení poradenských služeb) docházet zapojením jednotlivých pracovníků, ale prostřednictvím místních/regionálních/národních orgánů nebo podniků; |
| --- | --- |

1.8

uznává, že i když je konečným příjemcem individuální pracovník, nebude k realizaci aktivit EFG (např. zřízení poradenských služeb) docházet zapojením jednotlivých pracovníků, ale prostřednictvím místních/regionálních/národních orgánů nebo podniků;

| 1.9 | připomíná výrok Komise, že EFG „musí být nástrojem pro rychlý a nebyrokratický zásah“. Lituje proto, že navrhované rozhodovací postupy, které vyžadují, aby každé čerpání z EFG bylo schváleno jednotlivě a v sériích rozpočtovým orgánem EU (Radou a Parlamentem) nejsou v souladu s rychlou reakcí, jež je morálně a fakticky nutná. |
| --- | --- |

1.9

připomíná výrok Komise, že EFG „musí být nástrojem pro rychlý a nebyrokratický zásah“. Lituje proto, že navrhované rozhodovací postupy, které vyžadují, aby každé čerpání z EFG bylo schváleno jednotlivě a v sériích rozpočtovým orgánem EU (Radou a Parlamentem) nejsou v souladu s rychlou reakcí, jež je morálně a fakticky nutná.

2.   Doporučení Výboru regionů

Doporučení 1

5. bod odůvodnění

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (5) | Na opatření financované v rámci tohoto nařízení nemůže být poskytnuta finanční pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

(5)

Na opatření financované v rámci tohoto nařízení nemůže být poskytnuta finanční pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství.

| (5) | Na opatření financované v rámci tohoto nařízení nemůže být poskytnuta doplňková finanční pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství. |
| --- | --- |

(5)

Na opatření financované v rámci tohoto nařízení nemůže být poskytnuta doplňková finanční pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství.

Odůvodnění

| — | Strukturální fondy EU poskytují spolufinancování vnitrostátních mechanismů, jež členským státům umožňují přijímat opatření v případě masových propouštění. Tyto mechanismy však na sebe neberou nutně podobu krátkodobých či střednědobých opatření. Měla by proto existovat možnost opatření financovaných z EGF jako krátkodobého doplňku pomoci z jiných finančních nástrojů Společenství. |
| --- | --- |

—

Strukturální fondy EU poskytují spolufinancování vnitrostátních mechanismů, jež členským státům umožňují přijímat opatření v případě masových propouštění. Tyto mechanismy však na sebe neberou nutně podobu krátkodobých či střednědobých opatření. Měla by proto existovat možnost opatření financovaných z EGF jako krátkodobého doplňku pomoci z jiných finančních nástrojů Společenství.

| — | Dále se zdá, že 5. bod odůvodnění je v rozporu s čl. 5 odst. 2 písm. d), v němž se uvádí, že žádosti o příspěvek z EFG obsahují „specifická opatření, která mají být financována, a podrobný rozpis odhadovaných nákladů, včetně toho, jak se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů.“ |
| --- | --- |

—

Dále se zdá, že 5. bod odůvodnění je v rozporu s čl. 5 odst. 2 písm. d), v němž se uvádí, že žádosti o příspěvek z EFG obsahují „specifická opatření, která mají být financována, a podrobný rozpis odhadovaných nákladů, včetně toho, jak se budou doplňovat s opatřeními financovanými prostřednictvím strukturálních fondů.“

Doporučení 2

6. bod odůvodnění

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (6) | Pomoc Společenství má být poskytnuta jedině na žádost dotčeného členského státu. Je třeba, aby Komise zajistila rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

(6)

Pomoc Společenství má být poskytnuta jedině na žádost dotčeného členského státu. Je třeba, aby Komise zajistila rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy.

| (6) | Pomoc Společenství má být poskytnuta jedině na žádost dotčeného členského státu, který jedná p
  o konzultaci s dotčenými místními a/nebo regionálními orgány v souladu s vnitřními ústavními opatřeními dotyčného členského státu. Je třeba, aby Komise zajistila rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy, avšak celkové geografické přidělování prostředků z fondu nebude kritériem. |
| --- | --- |

(6)

Pomoc Společenství má být poskytnuta jedině na žádost dotčeného členského státu, který jedná p
  o konzultaci s dotčenými místními a/nebo regionálními orgány v souladu s vnitřními ústavními opatřeními dotyčného členského státu. Je třeba, aby Komise zajistila rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy, avšak celkové geografické přidělování prostředků z fondu nebude kritériem.

Odůvodnění

Pozměňovací návrh zdůrazňuje, že místní a regionální orgány mají stejně jako členské státy aktivní úlohu při zmírňování negativních důsledků globalizace. Vzhledem k tomu, že nařízení posuzuje dopad na regiony za účelem zvážení oprávněnosti čerpání z EFG, měly by být místní a regionální orgány v souladu se zásadou subsidiarity zapojeny do podávání žádostí o dotace z EFG.

Pomoc by měla být poskytována podle potřeby, kterou určují kritéria způsobilosti. Komise by měla odolat veškerým tlakům ze strany členských států požadujících „spravedlivý podíl“.

Doporučení 3

Článek 2

Kritéria pro pomoc

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména k masivním dovozům do Evropské unie, nebo k postupnému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí, majícímu za následek:






  a) | propuštění nejméně 1 000 zaměstnanců jednoho podniku, včetně pracovníků, kteří ztratí své zaměstnání u dodavatelů nebo u výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, v regionu, kde zaměstnanost měřená na úrovni NUTS III je vyšší než průměr Společenství či vnitrostátní průměr,
  nebo |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména k masivním dovozům do Evropské unie, nebo k postupnému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí, majícímu za následek:

a)

propuštění nejméně 1 000 zaměstnanců jednoho podniku, včetně pracovníků, kteří ztratí své zaměstnání u dodavatelů nebo u výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, v regionu, kde zaměstnanost měřená na úrovni NUTS III je vyšší než průměr Společenství či vnitrostátní průměr,

nebo

| b) | propuštění během období 6 měsíců nejméně 1000 zaměstnanců z jednoho nebo více podniků jednoho odvětví ve smyslu úrovně NACE 2, které představuje nejméně 1 % regionální zaměstnanosti měřené na úrovni NUTS II. |
| --- | --- |

b)

propuštění během období 6 měsíců nejméně 1000 zaměstnanců z jednoho nebo více podniků jednoho odvětví ve smyslu úrovně NACE 2, které představuje nejméně 1 % regionální zaměstnanosti měřené na úrovni NUTS II.

EFG poskytne finanční příspěvek, pokud velké změny ve struktuře světového obchodu povedou k vážnému narušení hospodářství, zejména k masivním dovozům do Evropské unie, nebo k postupnému poklesu podílu Evropské unie na trhu v daném odvětví nebo k přemístění do třetích zemí, majícímu za následek:

| a) | propuštění nejméně 1 000
  500 zaměstnanců jednoho podniku, včetně pracovníků, kteří ztratí své zaměstnání u dodavatelů nebo u výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, v regionu, kde zaměstnanost měřená na úrovni NUTS III je vyšší než průměr Společenství či vnitrostátní průměr,
  nebo |
| --- | --- |

a)

propuštění nejméně 1 000
  500 zaměstnanců jednoho podniku, včetně pracovníků, kteří ztratí své zaměstnání u dodavatelů nebo u výrobců, kteří jsou odběrateli uvedeného podniku, v regionu, kde zaměstnanost měřená na úrovni NUTS III je vyšší než průměr Společenství či vnitrostátní průměr,

nebo

| b) | propuštění během období 12
  6 měsíců nejméně 1000
  500 zaměstnanců z jednoho nebo více podniků jednoho odvětví ve smyslu úrovně NACE 2, které představuje nejméně 1 % regionální zaměstnanosti nebo kde regionální zaměstnanost měřené
  á na úrovni NUTS II poklesla nejméně o 10 % za stejné období. |
| --- | --- |

b)

propuštění během období 12
  6 měsíců nejméně 1000
  500 zaměstnanců z jednoho nebo více podniků jednoho odvětví ve smyslu úrovně NACE 2, které představuje nejméně 1 % regionální zaměstnanosti nebo kde regionální zaměstnanost měřené
  á na úrovni NUTS II poklesla nejméně o 10 % za stejné období.

| c) | tam, kde nebudou splněna kvantitativní kritéria uvedená v písmenech (a) a (b), může Komise ve výjimečných a řádně odůvodněných případech povolit členskému státu podání žádosti o čerpání z fondu EGF. |
| --- | --- |

c)

tam, kde nebudou splněna kvantitativní kritéria uvedená v písmenech (a) a (b), může Komise ve výjimečných a řádně odůvodněných případech povolit členskému státu podání žádosti o čerpání z fondu EGF.

Odůvodnění

Měla by být změněna kritéria za účelem pružnějšího využívání fondu. Dále je zapotřebí, aby nařízení obsahovalo pojistku ve formě politického kritéria posouzení způsobilosti žadatelů o čerpání z fondu.

Doporučení 4

Článek 5, odstavec 1

Žádosti

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členský stát předloží žádost o příspěvek z EFG Komisi
  ... | 1.   Členský stát po konzultaci s příslušnými místními a/nebo regionálními orgány a se sociálními partnery předloží žádost o příspěvek z EFG Komisi
  ... |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Členský stát předloží žádost o příspěvek z EFG Komisi

...

1.   Členský stát po konzultaci s příslušnými místními a/nebo regionálními orgány a se sociálními partnery předloží žádost o příspěvek z EFG Komisi

...

Odůvodnění

Místní a regionální orgány a jejich obce budou čelit následkům relokací a uzavírání podniků a měly by být zapojeny do plánování nápravných strategií. Měly by tedy být zapojeny do postupu vyřizování žádostí, a to nejenom kvůli zajištění komplementarity mezi činnostmi uskutečněnými na místní, regionální, národní a evropské úrovni.

Doporučení 5

Článek 5, odstavec 6

Žádosti

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5.   Komise zajistí rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy. | 5.   Komise zajistí rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy, avšak celkové geografické přidělování prostředků z fondu nebude kritériem. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

5.   Komise zajistí rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy.

5.   Komise zajistí rovné zacházení se žádostmi předloženými členskými státy, avšak celkové geografické přidělování prostředků z fondu nebude kritériem.

Odůvodnění

Pomoc by měla být poskytována podle potřeby, kterou určují kritéria způsobilosti. Komise by měla odolat veškerým tlakům ze strany členských států požadujících „spravedlivý podíl“.

Doporučení 6

Článek 6

Doplňkovost, soulad a koordinace

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 5)   Členský stát zajistí, aby specifická opatření, na něž se vztahuje příspěvek z EFG, neobdržela rovněž pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství. | 5)   Členský stát zajistí, aby specifická opatření, na něž se vztahuje příspěvek z EFG, doplňovala opatření financovaná
  neobdržela rovněž pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

5)   Členský stát zajistí, aby specifická opatření, na něž se vztahuje příspěvek z EFG, neobdržela rovněž pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství.

5)   Členský stát zajistí, aby specifická opatření, na něž se vztahuje příspěvek z EFG, doplňovala opatření financovaná
  neobdržela rovněž pomoc z jiných finančních nástrojů Společenství.

Odůvodnění

Čl. 15 odst. 1 textu Komise stanoví výslovně možnost, kde se opatření „doplňují“ s finančními nástroji Společenství (tedy strukturálními fondy a ESF), jež mohou být využity v případě rozsáhlých propouštění.

Doporučení 7

Článek 12

Rozpočtový proces

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Pokud Komise dospěje k závěru, že je třeba poskytnout finanční příspěvek z EFG, předloží rozpočtovému orgánu návrh ke schválení prostředků odpovídajících částce stanovené v souladu s článkem 10.
  ...
  2.    Komise předloží návrhy rozpočtovému orgánu v sériích.
  ...
  3.    Jakmile jsou prostředky poskytnuty rozpočtovým orgánem, přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku. | 1.   Pokud Komise dospěje k závěru, že je třeba poskytnout finanční příspěvek z EFG, předloží rozpočtovému orgánu návrh ke schválí
  ení prostředky
  ů odpovídajících částce stanovené v souladu s článkem 10.
  ...
  2.   Komise předloží návrhy
  informuje rozpočtový
  ému orgánu v sériích.
  ...
  3.    Jakmile jsou prostředky poskytnuty rozpočtovým orgánem, přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

1.   Pokud Komise dospěje k závěru, že je třeba poskytnout finanční příspěvek z EFG, předloží rozpočtovému orgánu návrh ke schválení prostředků odpovídajících částce stanovené v souladu s článkem 10.

...

2.    Komise předloží návrhy rozpočtovému orgánu v sériích.

...

3.    Jakmile jsou prostředky poskytnuty rozpočtovým orgánem, přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku.

1.   Pokud Komise dospěje k závěru, že je třeba poskytnout finanční příspěvek z EFG, předloží rozpočtovému orgánu návrh ke schválí
  ení prostředky
  ů odpovídajících částce stanovené v souladu s článkem 10.

...

2.   Komise předloží návrhy
  informuje rozpočtový
  ému orgánu v sériích.

...

3.    Jakmile jsou prostředky poskytnuty rozpočtovým orgánem, přijme Komise rozhodnutí o poskytnutí finančního příspěvku.

Odůvodnění

Nutnost žádat o schválení každé žádosti jak Parlamentem, tak Radou, povede k průtahům v postupu, který má za cíl poskytnout okamžitou, krátkodobou podporu; záměr shromažďovat žádosti do té doby, než mohou být předloženy v sérii, tyto průtahy ještě znásobí. Komise by měla mít delegovanou odpovědnost přijímat rozhodnutí sama a informovat rozpočtový orgán o tom, jak s prostředky z fondu nakládá.

Doporučení 8

Článek 16, odstavec 2

Výroční zpráva

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Zpráva je předána pro informaci sociálním partnerům. | 2.   Zpráva je předána pro informaci sociálním partnerům, Evropskému hospod
  ářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Zpráva je předána pro informaci sociálním partnerům.

2.   Zpráva je předána pro informaci sociálním partnerům, Evropskému hospod
  ářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.

Odůvodnění

Na výkonnosti fondu, která se přímo dotýká místních a regionálních orgánů, má zájem i VR. Je zapotřebí zachovat proces široké konzultace a transparentnost vůči evropským institucím a sociálním partnerům, jež přispějí k úspěšnosti projektu.

Doporučení 9

Článek 17, odstavec 2

Hodnocení

| Text navrhovaný Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Výsledky hodnocení jsou pro informaci předány rozpočtovému orgánu a sociálním partnerům. | 2.   Výsledky hodnocení jsou pro informaci předány rozpočtovému orgánu
  Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům. |

Text navrhovaný Komisí

Pozměňovací návrh VR

2.   Výsledky hodnocení jsou pro informaci předány rozpočtovému orgánu a sociálním partnerům.

2.   Výsledky hodnocení jsou pro informaci předány rozpočtovému orgánu
  Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů a sociálním partnerům.

Odůvodnění

Na výkonnosti fondu, která se přímo dotýká místních a regionálních orgánů, má zájem i VR. Je zapotřebí zachovat proces široké konzultace a transparentnost vůči evropským institucím a sociálním partnerům, jež přispějí k úspěšnosti projektu.

Doporučení 10

Rozpočet

Výše výdajů financovaných fondem bude činit 500 milionů
  miliardu EUR ročně v běžných cenách, pokud je to v souladu se stanovením finančního výhledu pro období let 2007–2013.

Odůvodnění

Když zvážíme odhady počtu pracovníků dotčených každoročně relokalizací související se změnami ve světových obchodních strukturách, je nepravděpodobné, že by plánovaná částka na rozpočet byla dostatečná; zdvojnásobení maximální částky výdajů se jeví ospravedlnitelným a nachází se pod hranicí obvyklých nevyčerpaných zdrojů rozpočtu Společenství.

V Bruselu dne 11. října 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/7

---

Stanovisko Výboru regionů k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání

(2007/C 51/02)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice Rady 89/552/EHS o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání (KOM(2005) 646 v konečném znění – 2005/0260 (COD));

s ohledem na rozhodnutí Rady ze dne 7. února 2006 konzultovat, v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství, Výbor regionů v této věci;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 16. února 2006 pověřit Komisi pro kulturu a vzdělávání vypracováním stanoviska v této věci;

s ohledem na směrnici Rady 89/552/EHS ze dne 3. října 1989 o koordinaci některých právních a správních předpisů členských států upravujících provozování televizního vysílání, změněnou směrnicí Evropského parlamentu a Rady 97/36/ES ze dne 30. června 1997;

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o budoucnosti evropské regulační politiky v audiovizi (1) (CdR 67/2004 fin) (2);

s ohledem na své stanovisko ke čtvrté zprávě Komise o uplatňování směrnice 89/552/EHS o „televizi bez hranic“ (3) (CdR 90/2003 fin) (4);

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu k „televizi bez hranic“ (2003/2033(INI));

s ohledem na pátou zprávu Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o uplatňování směrnice 89/552/EHS „Televize bez hranic“ (KOM(2006) 49 v konečném znění);

s ohledem na sedmé sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o uplatňování článků 4 a 5 směrnice 89/552/EHS „Televize bez hranic“ – ve znění směrnice 97/36/ES – v období let 2003 – 2004 (KOM(2006) 459 v konečném znění);

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o přezkoumání interoperability digitálních interaktivních televizních služeb podle sdělení KOM(2004) 541 ze dne 30. července 2004 (KOM(2006) 37 v konečném znění);

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Předpisový rámec a trhy elektronických komunikací v Evropě 2005 (11. zpráva) (KOM(2006) 68 v konečném znění);

s ohledem na návrh stanoviska přijatý Komisí pro kulturu a vzdělávání dne 20. června 2006 (CdR 106/2006 rev.2, zpravodaj: pan LAMBERTZ, předseda vlády německé komunity v Belgii (BE/SES));

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Od vydání směrnice o televizi bez hranic v roce 1989 a její změny v roce 1997 postupuje technologický vývoj neustále kupředu. Zejména z důvodu digitalizace a konvergence médií je nutné přizpůsobit stávající právní rámec. V budoucnosti bude možné šířit digitalizované komunikační obsahy různými přenosovými cestami a poskytnout tak příjemcům s různými zařízeními širokou nabídku informací a zábavy. Zejména z důvodu digitalizace a konvergence médií je nutné přizpůsobit stávající právní rámec. V budoucnosti bude možné šířit digitalizované komunikační obsahy různými přenosovými cestami a poskytnout tak příjemcům s různými zařízeními širokou nabídku informací a zábavy. |
| --- | --- |

1)

Od vydání směrnice o televizi bez hranic v roce 1989 a její změny v roce 1997 postupuje technologický vývoj neustále kupředu. Zejména z důvodu digitalizace a konvergence médií je nutné přizpůsobit stávající právní rámec. V budoucnosti bude možné šířit digitalizované komunikační obsahy různými přenosovými cestami a poskytnout tak příjemcům s různými zařízeními širokou nabídku informací a zábavy. Zejména z důvodu digitalizace a konvergence médií je nutné přizpůsobit stávající právní rámec. V budoucnosti bude možné šířit digitalizované komunikační obsahy různými přenosovými cestami a poskytnout tak příjemcům s různými zařízeními širokou nabídku informací a zábavy.

| 2) | Právní předpisy musí tento vývoj zohlednit už proto, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže mezi klasickými televizními službami a ostatními mediálními službami. Výbor regionů a Evropský parlament opakovaně podporovaly přizpůsobení současné směrnice o televizi bez hranic strukturálním změnám a technologickému vývoji a požadovaly zavedení základních předpisů pro všechny mediální služby. |
| --- | --- |

2)

Právní předpisy musí tento vývoj zohlednit už proto, aby se zabránilo narušování hospodářské soutěže mezi klasickými televizními službami a ostatními mediálními službami. Výbor regionů a Evropský parlament opakovaně podporovaly přizpůsobení současné směrnice o televizi bez hranic strukturálním změnám a technologickému vývoji a požadovaly zavedení základních předpisů pro všechny mediální služby.

| 3) | Kvůli ústředního významu, který mají audiovizuální média pro zachování kulturní rozmanitosti a rozvoj pluralistické společnosti v Evropě, musí být evropský právní rámec upraven tak, aby bylo možné média dále pozitivně vyvíjet. Média mají celkově velký význam pro zachování regionální a místní kulturní rozmanitosti a identity. Přítomnost regionálních a místních médií navíc přispívá k šíření odpovídajících obsahů a často i jazyků menšin. |
| --- | --- |

3)

Kvůli ústředního významu, který mají audiovizuální média pro zachování kulturní rozmanitosti a rozvoj pluralistické společnosti v Evropě, musí být evropský právní rámec upraven tak, aby bylo možné média dále pozitivně vyvíjet. Média mají celkově velký význam pro zachování regionální a místní kulturní rozmanitosti a identity. Přítomnost regionálních a místních médií navíc přispívá k šíření odpovídajících obsahů a často i jazyků menšin.

| 4) | Různé elektronické služby, s jejichž nabídkou se uživatelé v nejrůznější podobě a neustále setkávají, měly za následek odlišné vnímání obchodních sdělení. Proto by kvantitativní omezení reklamy ve změněné směrnici mělo být uzpůsobeno tak, aby bylo přiměřené a v duchu doby. Určitá omezení kvality však musejí zaručit, že bude zachována nevyhnutelná vydavatelská a programová nezávislost audiovizuálních mediálních služeb, která je nezbytná pro demokratickou tvorbu vůle na národní a regionální úrovni. Přitom je třeba adekvátně zohlednit také zájmy ochrany dětí a mladistvých a spotřebitele. |
| --- | --- |

4)

Různé elektronické služby, s jejichž nabídkou se uživatelé v nejrůznější podobě a neustále setkávají, měly za následek odlišné vnímání obchodních sdělení. Proto by kvantitativní omezení reklamy ve změněné směrnici mělo být uzpůsobeno tak, aby bylo přiměřené a v duchu doby. Určitá omezení kvality však musejí zaručit, že bude zachována nevyhnutelná vydavatelská a programová nezávislost audiovizuálních mediálních služeb, která je nezbytná pro demokratickou tvorbu vůle na národní a regionální úrovni. Přitom je třeba adekvátně zohlednit také zájmy ochrany dětí a mladistvých a spotřebitele.

přijal toto stanovisko na 66. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. října 2006 (jednání ze dne 11. října).

1.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

S ohledem na oblast působnosti směrnice,

| 1.1 | vítá rozšíření oblasti působnosti směrnice. S ohledem na rostoucí konvergenci je účelné, aby všechny mediální služby byly podřízeny určitým minimálním standardům v oblasti ochrany dětí a mladistvých a ochrany lidské důstojnosti při podporování evropských a nezávislých děl a aby respektovaly právo na krátké zpravodajské příspěvky o událostech veřejného významu; |
| --- | --- |

1.1

vítá rozšíření oblasti působnosti směrnice. S ohledem na rostoucí konvergenci je účelné, aby všechny mediální služby byly podřízeny určitým minimálním standardům v oblasti ochrany dětí a mladistvých a ochrany lidské důstojnosti při podporování evropských a nezávislých děl a aby respektovaly právo na krátké zpravodajské příspěvky o událostech veřejného významu;

| 1.2 | je však toho názoru, že návrh Komise je v tomto ohledu příliš povrchní a považuje za nezbytné pokračovat kvůli technické konvergenci, která s sebou stále častěji přináší i obsahovou konvergenci, ve výraznějším vývoji směrnice o televizi bez hranic ve směrnici, jež bude nezávislá na platformě a pojme veškeré elektronicky šířené obsahy, které využívají pohyblivé obrazy; |
| --- | --- |

1.2

je však toho názoru, že návrh Komise je v tomto ohledu příliš povrchní a považuje za nezbytné pokračovat kvůli technické konvergenci, která s sebou stále častěji přináší i obsahovou konvergenci, ve výraznějším vývoji směrnice o televizi bez hranic ve směrnici, jež bude nezávislá na platformě a pojme veškeré elektronicky šířené obsahy, které využívají pohyblivé obrazy;

| 1.3 | souhlasí s tím, aby mediální služby, které kromě zvuku nebo textu používají pohyblivé obrazy, podléhaly minimálním standardům v oblasti ochrany dětí a mladistvých a lidské důstojnosti a neřídily se pouze čistě pravidly hospodářského práva, např. směrnicí o elektronickém obchodu; |
| --- | --- |

1.3

souhlasí s tím, aby mediální služby, které kromě zvuku nebo textu používají pohyblivé obrazy, podléhaly minimálním standardům v oblasti ochrany dětí a mladistvých a lidské důstojnosti a neřídily se pouze čistě pravidly hospodářského práva, např. směrnicí o elektronickém obchodu;

S ohledem na odstupňovaná ustanovení

| 1.4 | považuje odstupňovanou úpravu lineárních a nelineárních audiovizuálních mediálních služeb, kterou schválila Komise, s ohledem na odlišné možnosti uživatelů pro výběr a řízení za přiměřenou a souhlasí s tím, aby veškeré audiovizuální mediální služby byly podřízeny určitým základním standardům; |
| --- | --- |

1.4

považuje odstupňovanou úpravu lineárních a nelineárních audiovizuálních mediálních služeb, kterou schválila Komise, s ohledem na odlišné možnosti uživatelů pro výběr a řízení za přiměřenou a souhlasí s tím, aby veškeré audiovizuální mediální služby byly podřízeny určitým základním standardům;

S ohledem na zásadu vysílacího státu

| 1.5 | vítá, že se Komise drží zásady vysílacího státu; požaduje však účinnější možnosti jednání pro přijímací členský stát v případech, kdy poskytovatel mediálních služeb zaměřuje svoji činnost výhradně nebo převážně na území jiného členského státu mimo vysílající členský stát; |
| --- | --- |

1.5

vítá, že se Komise drží zásady vysílacího státu; požaduje však účinnější možnosti jednání pro přijímací členský stát v případech, kdy poskytovatel mediálních služeb zaměřuje svoji činnost výhradně nebo převážně na území jiného členského státu mimo vysílající členský stát;

S ohledem na mechanismy samočinné kontroly

| 1.6 | vítá, že se Komise hlásí k zavedení mechanismů samočinné kontroly a že vyzývá členské státy k podpoře příslušných předpisů; |
| --- | --- |

1.6

vítá, že se Komise hlásí k zavedení mechanismů samočinné kontroly a že vyzývá členské státy k podpoře příslušných předpisů;

| 1.7 | doporučuje však zachovat tuto úpravu již z důvodu kompetencí. S ohledem na kulturní rozmanitost a subsidiaritu je třeba upustit od obsahových cílů pro mechanismy samočinné kontroly v členských státech a regionech; |
| --- | --- |

1.7

doporučuje však zachovat tuto úpravu již z důvodu kompetencí. S ohledem na kulturní rozmanitost a subsidiaritu je třeba upustit od obsahových cílů pro mechanismy samočinné kontroly v členských státech a regionech;

S ohledem na právo na krátké zpravodajské příspěvky

| 1.8 | podporuje, aby bylo v budoucnosti v oblasti zajištění přeshraničního toku informací a bezproblémovému přístupu k informacím stanoveno právo na krátké zpravodajské příspěvky. To rozhodujícím dílem přispívá k rozmanitosti názorů a také k přeshraničním informacím o významných událostech z jiných regionů. Navíc se tím také oblast předpisů o televizním vysílání více přizpůsobuje příslušné dohodě Evropské rady; |
| --- | --- |

1.8

podporuje, aby bylo v budoucnosti v oblasti zajištění přeshraničního toku informací a bezproblémovému přístupu k informacím stanoveno právo na krátké zpravodajské příspěvky. To rozhodujícím dílem přispívá k rozmanitosti názorů a také k přeshraničním informacím o významných událostech z jiných regionů. Navíc se tím také oblast předpisů o televizním vysílání více přizpůsobuje příslušné dohodě Evropské rady;

| 1.9 | opět se zasazuje o to, aby právo na krátké zpravodajské příspěvky bylo zaručeno i poskytovatelům vysílajícím v jazycích menšin; |
| --- | --- |

1.9

opět se zasazuje o to, aby právo na krátké zpravodajské příspěvky bylo zaručeno i poskytovatelům vysílajícím v jazycích menšin;

S ohledem na podporování evropské a nezávislé produkce

| 1.10 | výslovně vítá zachování systému kvót za účelem podpory evropské produkce, neboť ta významně přispívá k zachování a rozvoji regionální identity; požaduje však přísnější a jednotnější uplatňování tohoto systému; |
| --- | --- |

1.10

výslovně vítá zachování systému kvót za účelem podpory evropské produkce, neboť ta významně přispívá k zachování a rozvoji regionální identity; požaduje však přísnější a jednotnější uplatňování tohoto systému;

| 1.11 | považuje za nezbytné, aby členské státy v rámci možností a za pomoci vhodných prostředků zajistily, že i poskytovatelé nelineárních mediálních služeb, kteří podléhají jejich právní svrchovanosti, budou podporovat tvorbu evropských a nezávislých děl a přístup k nim; |
| --- | --- |

1.11

považuje za nezbytné, aby členské státy v rámci možností a za pomoci vhodných prostředků zajistily, že i poskytovatelé nelineárních mediálních služeb, kteří podléhají jejich právní svrchovanosti, budou podporovat tvorbu evropských a nezávislých děl a přístup k nim;

S ohledem na ustanovení o reklamě

| 1.12 | zastává názor, že uvolnění v umísťování produktů, které návrh směrnice poprvé povoluje, jde příliš daleko a nese s sebou zjevné značné nebezpečí pro vydavatelskou nezávislost, ačkoli to čl. 3h odst. 1 písm. a) návrhu chce vyloučit; |
| --- | --- |

1.12

zastává názor, že uvolnění v umísťování produktů, které návrh směrnice poprvé povoluje, jde příliš daleko a nese s sebou zjevné značné nebezpečí pro vydavatelskou nezávislost, ačkoli to čl. 3h odst. 1 písm. a) návrhu chce vyloučit;

| 1.13 | domnívá se, že ustanovení článku 11 o odstupu mezi reklamami a článku 18 o omezení reklamy v průběhu jedné hodiny již nejsou přiměřená, a doporučuje proto větší liberalizaci ve stanovování množství reklamy pro poskytovatele lineárních služeb; |
| --- | --- |

1.13

domnívá se, že ustanovení článku 11 o odstupu mezi reklamami a článku 18 o omezení reklamy v průběhu jedné hodiny již nejsou přiměřená, a doporučuje proto větší liberalizaci ve stanovování množství reklamy pro poskytovatele lineárních služeb;

| 1.14 | uvědomuje si však, že při vyškrtnutí ustanovení v zájmu ochrany dětí a mladistvých a spotřebitele je nezbytné stanovit zákaz přerušovat pořady pro děti a zpravodajství reklamou; |
| --- | --- |

1.14

uvědomuje si však, že při vyškrtnutí ustanovení v zájmu ochrany dětí a mladistvých a spotřebitele je nezbytné stanovit zákaz přerušovat pořady pro děti a zpravodajství reklamou;

| 1.15 | doporučuje změnit ustanovení, podle něhož musejí samostatně vysílané šoty tvořit výjimku, tak, aby bylo možné se od něj z věcných důvodů odchýlit; |
| --- | --- |

1.15

doporučuje změnit ustanovení, podle něhož musejí samostatně vysílané šoty tvořit výjimku, tak, aby bylo možné se od něj z věcných důvodů odchýlit;

S ohledem na nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů

| 1.16 | podporuje stanovenou nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů, avšak je toho názoru, že v zásadě je třeba ponechat na členských státech a případně na regionech s legislativní svrchovaností, jakým způsobem budou dohlížet nad médii, zejména je-li vnitřní organizace jejich veřejnoprávního rozhlasu pluralistická. |
| --- | --- |

1.16

podporuje stanovenou nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů, avšak je toho názoru, že v zásadě je třeba ponechat na členských státech a případně na regionech s legislativní svrchovaností, jakým způsobem budou dohlížet nad médii, zejména je-li vnitřní organizace jejich veřejnoprávního rozhlasu pluralistická.

2.   Doporučení Výboru regionů

Doporučení 1

Odstavec 2, nové znění čl. 1 písm. a)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (2) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Pro účely této směrnice se rozumí:






  a) | ‚audiovizuální mediální službou‘ služba definovaná články 49 a 50 Smlouvy, jejíž hlavním účelem je poskytování pohyblivých obrazů se zvukem nebo bez něj široké veřejnosti za účelem informování, zábavy nebo vzdělávání, a to prostřednictvím sítí elektronických komunikací ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES;“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

(2)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Pro účely této směrnice se rozumí:

a)

‚audiovizuální mediální službou‘ služba definovaná články 49 a 50 Smlouvy, jejíž hlavním účelem je poskytování pohyblivých obrazů se zvukem nebo bez něj široké veřejnosti za účelem informování, zábavy nebo vzdělávání, a to prostřednictvím sítí elektronických komunikací ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES;“

| (2) | Článek 1 se nahrazuje tímto:
  „Článek 1
  Pro účely této směrnice se rozumí:






  a) | ‚audiovizuální mediální službou‘ služba definovaná články 49 a 50 Smlouvy, jejíž hlavním účelem je také poskytování pohyblivých obrazů se zvukem nebo bez něj široké veřejnosti za účelem informování, zábavy nebo vzdělávání, a to prostřednictvím sítí elektronických komunikací ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES včetně doprovodných teletextů. Zahrnuty nejsou výherní hry s peněžním vkladem u hazardních her, včetně loterií a sázek;“ |
| --- | --- | --- |

(2)

Článek 1 se nahrazuje tímto:

„Článek 1

Pro účely této směrnice se rozumí:

a)

‚audiovizuální mediální službou‘ služba definovaná články 49 a 50 Smlouvy, jejíž hlavním účelem je také poskytování pohyblivých obrazů se zvukem nebo bez něj široké veřejnosti za účelem informování, zábavy nebo vzdělávání, a to prostřednictvím sítí elektronických komunikací ve smyslu čl. 2 písm. a) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES včetně doprovodných teletextů. Zahrnuty nejsou výherní hry s peněžním vkladem u hazardních her, včetně loterií a sázek;“

Odůvodnění

Právě z důvodu technické konvergence, která s sebou stále častěji přináší i obsahovou konvergenci, není účelné obsáhnout pouze ty mediální služby, jejichž hlavním účelem je šířit pohyblivé obrazy se zvukem nebo bez něj. S ohledem na nenarušování hospodářské soutěže je naopak přiměřené podřídit všechny mediální služby, které využívají i pohyblivé obrazy, minimálním standardům čl. 3 písm. d) až h). Pro mluví také skutečnost, že hranice mezi mediálními službami, u nichž je hlavním účelem nabídka pohyblivých obrazů se zvukem nebo bez něj, a mediálních služeb, jež pohyblivých obrazů se zvukem nebo bez něj používají jako vedlejšího účelu (např. elektronický tisk nebo rozhlas po internetu), jsou stále méně znatelné. Nelze také odůvodnit, proč mediální služby, které vedle pohyblivých obrazů používají rovněž nebo především zvuk nebo text, nepodléhají v oblasti ochrany dětí a mladistvých a lidské důstojnosti minimálním standardům a proč by měly podléhat pouze čistě ustanovením hospodářského práva, např. směrnici o elektronickém obchodu.

Směrnice by se měla vztahovat také na teletexty doprovázející audiovizuální mediální služby. Teletexty jsou v platné směrnici již zahrnuty. Proto by doprovodné teletexty měly být v čl. 1 písm a) uvedeny explicitně.

Z důvodů bezpečnosti a pořádku, zabraňování trestným činům a ochrany spotřebitelů není oblast hazardních her považována za normální ekonomickou činnost. V souladu s ustanoveními směrnice o elektronickém obchodu je proto nezbytné také ve směrnici o audiovizuálních mediálních službách objasnit, že ustanovení týkající se usnadnění přeshraničních činností se nevztahují na hazardní hry všeho druhu. Ve směrnici o audiovizuálních mediálních službách sice hazardní hry nejsou výslovně uvedeny, vzhledem k plánovanému rozšíření oblasti působnosti na nelineární audiovizuální mediální služby však nelze vyloučit, že služby zabývající se hazardními hrami budou do směrnice zahrnuty. Do čl. 1 písm. a) by se tedy mělo vložit doplnění ve znění výjimky z oblasti působnosti ve směrnici o elektronickém obchodu čl. 1 odst. 5.

Doporučení 2

Odstavec 2, nové znění čl. 1 písm. c)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 1 (c)







  „c) | ‚televizním vysíláním‘ je míněna lineární audiovizuální mediální služba, kdy o čase přenosu konkrétního pořadu a o programové skladbě rozhoduje poskytovatel mediálních služeb;“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 1 (c)

„c)

‚televizním vysíláním‘ je míněna lineární audiovizuální mediální služba, kdy o čase přenosu konkrétního pořadu a o programové skladbě rozhoduje poskytovatel mediálních služeb;“

Článek 1 (c)

| „c) | ‚televizním vysíláním‘ je míněna lineární audiovizuální mediální služba, kdy o čase přenosu konkrétního pořadu a o programové skladbě rozhoduje poskytovatel mediálních služeb;
  ‚lineární službou‘
  (tj. televizním vysíláním): audiovizuální mediální služba, která spočívá v nekódovaném či kódovaném šíření televizních programů pro neurčité množství možných televizních diváků, pro něž jsou ve stejný okamžik vysílány nebo jimž jsou zprostředkovávány tytéž obrazy nezávisle na technice přenosu obrazu;“ |
| --- | --- |

„c)

Odůvodnění

Přesnější definici pojmu „lineární služba“ lze nalézt ve výkladu pojmu „televizní vysílání“ v rozsudku Evropského soudního dvora ve věci Mediakabel BV. Pro lepší vymezení pojmů „lineární“ a „nelineární služba“ by jako příklady měly být uvedeny také příklady uvedené samotnou Evropskou komisí v odůvodnění k návrhu směrnice (viz odstavec 5 krátkého odůvodnění v dokumentu KOM 2005/646) a příklady definic uvedené v bodech odůvodnění v jejím neoficiálním dokumentu z února 2006.

Doporučení 3

Odstavec 2, nové znění čl. 1 písm. h)

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 1(h)







  „h) | ‚skrytou reklamou‘ je míněna ústní nebo obrazová prezentace zboží, služeb, jména, ochranné známky nebo činností výrobce zboží nebo poskytovatele služeb v pořadech, jestliže subjekt televizního vysílání úmyslně uvede takovou prezentaci s reklamním cílem a mohl by uvést veřejnost v omyl, pokud jde o povahu této prezentace. Prezentace se považuje za úmyslnou zejména tehdy, je-li prováděna za úplatu nebo jinou protihodnotu;“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 1(h)

„h)

‚skrytou reklamou‘ je míněna ústní nebo obrazová prezentace zboží, služeb, jména, ochranné známky nebo činností výrobce zboží nebo poskytovatele služeb v pořadech, jestliže subjekt televizního vysílání úmyslně uvede takovou prezentaci s reklamním cílem a mohl by uvést veřejnost v omyl, pokud jde o povahu této prezentace. Prezentace se považuje za úmyslnou zejména tehdy, je-li prováděna za úplatu nebo jinou protihodnotu;“

Článek 1(h)

| „h) | ‚skrytou reklamou‘ je míněna ústní nebo obrazová prezentace zboží, služeb, jména, ochranné známky nebo činností výrobce zboží nebo poskytovatele služeb v pořadech, jestliže poskytovatel audiovizuální mediální služby
  subjekt televizního vysílání úmyslně uvede takovou prezentaci s reklamním cílem a mohl by uvést veřejnost v omyl, pokud jde o povahu této prezentace. Prezentace se považuje za úmyslnou zejména tehdy, je-li prováděna za úplatu nebo jinou protihodnotu; nebo jsou-li zboží, služba, jméno, ochranná známka nebo činnost zdůrazňovány formou, jež není přípustná. Zdůraznění je nepřípustné, pokud není odůvodněno redakčními požadavky programu, zejména za účelem prezentace životní reality;“ |
| --- | --- |

„h)

‚skrytou reklamou‘ je míněna ústní nebo obrazová prezentace zboží, služeb, jména, ochranné známky nebo činností výrobce zboží nebo poskytovatele služeb v pořadech, jestliže poskytovatel audiovizuální mediální služby
  subjekt televizního vysílání úmyslně uvede takovou prezentaci s reklamním cílem a mohl by uvést veřejnost v omyl, pokud jde o povahu této prezentace. Prezentace se považuje za úmyslnou zejména tehdy, je-li prováděna za úplatu nebo jinou protihodnotu; nebo jsou-li zboží, služba, jméno, ochranná známka nebo činnost zdůrazňovány formou, jež není přípustná. Zdůraznění je nepřípustné, pokud není odůvodněno redakčními požadavky programu, zejména za účelem prezentace životní reality;“

Odůvodnění

Po rozšíření pole působnosti by zákaz skryté reklamy měl zahrnovat všechny poskytovatele audiovizuálních mediálních služeb, nikoli pouze subjekty televizního vysílání/lineární služby. Proto je v čl. 1 písm. h) třeba nahradit „subjekt televizního vysílání“„poskytovatelem audiovizuální mediální služby“.

Je třeba upřesnit definici zakázané skryté reklamy v čl. 1 písm. h) s odvoláním na odstavec 33 interpretačního sdělení Evropské komise k televizní reklamě (rys nepřípustného zdůrazňování). V souladu s ním budou ve formě doplnění čl. 3h odst.1 přesně popsány úzké podmínky, za nichž je poskytování produktů pro audiovizuální produkce přípustné.

Doporučení 4

Odstavec 4, doplnit nové písmeno c

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | c) | Vložit následující odst. 4 do článku 2a:
  „U nelineárních služeb mohou členské státy učinit opatření v souladu s čl. 3 odst. 3 až 5 a čl. 12 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (směrnice o elektronickém obchodu).“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

c)

Vložit následující odst. 4 do článku 2a:

„U nelineárních služeb mohou členské státy učinit opatření v souladu s čl. 3 odst. 3 až 5 a čl. 12 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (směrnice o elektronickém obchodu).“

U nelineárních služeb mohou členské státy učinit opatření v souladu s čl. 3 odst. 3 až 5 a čl. 12 odst. 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/31/ES (směrnice o elektronickém obchodu).

Odůvodnění

Výbor regionů se hlásí k zásadě země původu jako základní zásadě směrnice. Pro členské státy by však nadále měla existovat možnost zabránit přenosu např. pravicově extremistických obsahů. Členský stát by sice mohl proti příslušným obsahům v lineárních službách na základě čl. 2a odst. 2 písm. a) zakročit, u nelineárních služeb by však vznikla mezera v úpravě, neboť dosavadní možnosti zásahu na základě směrnice o elektronickém obchodu by byly potlačeny směrnicí o audiovizuálních mediálních službách. Proto je nutné členských státům umožnit u nelineárních služeb vydávat ustanovení o zákazu jako dosud na základě směrnice o elektronickém obchodu. V této souvislosti by v novém čl. 2a odst. 4 měl výslovný odkaz stanovit, že členské státy mohou u nelineárních služeb učinit opatření v souladu s čl. 3 odst. 3 až 5 a čl. 12 odst. 3 směrnice o elektronickém obchodu.

Doporučení 5

Odstavec 5, nové znění čl. 3 odst. 3

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 3(3)
  Členské státy v oblastech, které upravuje tato směrnice, podporují režimy společné regulace. Tyto režimy musí být široce přijímány hlavními zúčastněnými stranami a musí umožňovat účinné prosazování. | Článek 3(3)

  Za účelem provádění a plnění ustanovení této směrnice č
  Členské státy v oblastech, které upravuje tato směrnice, podporují režimy
  systémy autoregulace a společné regulace. Tyto režimy musí být v příslušném členském státě široce přijímány hlavními zúčastněnými stranami a musí umožňovat účinné prosazování. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 3(3)

Členské státy v oblastech, které upravuje tato směrnice, podporují režimy společné regulace. Tyto režimy musí být široce přijímány hlavními zúčastněnými stranami a musí umožňovat účinné prosazování.

Článek 3(3)

Za účelem provádění a plnění ustanovení této směrnice č
  Členské státy v oblastech, které upravuje tato směrnice, podporují režimy
  systémy autoregulace a společné regulace. Tyto režimy musí být v příslušném členském státě široce přijímány hlavními zúčastněnými stranami a musí umožňovat účinné prosazování.

Za účelem provádění a plnění ustanovení této směrnice č

Č

oblastech, které upravuje tato směrnice,

režimy

systémy autoregulace a

to režimy

příslušném členském státě

hlavními

Odůvodnění

Provádění směrnice prostřednictvím systémů autoregulace a autokontroly by mělo být i nadále možné. Z toho důvodu je nezbytné ve stávající části směrnice a doplňkově i v bodech odůvodnění objasnit, že i autoregulace je zahrnuta, pokud je spjata s konečnou odpovědností státu a odpovídající možností zásahu státu. Dále by mělo být vysvětleno, že obrat „být široce přijímán“ se vztahuje na široké přijetí v příslušném členském státě, nikoli na celé Společenství.

Doporučení 6

Odstavec 6, úprava článku 3b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Článek 3b
  1.   Členské státy zajistí, aby pro účely krátkých zpravodajských příspěvků nebyl subjektům televizního vysílání usazeným v jiných členských státech odepřen přístup za spravedlivých, přiměřených a nediskriminujících podmínek k událostem vysoce zajímavým pro veřejnost, které vysílá subjekt televizního vysílání spadající do jejich pravomoci.
  2.   Krátké zpravodajské příspěvky si mohou subjekty televizního vysílání volně vybrat ze signálu vysílajícího subjektu, přičemž přinejmenším označí jejich zdroj.“ | „Článek 3b
  1.   Členské státy zajistí, aby pro účely krátkých zpravodajských příspěvků nebyl subjektům televizního vysílání, které jsou usazenyým v jiných členských státech,
  nebo kteří vysílají programy v jazyce menšin, odepřen přístup za spravedlivých, přiměřených a nediskriminujících podmínek k událostem vysoce zajímavým pro veřejnost, které vysílá subjekt televizního vysílání spadající do jejich pravomoci.
  2.   Krátké zpravodajské příspěvky si mohou subjekty televizního vysílání volně vybrat ze signálu vysílajícího subjektu, přičemž přinejmenším označí jejich zdroj. Případně mohou subjekty televizního vysílání v souladu s právem členského státu získat za účelem přenosu k dané události vlastní přístup.“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Článek 3b

1.   Členské státy zajistí, aby pro účely krátkých zpravodajských příspěvků nebyl subjektům televizního vysílání usazeným v jiných členských státech odepřen přístup za spravedlivých, přiměřených a nediskriminujících podmínek k událostem vysoce zajímavým pro veřejnost, které vysílá subjekt televizního vysílání spadající do jejich pravomoci.

2.   Krátké zpravodajské příspěvky si mohou subjekty televizního vysílání volně vybrat ze signálu vysílajícího subjektu, přičemž přinejmenším označí jejich zdroj.“

„Článek 3b

1.   Členské státy zajistí, aby pro účely krátkých zpravodajských příspěvků nebyl subjektům televizního vysílání, které jsou usazenyým v jiných členských státech,
  nebo kteří vysílají programy v jazyce menšin, odepřen přístup za spravedlivých, přiměřených a nediskriminujících podmínek k událostem vysoce zajímavým pro veřejnost, které vysílá subjekt televizního vysílání spadající do jejich pravomoci.

2.   Krátké zpravodajské příspěvky si mohou subjekty televizního vysílání volně vybrat ze signálu vysílajícího subjektu, přičemž přinejmenším označí jejich zdroj. Případně mohou subjekty televizního vysílání v souladu s právem členského státu získat za účelem přenosu k dané události vlastní přístup.“

Odůvodnění

Pro regionální a kulturní rozmanitost má rozhodující význam, aby i domácí subjekty televizního vysílání, které vysílají v jazyce menšin, získaly přístup k událostem vysoce zajímavým pro veřejnost. Jejich situace je srovnatelná se situací subjektů televizního vysílání, které jsou usazeny v jiném členském státě.

S ohledem na rozmanitost názorů se úprava týkající se výhradně přístupového práva na existující signál jeví jako nedostatečná. Směrnice by měla rozhodnutí, zda právo na krátké zpravodajské příspěvky poskytne ve formě fyzického přístupového práva nebo přístupu k signálu, přenechat spíše členskému státu. Je proto třeba v souladu s právem příslušného členského státu doplnit čl. 3b odst. 2 o fyzické přístupové právo.

Doporučení 7

Odstavec 6, úprava čl. 3e

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článek 3e
  Členské státy vhodnými prostředky zajistí, aby audiovizuální mediální služby a audiovizuální obchodní sdělení poskytované poskytovateli spadajícími do jejich pravomoci neobsahovaly podněcování k nenávisti na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.„ | Článek 3e
  Členské státy vhodnými prostředky zajistí, aby audiovizuální mediální služby a audiovizuální obchodní sdělení poskytované poskytovateli spadajícími do jejich pravomoci neobsahovaly podněcování k nenávisti z důvodů
  na základě pohlaví, rasy, nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace nebo aby jinak neútočily na lidskou důstojnost.“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

Článek 3e

Členské státy vhodnými prostředky zajistí, aby audiovizuální mediální služby a audiovizuální obchodní sdělení poskytované poskytovateli spadajícími do jejich pravomoci neobsahovaly podněcování k nenávisti na základě pohlaví, rasy nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace.„

Článek 3e

Členské státy vhodnými prostředky zajistí, aby audiovizuální mediální služby a audiovizuální obchodní sdělení poskytované poskytovateli spadajícími do jejich pravomoci neobsahovaly podněcování k nenávisti z důvodů
  na základě pohlaví, rasy, nebo etnického původu, náboženského vyznání nebo světového názoru, zdravotního postižení, věku nebo sexuální orientace nebo aby jinak neútočily na lidskou důstojnost.“

důvodů

na základě

nebo

nebo aby jinak neútočily na lidskou důstojnost.

Odůvodnění

V zájmu jednotného standardu ochrany se usiluje o harmonizaci cílů primárního práva podle článku 13 Smlouvy o založení Evropského společenství. Kromě toho je v každém případě nezbytné sem zahrnout to nejdůležitější, ochranu lidské důstojnosti, tak jak tomu je také v článku 1 Listiny základních práv Evropské unie.

Doporučení 8

Odstavec 6, vložení článku 3h

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „Článek 3h
  1.   Audiovizuální mediální služby, které jsou sponzorovány nebo obsahují umístění produktu, musejí splňovat tyto požadavky:
  (...)






  c) | diváci musí být jasně informováni o existenci dohody o sponzorování a/nebo o umístění produktu. Sponzorované pořady musí být zřetelně označeny jako sponzorované pořady jménem, logem a/nebo jinou značkou sponzora, například odkazem na jeho výrobek (výrobky) nebo službu (služby) či prostřednictvím charakteristického znaku, a to na začátku pořadů, v jejich průběhu a/nebo na jejich konci. Pořady obsahující umístění produktu musí být řádně označeny na začátku programu, aby divák nemohl být žádným způsobem uveden v omyl. |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

„Článek 3h

1.   Audiovizuální mediální služby, které jsou sponzorovány nebo obsahují umístění produktu, musejí splňovat tyto požadavky:

(...)

c)

diváci musí být jasně informováni o existenci dohody o sponzorování a/nebo o umístění produktu. Sponzorované pořady musí být zřetelně označeny jako sponzorované pořady jménem, logem a/nebo jinou značkou sponzora, například odkazem na jeho výrobek (výrobky) nebo službu (služby) či prostřednictvím charakteristického znaku, a to na začátku pořadů, v jejich průběhu a/nebo na jejich konci. Pořady obsahující umístění produktu musí být řádně označeny na začátku programu, aby divák nemohl být žádným způsobem uveden v omyl.

(...)

4.   Zpravodajské a politicko-publicistické vysílání nesmí být sponzorováno a nesmí obsahovat umístění produktu. Audiovizuální mediální služby pro děti a dokumentární pořady nesmějí obsahovat umístění produktu.“

„Článek 3h

1.   Audiovizuální mediální služby, které jsou sponzorovány nebo obsahují umístění produktu, musejí splňovat tyto požadavky:

(...)

| (c) | diváci musí být jasně informováni o existenci dohody o sponzorování a/nebo o umístění produktu. Sponzorované pořady musí být zřetelně označeny jako sponzorované pořady jménem, logem a/nebo jinou značkou sponzora, například odkazem na jeho výrobek (výrobky) nebo službu (služby) či prostřednictvím charakteristického znaku, a to na začátku pořadů, v jejich průběhu a/nebo na jejich konci. Pořady obsahující umístění produktu musí být jedno
  značně
  řádně označeny na začátku, v průběhu, i na konci programu, aby divák nemohl být žádným způsobem uveden v omyl. |
| --- | --- |

(c)

diváci musí být jasně informováni o existenci dohody o sponzorování a/nebo o umístění produktu. Sponzorované pořady musí být zřetelně označeny jako sponzorované pořady jménem, logem a/nebo jinou značkou sponzora, například odkazem na jeho výrobek (výrobky) nebo službu (služby) či prostřednictvím charakteristického znaku, a to na začátku pořadů, v jejich průběhu a/nebo na jejich konci. Pořady obsahující umístění produktu musí být jedno
  značně
  řádně označeny na začátku, v průběhu, i na konci programu, aby divák nemohl být žádným způsobem uveden v omyl.

(...)

4.   Zpravodajské a politicko-publicistické vysílání nesmí být sponzorováno. a nesmí obsahovat umístění produktu. Audiovizuální mediální služby pro děti a dokumentární pořady nesmějí obsahovat umístění produktu.“
  Umístění produktu může být provedeno pouze ve filmových dílech, ve filmech vytvořených pro televizi a v zábavných seriálech, jež nejsou určeny pro děti.“

Odůvodnění

Oproti dosavadní právní situaci návrh směrnice poprvé umožňuje zapojit umístění produktu do audiovizuálního obchodního sdělení. Toto uvolnění původně přísného příkazu oddělovat reklamu a program zachází příliš daleko. Nebezpečí pro programovou autonomii a vydavatelskou nezávislost, které je s tím spojeno, není zohledněno dostatečným způsobem. Návrh směrnice sice vylučuje umísťování produktů u určitých pořadů, to však platí pouze pro zpravodajské pořady, pořady o aktuálním dění, dětské a dokumentární filmy. Tím je povoleno umísťování produktů kupříkladu v pořadech, které se zabývají ochranou spotřebitelů nebo informují o cestách či výrobcích. Nebezpečí, které je s tím spojeno, nelze vyloučit ani ustanovením čl. 3h odst. 1 písm. a) návrhu. Dosavadní praxe dokázala, že ti, kdo do pořadu umisťují produkty, mají vliv také na podobu pořadu. Na druhou stranu nelze popírat skutečnost, že klasická reklama naráží na své hranice a že umístění produktů v určitých pořadech, např. hraných filmech, probíhá už dlouho ve velkém rozsahu. Proto se doporučuje omezená forma umístění produktů ve filmových dílech a ve filmech vytvořených pro televizi. Ty již nyní, například pokud byly vyrobeny v USA, pravidelně obsahují umístění produktu.

Výměnou za částečné povolení umístění produktu by ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. c) návrhu Komise týkající se označení pořadů, v nichž se toto umístění vyskytuje, měla být zpřísněna v tom smyslu, aby prostřednictvím trvalého upozorňování byli o použitých reklamních praktikách informováni i diváci, kteří sledují jen část tohoto pořadu. Za těchto okolností je pak rovněž možné připustit umístění produktu rovněž pro kategorii zábavných seriálů, a to za předpokladu, že nejsou určeny pro děti.

označení

Doporučení 9

Odstavec 10, nové znění článku 11

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 10) | Článek 11 se nahrazuje tímto:
  „Článek 11
  2.   Přenos filmů vytvořených pro televizi (s výjimkou seriálů, cyklů, zábavných pořadů a dokumentů), filmových děl, pořadů pro děti a zpravodajství může být přerušen reklamou nebo šoty teleshoppingu jednou během každého dovršeného 35minutového úseku.
  Reklama a teleshopping nesmějí být zařazeny během bohoslužeb.“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

10)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

2.   Přenos filmů vytvořených pro televizi (s výjimkou seriálů, cyklů, zábavných pořadů a dokumentů), filmových děl, pořadů pro děti a zpravodajství může být přerušen reklamou nebo šoty teleshoppingu jednou během každého dovršeného 35minutového úseku.

Reklama a teleshopping nesmějí být zařazeny během bohoslužeb.“

| 10) | Článek 11 se nahrazuje tímto:
  „Článek 11
  2.   Přenos filmů vytvořených pro televizi (s výjimkou seriálů, cyklů, zábavných pořadů a dokumentů) a filmových děl, pořadů pro děti a zpravodajství může být přerušen reklamou nebo šoty teleshoppingu jednou během každého dovršeného 35
  30minutového úseku.
  Reklama a teleshopping nesmějí být zařazeny během bohoslužeb, pořadů pro děti a zpravodajství.“ |
| --- | --- |

10)

Článek 11 se nahrazuje tímto:

„Článek 11

2.   Přenos filmů vytvořených pro televizi (s výjimkou seriálů, cyklů, zábavných pořadů a dokumentů) a filmových děl, pořadů pro děti a zpravodajství může být přerušen reklamou nebo šoty teleshoppingu jednou během každého dovršeného 35
  30minutového úseku.

, pořadů pro děti a zpravodajství

35

30

Reklama a teleshopping nesmějí být zařazeny během bohoslužeb, pořadů pro děti a zpravodajství.“

pořadů pro děti a zpravodajství.

Odůvodnění

S navrhovaným uvolněním tohoto omezení poskytovatelé mediálních služeb získají větší flexibilitu pro tvorbu svých programů. Je však nezbytné doplnit návrh Komise o zákaz reklamy i u pořadů pro děti a zpravodajství. U pořadů pro děti je to přikázáno z důvodu ochrany mladistvých, neboť děti ještě nejsou schopny dostatečně rozlišovat mezi reklamou a pořadem a správně posoudit smysl reklamy U zpravodajství je to rovněž přikázáno s ohledem na jeho zvláštní funkci pro nezávislé utváření názoru.

Doporučení 10

Odstavec 20, úprava článku 23b

| Znění navržené Komisí | Pozměňovací návrh VR |
| --- | --- |
| (20) | Vkládá se článek 23b, který zní:
  „Článek 23 (b)
  1.   Členské státy zaručí nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů a zajistí, aby tyto orgány vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.
  2.   Vnitrostátní regulační orgány poskytnou Komisi a sobě navzájem informace potřebné pro používání ustanovení této směrnice.“ |

Znění navržené Komisí

Pozměňovací návrh VR

(20)

Vkládá se článek 23b, který zní:

„Článek 23 (b)

1.   Členské státy zaručí nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů a zajistí, aby tyto orgány vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.

2.   Vnitrostátní regulační orgány poskytnou Komisi a sobě navzájem informace potřebné pro používání ustanovení této směrnice.“

| (20) | Vkládá se článek 23b, který zní:
  „Článek 23 (b)
  1.   Členské státy, aniž by byly dotčeny jejich předpisy o veřejnoprávních poskytovatelích mediálních služeb, zaručí nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů a tam, kde existují, regionálních regulačních orgánů, a zajistí, aby tyto orgány vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.
  2.   Vnitrostátní regulační orgány poskytnou Komisi a sobě navzájem informace potřebné pro používání ustanovení této směrnice.“ |
| --- | --- |

(20)

Vkládá se článek 23b, který zní:

„Článek 23 (b)

1.   Členské státy, aniž by byly dotčeny jejich předpisy o veřejnoprávních poskytovatelích mediálních služeb, zaručí nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů a tam, kde existují, regionálních regulačních orgánů, a zajistí, aby tyto orgány vykonávaly své pravomoci nestranně a transparentně.

, aniž by byly dotčeny jejich předpisy o veřejnoprávních poskytovatelích mediálních služeb,

tam, kde existují, regionálních

2.   Vnitrostátní regulační orgány poskytnou Komisi a sobě navzájem informace potřebné pro používání ustanovení této směrnice.“

Odůvodnění

Ačkoliv má nezávislost vnitrostátních regulačních orgánů zásadní význam a je vítána, musí způsob dohledu nad médii i nadále zůstat záležitostí členských států a popřípadě regionů s legislativní svrchovaností. Kromě toho nesmí článek 23b ohrozit postavení veřejnoprávního rozhlasu a musí povinně stanovit externí kontrolu všech subjektů televizního vysílání. To platí především pro nejrůznější členské státy a regiony, ve kterých je v souladu s ústavou vnitřní organizace veřejnoprávního rozhlasu pluralistická, je tedy kontrolována interně a podléhá pouze omezenému státnímu dohledu.

Záruky nezávislosti a transparentnosti by měly být rozšířeny také na případné regionální regulační orgány, které jsou nebo by mohly být zřízeny v regionech, které mají legislativní pravomoc v oblasti komunikací, a nebo ve státech s federálním zřízením nebo státech, ve kterých existují autonomní oblasti. To se netýká pravomocí vnitrostátních orgánů, cílem je pouze rozšířit stejné záruky nezávislosti a transparentnosti na místní úroveň, a to v souladu se zásadou subsidiarity, kterou stanoví Maastrichtská smlouva.

V Bruselu dne 11. října 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  KOM(2003) 784 v konečném znění.

1

(2)  Úř. věst. C 318, 22. 12. 2004, s. 30.

2

(3)  KOM(2002) 778 v konečném znění.

3

(4)  Úř. věst. C 256, 24.10.2003, s. 85.

4

---

| 6.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/16

---

Stanovisko Výboru regionů k Balíčku rozšíření 2005 2005/ELAR/001 a ke sdělení Komise: Západní Balkán na cestě do EU: upevňování stability a zvyšování prosperity

(2007/C 51/03)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise „Západní Balkán na cestě do EU: upevňování stability a zvyšování prosperity“ (KOM(2006) 27 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 27. ledna 2006 konzultovat v této věci Výbor regionů v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí předsednictva VR ze dne 28. února 2006 pověřit Komisi pro vnější vztahy a decentralizovanou spolupráci vypracováním stanoviska ke strategii Evropské komise, co se týče pokroku dosaženého v rámci procesu rozšíření;

s ohledem na balíček týkající se rozšíření 2005 (2005/ELAR/001);

s ohledem na své stanovisko k „Návrhu rozhodnutí Rady týkající se zásad, priorit a podmínek evropského partnerství s Chorvatskem“ zaměřit se na ty státy, které se účastní procesu stabilizace a přidružení: Albánie, Bosna a Hercegovina, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Srbsko a Černá Hora včetně Kosova – s výjimkou Chorvatska (CdR 499/2004 fin.);

s ohledem na své stanovisko k tématu „Úloha místních a regionálních orgánů Evropské unie v demokratickém konsolidačním procesu na západním Balkánu“ (The role of the European Union's local and regional authorities in the democratic consolidation process in the Western Balkans) (CdR 101/2003 fin) (1);

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – „Dialog s občanskou společností mezi EU a kandidátskými zeměmi“ (CdR 50/2006 rev. 1);

s ohledem na společné tiskové prohlášení EU/Západní Balkán ministrů zahraničních věcí členských států EU, přistupujících zemí, kandidátů na přistoupení a potenciálních přístupových kandidátů zemí západního Balkánu v Salcburku ze dne 11. března 2006, v němž byla zdůrazněna evropská perspektiva zemí západního Balkánu a v souladu s výsledky vrcholné schůzky EU v Soluni 2003 bylo členství v Evropské unii znovu potvrzeno jako hlavní cíl;

s ohledem na Pakt stability pro jihovýchodní Evropu založený dne 10. června 1999 Evropskou komisí a 40 partnerskými zeměmi a organizacemi za účelem zamezování konfliktů a obnovy oblasti Balkánu;

s ohledem na rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 16. března 2006 (2) k dokumentu o strategii Komise týkající se rozšíření;

s přihlédnutím k závěrečnému prohlášení přijatému dne 22. června 2005 v Prištině na konferenci s názvem „Úloha místních a regionálních orgánů Evropské unie v demokratické konsolidaci západního Balkánu“; CdR 145/2005;

s ohledem na závěry přijaté na konferenci Komise pro ústavní záležitosti, evropskou správu a prostor svobody, bezpečnosti a práva CONST k tématu „Příspěvek místních a regionálních orgánů k ochraně menšin a k politikám proti diskriminaci“ ze dne 17. března 2006 ve Vídni (Rakousko);

s přihlédnutím k Evropské chartě pro malé podniky a ke zprávě o provádění Evropské charty pro malé a střední podniky v Moldavsku a státech západního Balkánu, SEK 2006 (283);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 115/2006 rev. 1) přijatý Komisí pro vnější vztahy a decentralizovanou spolupráci dne 22. června 2006 (zpravodaj: pan Schausberger (AT/ELS));

se zvážením níže uvedeného důvodu:

VR věnoval jedno stanovisko výlučně Chorvatsku, toto stanovisko se tedy zaměří na zbývající země západního Balkánu, tj. na Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Černou Horu, bývalou jugoslávskou republiku Makedonii a Srbsko včetně Kosova.

přijal na 66. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. října 2006 (jednání ze dne 11. října) jednomyslně následující stanovisko:

1.   Postoj Výboru regionů

1.1   Obecné připomínky

Výbor regionů

| 1.1.1 | pokládá další vývoj ve státech západního Balkánu za společný evropský mírový projekt zcela odpovídající základní myšlence Společenství a zdůrazňuje, že tyto státy západního Balkánu se mají na vlastní odpovědnost a s podporou Evropské unie trvale stát oblastí míru, svobody, bezpečnosti a prosperity jakožto nedílná část evropské rodiny; |
| --- | --- |

1.1.1

pokládá další vývoj ve státech západního Balkánu za společný evropský mírový projekt zcela odpovídající základní myšlence Společenství a zdůrazňuje, že tyto státy západního Balkánu se mají na vlastní odpovědnost a s podporou Evropské unie trvale stát oblastí míru, svobody, bezpečnosti a prosperity jakožto nedílná část evropské rodiny;

| 1.1.2 | považuje zabývání se minulostí za předpoklad usmíření mezi státy, národy a etnickými skupinami států západního Balkánu; zdůrazňuje v této souvislosti závazek příslušných států plně spolupracovat s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY); |
| --- | --- |

1.1.2

považuje zabývání se minulostí za předpoklad usmíření mezi státy, národy a etnickými skupinami států západního Balkánu; zdůrazňuje v této souvislosti závazek příslušných států plně spolupracovat s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY);

| 1.1.3 | zdůrazňuje, že členství v Evropské unii nezahrnuje pouze vnitřní trh nebo volný pohyb osob, ale také hodnoty sdílené národy a státy Evropské unie, k nimž patří lidská důstojnost, svoboda, demokracie, rovnost, zachovávání právního státu a dodržování lidských práv včetně práv osob příslušejících k menšinám; |
| --- | --- |

1.1.3

zdůrazňuje, že členství v Evropské unii nezahrnuje pouze vnitřní trh nebo volný pohyb osob, ale také hodnoty sdílené národy a státy Evropské unie, k nimž patří lidská důstojnost, svoboda, demokracie, rovnost, zachovávání právního státu a dodržování lidských práv včetně práv osob příslušejících k menšinám;

| 1.1.4 | vítá pokrok dosažený v politické a hospodářské reformě, které vyplynuly z evropské perspektivy států západního Balkánu zahájené v Soluni v roce 2003 a ze znovu potvrzené evropské perspektivy dne 11. března 2006 v Salcburku a hlásí se k velké odpovědnosti společenství států a Evropy vůči těmto státům; |
| --- | --- |

1.1.4

vítá pokrok dosažený v politické a hospodářské reformě, které vyplynuly z evropské perspektivy států západního Balkánu zahájené v Soluni v roce 2003 a ze znovu potvrzené evropské perspektivy dne 11. března 2006 v Salcburku a hlásí se k velké odpovědnosti společenství států a Evropy vůči těmto státům;

| 1.1.5 | vítá, že záležitosti států západního Balkánu jsou předmětem jednání jak ve všech odborných radách ministrů tak i v radě pro všeobecné záležitosti, a že výsledky těchto jednání budou shrnuty v červnu 2006; |
| --- | --- |

1.1.5

vítá, že záležitosti států západního Balkánu jsou předmětem jednání jak ve všech odborných radách ministrů tak i v radě pro všeobecné záležitosti, a že výsledky těchto jednání budou shrnuty v červnu 2006;

| 1.1.6 | vítá zahájení jednání týkajících se dohod o stabilizaci a přidružení s Bosnou a Hercegovinou; |
| --- | --- |

1.1.6

vítá zahájení jednání týkajících se dohod o stabilizaci a přidružení s Bosnou a Hercegovinou;

| 1.1.7 | doufá, že jednání týkající se dohod o stabilizaci a přidružení se Srbskem budou bez odkladu pokračovat jakmile pro to budou ze strany srbských partnerů opět vytvořeny podmínky; |
| --- | --- |

1.1.7

doufá, že jednání týkající se dohod o stabilizaci a přidružení se Srbskem budou bez odkladu pokračovat jakmile pro to budou ze strany srbských partnerů opět vytvořeny podmínky;

| 1.1.8 | vítá zahájení jednání týkajících se dohod o stabilizaci a přidružení s Černou Horou dne 26. září 2006 |
| --- | --- |

1.1.8

vítá zahájení jednání týkajících se dohod o stabilizaci a přidružení s Černou Horou dne 26. září 2006

| 1.1.9 | poukazuje na to, že státy západního Balkánu mají velmi odlišné politické a administrativní struktury a tradice – částečně i na regionální a místní úrovni – jakož i velké rozdílnosti v rozvoji, na něž je v procesu transformace, stabilizace a demokratizace třeba brát dostatečný zřetel; |
| --- | --- |

1.1.9

poukazuje na to, že státy západního Balkánu mají velmi odlišné politické a administrativní struktury a tradice – částečně i na regionální a místní úrovni – jakož i velké rozdílnosti v rozvoji, na něž je v procesu transformace, stabilizace a demokratizace třeba brát dostatečný zřetel;

| 1.1.10 | uznává pracovní program Chorvatska jako předsedající země v rámci procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP) pro období od května 2006 do května 2007, jehož úspěch závisí na konstruktivní spolupráci států jihovýchodní Evropy, a který představuje důležitý krok v uskutečňování evropské perspektivy pro tuto oblast. |
| --- | --- |

1.1.10

uznává pracovní program Chorvatska jako předsedající země v rámci procesu spolupráce v jihovýchodní Evropě (SEECP) pro období od května 2006 do května 2007, jehož úspěch závisí na konstruktivní spolupráci států jihovýchodní Evropy, a který představuje důležitý krok v uskutečňování evropské perspektivy pro tuto oblast.

1.2   Hlavní perspektivy rozšíření

| 1.2.1 | zdůrazňuje stávající evropskou perspektivu pro státy západního Balkánu s konečným cílem členství v EU, proto se nevztahuje současná diskuse o zásadních perspektivách rozšíření na státy západního Balkánu. Tempo rozšíření musí brát ohled na přijímací schopnost Unie. |
| --- | --- |

1.2.1

zdůrazňuje stávající evropskou perspektivu pro státy západního Balkánu s konečným cílem členství v EU, proto se nevztahuje současná diskuse o zásadních perspektivách rozšíření na státy západního Balkánu. Tempo rozšíření musí brát ohled na přijímací schopnost Unie.

| 1.2.2 | oceňuje význam, bohatství a hodnotu, kterou západní Balkán a jeho jednotlivé země a národy přinesou Evropské unii jako celku; |
| --- | --- |

1.2.2

oceňuje význam, bohatství a hodnotu, kterou západní Balkán a jeho jednotlivé země a národy přinesou Evropské unii jako celku;

| 1.2.3 | zdůrazňuje svůj názor, že je třeba vést diskusi o zásadních cílech a hranicích Evropské unie včetně možných forem spolupráce se sousedními státy (např. politika sousedství resp. privilegovaná partnerství). To znamená, že se těm státům, jimž se v současné době nenabízí perspektiva přistoupení, předloží návrhy jasných evropských hospodářských, politických a strategických vztahů jako strategie podpory, přičemž tyto návrhy budou zahrnovat postupné začlenění do politické a hospodářské struktury Evropy. |
| --- | --- |

1.2.3

zdůrazňuje svůj názor, že je třeba vést diskusi o zásadních cílech a hranicích Evropské unie včetně možných forem spolupráce se sousedními státy (např. politika sousedství resp. privilegovaná partnerství). To znamená, že se těm státům, jimž se v současné době nenabízí perspektiva přistoupení, předloží návrhy jasných evropských hospodářských, politických a strategických vztahů jako strategie podpory, přičemž tyto návrhy budou zahrnovat postupné začlenění do politické a hospodářské struktury Evropy.

| 1.2.4 | podporuje přání Evropského parlamentu předložit do 31. prosince 2006 Komisi zprávu o koncepci přijímací schopnosti EU včetně charakteru a geografických hranic Evropské unie a vyjadřuje ochotu přispět ke zprávě z vlastní iniciativy k tomuto tématu, již má Evropský parlament v úmyslu vytvořit (konzultace prostřednictvím EP); |
| --- | --- |

1.2.4

podporuje přání Evropského parlamentu předložit do 31. prosince 2006 Komisi zprávu o koncepci přijímací schopnosti EU včetně charakteru a geografických hranic Evropské unie a vyjadřuje ochotu přispět ke zprávě z vlastní iniciativy k tomuto tématu, již má Evropský parlament v úmyslu vytvořit (konzultace prostřednictvím EP);

| 1.2.5 | zdůrazňuje význam, přijetí procesu rozšiřování ze strany obyvatelstva jak v přistupujícím státě, tak v současné EU, ale zdůrazňuje, že by to nemělo být dalším kritériem. |
| --- | --- |

1.2.5

zdůrazňuje význam, přijetí procesu rozšiřování ze strany obyvatelstva jak v přistupujícím státě, tak v současné EU, ale zdůrazňuje, že by to nemělo být dalším kritériem.

2.   Doporučení Výboru regionů

Výbor regionů

2.1   Stabilní místní a regionální demokracie; pluralistická společnost

| 2.1.1 | zdůrazňuje, že klíčem k trvalé stabilitě je vytvoření demokraticky legitimních politických institucí a výkonné správy na místní a regionální úrovni, vybavených potřebnými finančními prostředky; tyto instituce a správy zaručují uplatňování zásad subsidiarity, blízkosti občanům, partnerství, ale i zásad lidských práv a základních svobod v životě občanů; |
| --- | --- |

2.1.1

zdůrazňuje, že klíčem k trvalé stabilitě je vytvoření demokraticky legitimních politických institucí a výkonné správy na místní a regionální úrovni, vybavených potřebnými finančními prostředky; tyto instituce a správy zaručují uplatňování zásad subsidiarity, blízkosti občanům, partnerství, ale i zásad lidských práv a základních svobod v životě občanů;

| 2.1.2 | zdůrazňuje, že dohody o stabilizaci a přidružení pro přípravu na budoucí členství v EU mohou být trvale úspěšné jen s intenzivním zapojením místních a regionálních samospráv; |
| --- | --- |

2.1.2

zdůrazňuje, že dohody o stabilizaci a přidružení pro přípravu na budoucí členství v EU mohou být trvale úspěšné jen s intenzivním zapojením místních a regionálních samospráv;

| 2.1.3 | doporučuje těm státům západního Balkánu podepsat, resp. ratifikovat (3) Evropskou rámcovou úmluvu o přeshraniční spolupráci, Evropskou chartu regionálních či menšinových jazyků a Evropskou chartu místní samosprávy, a zajistit jejich odpovídající uplatňování; to platí také pro Rámcovou úmluvu na ochranu národnostních menšin; |
| --- | --- |

2.1.3

doporučuje těm státům západního Balkánu podepsat, resp. ratifikovat (3) Evropskou rámcovou úmluvu o přeshraniční spolupráci, Evropskou chartu regionálních či menšinových jazyků a Evropskou chartu místní samosprávy, a zajistit jejich odpovídající uplatňování; to platí také pro Rámcovou úmluvu na ochranu národnostních menšin;

| 2.1.4 | vyzývá země západního Balkánu, aby sledovaly povinnosti, ke kterým se zavázaly na regionální ministerské konferenci pro jihovýchodní Evropu o účinné demokratické správě na místní a regionální úrovni (Záhřeb, 24. a 25. října 2004) a připravily se na následnou konferenci, která se bude konat ve Skopje (bývalá jugoslávská republika Makedonie) ve dnech 8. a 9. listopadu 2006 pod záštitou Paktu stability pro jihovýchodní Evropu a Rady Evropy; |
| --- | --- |

2.1.4

vyzývá země západního Balkánu, aby sledovaly povinnosti, ke kterým se zavázaly na regionální ministerské konferenci pro jihovýchodní Evropu o účinné demokratické správě na místní a regionální úrovni (Záhřeb, 24. a 25. října 2004) a připravily se na následnou konferenci, která se bude konat ve Skopje (bývalá jugoslávská republika Makedonie) ve dnech 8. a 9. listopadu 2006 pod záštitou Paktu stability pro jihovýchodní Evropu a Rady Evropy;

| 2.1.5 | vyzývá státy západního Balkánu, aby ve smyslu zásad subsidiarity posílily subnárodní úrovně vlády, vytvořily pro to nezbytný právní rámec a regionům a obcím poskytly potřebné prostředky, aby mohly jednat ve smyslu jejich rozšířených kompetencí; |
| --- | --- |

2.1.5

vyzývá státy západního Balkánu, aby ve smyslu zásad subsidiarity posílily subnárodní úrovně vlády, vytvořily pro to nezbytný právní rámec a regionům a obcím poskytly potřebné prostředky, aby mohly jednat ve smyslu jejich rozšířených kompetencí;

| 2.1.6 | vyzývá vlády a sdružení regionů a místní orgány v zemích západního Balkánu ke spolupráci a rozvinutí iniciativ „vytváření kapacit“ a programů nezbytných pro regiony a místní orgány a účinný výkon jejich funkcí; vítá iniciativu Rady Evropy týkající se vytvoření Odborného střediska pro reformu orgánů místní správy a vyzývá Komisi, aby zvážila možnost vytvoření partnerství s tímto střediskem za účelem účinnějšího zapojení programů její pomoci; |
| --- | --- |

2.1.6

vyzývá vlády a sdružení regionů a místní orgány v zemích západního Balkánu ke spolupráci a rozvinutí iniciativ „vytváření kapacit“ a programů nezbytných pro regiony a místní orgány a účinný výkon jejich funkcí; vítá iniciativu Rady Evropy týkající se vytvoření Odborného střediska pro reformu orgánů místní správy a vyzývá Komisi, aby zvážila možnost vytvoření partnerství s tímto střediskem za účelem účinnějšího zapojení programů její pomoci;

| 2.1.7 | vybízí k umožnění a podporování zapojení všech národních skupin a skupin obyvatelstva, zejména také menšin (non majority population groups), do veřejného života, všech politických grémií, správních struktur a státních podniků, jakož i k posílení dialogu a spolupráce mezi společenstvími především v oblastech se smíšeným obyvatelstvem a k sestavení a provádění střednědobých strategických plánů sloužících k tomuto účelu; |
| --- | --- |

2.1.7

vybízí k umožnění a podporování zapojení všech národních skupin a skupin obyvatelstva, zejména také menšin (non majority population groups), do veřejného života, všech politických grémií, správních struktur a státních podniků, jakož i k posílení dialogu a spolupráce mezi společenstvími především v oblastech se smíšeným obyvatelstvem a k sestavení a provádění střednědobých strategických plánů sloužících k tomuto účelu;

| 2.1.8 | doporučuje využít zkušeností regionů v členských státech s politikami dodržování lidských práv a ochrany práv menšin; dlouhodobě udržitelné jsou jen právní základy a politiky účinné na malém prostoru, a akceptované a uskutečňované obyvatelstvem; |
| --- | --- |

2.1.8

doporučuje využít zkušeností regionů v členských státech s politikami dodržování lidských práv a ochrany práv menšin; dlouhodobě udržitelné jsou jen právní základy a politiky účinné na malém prostoru, a akceptované a uskutečňované obyvatelstvem;

| 2.1.9 | vidí v procesu přistoupení k EU velkou motivaci k vzájemnému akceptování společného života resp. života vedle sebe různých národnostních skupin; upozorňuje na to, že řešení otázek národnostních skupin vyžaduje v každém případě kvůli složité právní situaci a rozdílné struktuře osídlení zvláštní přístup; |
| --- | --- |

2.1.9

vidí v procesu přistoupení k EU velkou motivaci k vzájemnému akceptování společného života resp. života vedle sebe různých národnostních skupin; upozorňuje na to, že řešení otázek národnostních skupin vyžaduje v každém případě kvůli složité právní situaci a rozdílné struktuře osídlení zvláštní přístup;

| 2.1.10 | považuje pro udržitelné využívání prostředků z Evropské unie za nezbytné zapojit regiony, místní samosprávy a jejich zastřešující sdružení ve státech západního Balkánu do koncepce a provádění všech programů Společenství a v závislosti na kapacitě jejich správy jim předat (spolu)odpovědnost; poukazuje na prostředky vyčleněné Unií na podporu politické a hospodářské reformy ve výši asi 5,4 miliard eur pro období let 2000 až 2006; zdůrazňuje význam pokračování finanční podpory k upevnění a pokračování partnerství u opatření k vytváření kapacit v prvé řadě nástroje pro předvstupní pomoc a očekává v nadcházejícím finančním období 2007 – 2013 opět příslušnou dotaci pro státy západního Balkánu; |
| --- | --- |

2.1.10

považuje pro udržitelné využívání prostředků z Evropské unie za nezbytné zapojit regiony, místní samosprávy a jejich zastřešující sdružení ve státech západního Balkánu do koncepce a provádění všech programů Společenství a v závislosti na kapacitě jejich správy jim předat (spolu)odpovědnost; poukazuje na prostředky vyčleněné Unií na podporu politické a hospodářské reformy ve výši asi 5,4 miliard eur pro období let 2000 až 2006; zdůrazňuje význam pokračování finanční podpory k upevnění a pokračování partnerství u opatření k vytváření kapacit v prvé řadě nástroje pro předvstupní pomoc a očekává v nadcházejícím finančním období 2007 – 2013 opět příslušnou dotaci pro státy západního Balkánu;

| 2.1.11 | vyslovuje se pro podporu dialogu zástupců regionálních a místních samospráv v dané oblasti s VR; zdůrazňuje svou ochotu konkrétně přispět například ve smíšených poradních výborech pro státy s perspektivou přistoupení k vytváření institucí a k posílení správní kapacity národních sdružení místních a regionálních samospráv; zastává názor, že by se mělo vyhovět přání regionů a místních samospráv států západního Balkánu, obdržet informace o správní praxi, politických konzultacích a technické pomoci členských států; |
| --- | --- |

2.1.11

vyslovuje se pro podporu dialogu zástupců regionálních a místních samospráv v dané oblasti s VR; zdůrazňuje svou ochotu konkrétně přispět například ve smíšených poradních výborech pro státy s perspektivou přistoupení k vytváření institucí a k posílení správní kapacity národních sdružení místních a regionálních samospráv; zastává názor, že by se mělo vyhovět přání regionů a místních samospráv států západního Balkánu, obdržet informace o správní praxi, politických konzultacích a technické pomoci členských států;

| 2.1.12 | vybízí VR, regiony členských států a vzdělávací zařízení (4) a evropské regionální organizace jako např. Sdružení evropských příhraničních regionů (AGEG) s odpovídajícími zkušenostmi k zapojení do procesu založení regionální vysoké školy pro reformu veřejné správy (KOM (2006) 27, str. 11); doporučuje, aby se součástí vzdělávání stala mezi jiným témata „decentralizace a regionalizace“, „vytvoření a řízení regionální a místní správy“, „přeshraniční spolupráce a spolupráce mezi regiony“ a „řízení diverzity“; |
| --- | --- |

2.1.12

vybízí VR, regiony členských států a vzdělávací zařízení (4) a evropské regionální organizace jako např. Sdružení evropských příhraničních regionů (AGEG) s odpovídajícími zkušenostmi k zapojení do procesu založení regionální vysoké školy pro reformu veřejné správy (KOM (2006) 27, str. 11); doporučuje, aby se součástí vzdělávání stala mezi jiným témata „decentralizace a regionalizace“, „vytvoření a řízení regionální a místní správy“, „přeshraniční spolupráce a spolupráce mezi regiony“ a „řízení diverzity“;

| 2.1.13 | vítá výsledky regionálního kulatého stolu Paktu o stabilitě a růstu z Bělehradu ze dne 30. května 2006, u jehož příležitosti se účastníci dohodli přijmout nový rámec spolupráce, jehož nositelem bude samotný region; prohlašuje, že je připraven se podílet na regionální radě pro spolupráci (RCC), která bude zřízená od roku 2008 jakožto následník Paktu o stabilitě a růstu, a že přispěje zkušenostmi regionální a místní úrovně; |
| --- | --- |

2.1.13

vítá výsledky regionálního kulatého stolu Paktu o stabilitě a růstu z Bělehradu ze dne 30. května 2006, u jehož příležitosti se účastníci dohodli přijmout nový rámec spolupráce, jehož nositelem bude samotný region; prohlašuje, že je připraven se podílet na regionální radě pro spolupráci (RCC), která bude zřízená od roku 2008 jakožto následník Paktu o stabilitě a růstu, a že přispěje zkušenostmi regionální a místní úrovně;

2.2   Přeshraniční spolupráce a spolupráce mezi regiony

| 2.2.1 | považuje politickou, kulturní, sociální a hospodářskou přeshraniční spolupráci regionů a obcí zemí západního Balkánu nejen za zdroj potenciálního přínosu pro místní a národní hospodářství, ale i za cestu konkrétního zlepšení vzájemného porozumění a důvěry v této oblasti; |
| --- | --- |

2.2.1

považuje politickou, kulturní, sociální a hospodářskou přeshraniční spolupráci regionů a obcí zemí západního Balkánu nejen za zdroj potenciálního přínosu pro místní a národní hospodářství, ale i za cestu konkrétního zlepšení vzájemného porozumění a důvěry v této oblasti;

| 2.2.2 | vyzývá místní a regionální samosprávy Evropské unie, aby v rámci partnerských projektů (twinning) (5), výměnných programů a seminářů místním a regionálním politikům a samosprávám ve státech západního Balkánu intenzivněji zprostředkovávaly konkrétní zkušenosti; zvláště poučné jsou i zkušenosti regionů a místních samospráv, které přistoupily k EU v roce 2004; vyzývá Komisi, aby prostřednictvím národních kontaktních míst intenzivněji seznamovala regiony a místní samosprávy členských států se stávajícími partnerskými projekty Evropské unie; |
| --- | --- |

2.2.2

vyzývá místní a regionální samosprávy Evropské unie, aby v rámci partnerských projektů (twinning) (5), výměnných programů a seminářů místním a regionálním politikům a samosprávám ve státech západního Balkánu intenzivněji zprostředkovávaly konkrétní zkušenosti; zvláště poučné jsou i zkušenosti regionů a místních samospráv, které přistoupily k EU v roce 2004; vyzývá Komisi, aby prostřednictvím národních kontaktních míst intenzivněji seznamovala regiony a místní samosprávy členských států se stávajícími partnerskými projekty Evropské unie;

| 2.2.3 | podněcuje k tomu, aby výsledky výměny zkušeností získané při setkávání zástupců evropských regionálních a místních sdružení, místních a regionálních nositelů mandátu, expertů v oblasti správy a vědců z EU a států západního Balkánu byly využity pro konkrétní vytvoření kapacity („capacity-building“) a odkazuje na příručku pro místní demokracii (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes) vydanou Radou Evropy (6) v září 2005 a na Praktickou příručku pro přeshraniční spolupráci, kterou vypracovalo Sdružení evropských příhraničních regionů (AGEG) a kterou Evropská komise publikovala v devíti jazycích; |
| --- | --- |

2.2.3

podněcuje k tomu, aby výsledky výměny zkušeností získané při setkávání zástupců evropských regionálních a místních sdružení, místních a regionálních nositelů mandátu, expertů v oblasti správy a vědců z EU a států západního Balkánu byly využity pro konkrétní vytvoření kapacity („capacity-building“) a odkazuje na příručku pro místní demokracii (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes) vydanou Radou Evropy (6) v září 2005 a na Praktickou příručku pro přeshraniční spolupráci, kterou vypracovalo Sdružení evropských příhraničních regionů (AGEG) a kterou Evropská komise publikovala v devíti jazycích;

| 2.2.4 | vyzývá Úřad pro technickou pomoc a výměnu informací (TAIEX), který v tomto regionu zahájil svou činnost v roce 2004, aby své nabídky neomezil pouze na ústřední státní správy a podnikatelská sdružení, ale aby je více rozšířil na regiony, místní samosprávy a jejich zastřešující sdružení; |
| --- | --- |

2.2.4

vyzývá Úřad pro technickou pomoc a výměnu informací (TAIEX), který v tomto regionu zahájil svou činnost v roce 2004, aby své nabídky neomezil pouze na ústřední státní správy a podnikatelská sdružení, ale aby je více rozšířil na regiony, místní samosprávy a jejich zastřešující sdružení;

| 2.2.5 | zdůrazňuje odpovědnost regionů a místních samospráv států západního Balkánu při návratu vysídlených osob, jejich ubytování, vzdělávání, zaměstnání a integraci; v této souvislosti považuje za nezbytné posilovat spolupráci mezi regiony a využívat zkušeností jiných států, regionů a místních samospráv; |
| --- | --- |

2.2.5

zdůrazňuje odpovědnost regionů a místních samospráv států západního Balkánu při návratu vysídlených osob, jejich ubytování, vzdělávání, zaměstnání a integraci; v této souvislosti považuje za nezbytné posilovat spolupráci mezi regiony a využívat zkušeností jiných států, regionů a místních samospráv;

| 2.2.6 | pokládá chystanou úpravu malého pohraničního styku na vnějších pozemních hranicích členských států (KOM(2005) 56 ze dne 23. února 2005) za velmi slibnou a doporučuje odpovídající úpravy mezi balkánskými státy (7) za účasti Rady Evropy (8); |
| --- | --- |

2.2.6

pokládá chystanou úpravu malého pohraničního styku na vnějších pozemních hranicích členských států (KOM(2005) 56 ze dne 23. února 2005) za velmi slibnou a doporučuje odpovídající úpravy mezi balkánskými státy (7) za účasti Rady Evropy (8);

| 2.2.7 | navrhuje Komisi, aby pro podporu partnerství regionů, obcí a měst využila zkušeností členů VR i národních a evropských sdružení místních a regionálních samospráv; |
| --- | --- |

2.2.7

navrhuje Komisi, aby pro podporu partnerství regionů, obcí a měst využila zkušeností členů VR i národních a evropských sdružení místních a regionálních samospráv;

| 2.2.8 | vidí v přeshraniční spolupráci moderní nástroj ochrany menšin a odkazuje na článek 17 rámcové úmluvy o ochraně národních menšin; |
| --- | --- |

2.2.8

vidí v přeshraniční spolupráci moderní nástroj ochrany menšin a odkazuje na článek 17 rámcové úmluvy o ochraně národních menšin;

2.3   Hospodářství a zaměstnanost

| 2.3.1 | považuje za správné, že evropské instituce věnují při provádění hospodářských reforem zvláštní pozornost boji proti nezaměstnanosti, sociálnímu vyčlenění, diskriminaci a podpoře sociálního dialogu, neboť s politickými reformami je zároveň třeba řešit otázky hospodářské a sociální politiky (slabá národní hospodářství, vysoká nezaměstnanost, nedostatečná sociální soudržnost); |
| --- | --- |

2.3.1

považuje za správné, že evropské instituce věnují při provádění hospodářských reforem zvláštní pozornost boji proti nezaměstnanosti, sociálnímu vyčlenění, diskriminaci a podpoře sociálního dialogu, neboť s politickými reformami je zároveň třeba řešit otázky hospodářské a sociální politiky (slabá národní hospodářství, vysoká nezaměstnanost, nedostatečná sociální soudržnost);

| 2.3.2 | považuje v této souvislosti za nezbytné vytvořit a provádět ve státech západního Balkánu se zapojením regionů a místních samospráv regionální koncepce hospodářství a zaměstnanosti, jež mají za cíl trvalé oživení hospodářství s vytvořením pracovních míst v dané oblasti a přeshraniční propojení; |
| --- | --- |

2.3.2

považuje v této souvislosti za nezbytné vytvořit a provádět ve státech západního Balkánu se zapojením regionů a místních samospráv regionální koncepce hospodářství a zaměstnanosti, jež mají za cíl trvalé oživení hospodářství s vytvořením pracovních míst v dané oblasti a přeshraniční propojení;

| 2.3.3 | doporučuje – v souladu s kompetencemi regionálních a místních samospráv a na základě pozitivních iniciativ již uskutečněných na daném území další rozvoj nebo zřízení (tam, kde dosud neexistují) poradenských středisek, které by zprostředkovávaly základní znalosti o podnicích a podnikání a obzvláště u mládeže podporovaly podnikatelského ducha (SEK 2006/283), a vytvářely tak udržitelné struktury malých a středních podniků, které jsou důležitým přínosem pro zaměstnanost; |
| --- | --- |

2.3.3

doporučuje – v souladu s kompetencemi regionálních a místních samospráv a na základě pozitivních iniciativ již uskutečněných na daném území další rozvoj nebo zřízení (tam, kde dosud neexistují) poradenských středisek, které by zprostředkovávaly základní znalosti o podnicích a podnikání a obzvláště u mládeže podporovaly podnikatelského ducha (SEK 2006/283), a vytvářely tak udržitelné struktury malých a středních podniků, které jsou důležitým přínosem pro zaměstnanost;

| 2.3.4 | vybízí k podpoře místních a regionálních úřadů, co se týče zlepšení elektronické komunikace a elektronického přístupu k ekonomicky důležitým informacím (poradenství, podání žádosti, právní a daňové informace), a tím přispět k vybudování místní a regionální hospodářské struktury; |
| --- | --- |

2.3.4

vybízí k podpoře místních a regionálních úřadů, co se týče zlepšení elektronické komunikace a elektronického přístupu k ekonomicky důležitým informacím (poradenství, podání žádosti, právní a daňové informace), a tím přispět k vybudování místní a regionální hospodářské struktury;

| 2.3.5 | navrhuje, aby na místní a regionální úrovni byly dále rozvíjeny podpůrné systémy týkající se informací a podnikání; vybízí k tomu, aby se zřízením regionálních platforem pro výzkum a vývoj i pro vzdělání a odbornou přípravu vytvořila perspektiva pro budoucnost schopná čelit problému odlivu mozků; |
| --- | --- |

2.3.5

navrhuje, aby na místní a regionální úrovni byly dále rozvíjeny podpůrné systémy týkající se informací a podnikání; vybízí k tomu, aby se zřízením regionálních platforem pro výzkum a vývoj i pro vzdělání a odbornou přípravu vytvořila perspektiva pro budoucnost schopná čelit problému odlivu mozků;

2.4   Vzdělávání a kultura

| 2.4.1 | vyslovuje se pro to, aby se vycházelo ze zkušeností s programem Tempus, který stanovil rozpočet ve výši 83 milionů eur na opatření v oblasti západního Balkánu pro období 2001 až 2005 a každý rok až 250 studentům a více než 1000 pedagogickým pracovníkům umožnil studovat v zahraničí popř. dále se vzdělávat a rovněž dále rozšiřovat možnosti pro účast na programu Mládež i ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

2.4.1

vyslovuje se pro to, aby se vycházelo ze zkušeností s programem Tempus, který stanovil rozpočet ve výši 83 milionů eur na opatření v oblasti západního Balkánu pro období 2001 až 2005 a každý rok až 250 studentům a více než 1000 pedagogickým pracovníkům umožnil studovat v zahraničí popř. dále se vzdělávat a rovněž dále rozšiřovat možnosti pro účast na programu Mládež i ve venkovských oblastech;

| 2.4.2 | doporučuje, aby Komise vytvořila zvláštní „okno“ s názvem ERASMUS MUNDUS, které by studentům z daného regionu umožnilo navštěvovat postgraduální kurzy v rámci evropského magisterského studia, zejména pokud toto studium nabízí výuku v cizích jazycích a stáže, a domnívá se, že tento přístup podpoří vzájemné kulturní porozumění a rozvoj hospodářských vztahů; |
| --- | --- |

2.4.2

doporučuje, aby Komise vytvořila zvláštní „okno“ s názvem ERASMUS MUNDUS, které by studentům z daného regionu umožnilo navštěvovat postgraduální kurzy v rámci evropského magisterského studia, zejména pokud toto studium nabízí výuku v cizích jazycích a stáže, a domnívá se, že tento přístup podpoří vzájemné kulturní porozumění a rozvoj hospodářských vztahů;

| 2.4.3 | považuje za významné, aby byl proces učení obousměrný. Nejen občané zemí západního Balkánu by tedy měli mít užitek z možnosti studovat v zemích EU, ale i občané EU by měli být povzbuzeni ke studiu v těchto zemích. |
| --- | --- |

2.4.3

považuje za významné, aby byl proces učení obousměrný. Nejen občané zemí západního Balkánu by tedy měli mít užitek z možnosti studovat v zemích EU, ale i občané EU by měli být povzbuzeni ke studiu v těchto zemích.

| 2.4.4 | považuje za nutné poskytovat výhody pro studenty i učitele v rámci pobytů v členských státech, a umožnit tak mladé generaci evropskou perspektivu; poukazuje na plánovaná zjednodušení vízové povinnosti především pro studenty; |
| --- | --- |

2.4.4

považuje za nutné poskytovat výhody pro studenty i učitele v rámci pobytů v členských státech, a umožnit tak mladé generaci evropskou perspektivu; poukazuje na plánovaná zjednodušení vízové povinnosti především pro studenty;

| 2.4.5 | vyzývá Komisi, aby při restaurování a rekonstrukci stavebních památek a míst kulturního dědictví zapojila regionální a místní samosprávy do koncepce, plánování a realizace; |
| --- | --- |

2.4.5

vyzývá Komisi, aby při restaurování a rekonstrukci stavebních památek a míst kulturního dědictví zapojila regionální a místní samosprávy do koncepce, plánování a realizace;

| 2.4.6 | upozorňuje na možnosti kulturní turistiky v této oblasti jako nástroje hospodářského rozvoje a vyjadřuje podporu stávajícímu úsilí o zachování kulturního dědictví; |
| --- | --- |

2.4.6

upozorňuje na možnosti kulturní turistiky v této oblasti jako nástroje hospodářského rozvoje a vyjadřuje podporu stávajícímu úsilí o zachování kulturního dědictví;

| 2.4.7 | zdůrazňuje důležitou roli spolupráce v oblasti umění a kultury s ohledem na dlouhodobou stabilizaci a přiblížení států západního Balkánu projektům spolupráce v oblasti umělecké a kulturní v rámci Evropské unie; |
| --- | --- |

2.4.7

zdůrazňuje důležitou roli spolupráce v oblasti umění a kultury s ohledem na dlouhodobou stabilizaci a přiblížení států západního Balkánu projektům spolupráce v oblasti umělecké a kulturní v rámci Evropské unie;

| 2.4.8 | by rád poskytnul podnět pro úvahy o zřízení portálu e-Balkán jakožto dodatečné platformy pro dialog a spolupráci zejména pro mládež na západním Balkáně. Kromě vzdělání a odborné přípravy by tento portál mohl podporovat i přímé sociální a kulturní výměny. |
| --- | --- |

2.4.8

by rád poskytnul podnět pro úvahy o zřízení portálu e-Balkán jakožto dodatečné platformy pro dialog a spolupráci zejména pro mládež na západním Balkáně. Kromě vzdělání a odborné přípravy by tento portál mohl podporovat i přímé sociální a kulturní výměny.

2.5   Různé oblasti politiky

| 2.5.1 | připomíná místním a regionálním samosprávám jejich zodpovědnost při vydávání povolení v klíčových turistických oblastech i z hlediska budoucího trvalého rozvoje kvalitního turismu šetrného k přírodě; |
| --- | --- |

2.5.1

připomíná místním a regionálním samosprávám jejich zodpovědnost při vydávání povolení v klíčových turistických oblastech i z hlediska budoucího trvalého rozvoje kvalitního turismu šetrného k přírodě;

| 2.5.2 | vyzývá Komisi, aby při uplatňování finančního nástroje předvstupní pomoci (IPA), který nahradí stávající předvstupní nařízení a nařízení o CARDS (9), zohlednila hodnocení programu CARDS, kde se výslovně požaduje větší decentralizace plánování a řízení tohoto programu. Regionální rozměr programu CARDS je relativně slabý, chybí mu strategické vedení a místní partneři jej považují za nepřístupný. Tuto kritiku je třeba zohlednit při dalším vývoji pro státy západního Balkánu; |
| --- | --- |

2.5.2

vyzývá Komisi, aby při uplatňování finančního nástroje předvstupní pomoci (IPA), který nahradí stávající předvstupní nařízení a nařízení o CARDS (9), zohlednila hodnocení programu CARDS, kde se výslovně požaduje větší decentralizace plánování a řízení tohoto programu. Regionální rozměr programu CARDS je relativně slabý, chybí mu strategické vedení a místní partneři jej považují za nepřístupný. Tuto kritiku je třeba zohlednit při dalším vývoji pro státy západního Balkánu;

| 2.5.3 | vyzývá země západního Balkánu, aby na pozadí aktualizací Evropské rady ze dne 23. a 24. března 2006 ve svých reformách zohlednily lisabonské cíle a do koncepce a provádění zapojily regionální a místní úroveň a vybízí k vypracování rozsáhlých strategických plánů regionálního rozvoje; |
| --- | --- |

2.5.3

vyzývá země západního Balkánu, aby na pozadí aktualizací Evropské rady ze dne 23. a 24. března 2006 ve svých reformách zohlednily lisabonské cíle a do koncepce a provádění zapojily regionální a místní úroveň a vybízí k vypracování rozsáhlých strategických plánů regionálního rozvoje;

| 2.5.4 | navrhuje zapojit národní úřady odpovědné za otázky životního prostředí (často regionální a místní samosprávy) do nejdůležitějších činností Evropské agentury pro životní prostředí, která bude v rámci programů „PHARE“ a „CARDS 2005“ od roku 2006 prostřednictvím vybraných institucí Společenství podporovat pracovní programy těchto zemí; |
| --- | --- |

2.5.4

navrhuje zapojit národní úřady odpovědné za otázky životního prostředí (často regionální a místní samosprávy) do nejdůležitějších činností Evropské agentury pro životní prostředí, která bude v rámci programů „PHARE“ a „CARDS 2005“ od roku 2006 prostřednictvím vybraných institucí Společenství podporovat pracovní programy těchto zemí;

2.6   Informace a komunikace

| 2.6.1 | poukazuje na nutnost zohlednit v průběhu celého jednání přijímací schopnost EU a zdůrazňuje, že se přitom nejedná o nové přijímací kritérium, a posuzovat pokroky podle transparentních kritérií, nikoli podle politických odhadů, a požaduje, aby se čestně zacházelo s očekáváním obyvatelstva v členských státech EU a v evropských partnerských zemích; |
| --- | --- |

2.6.1

poukazuje na nutnost zohlednit v průběhu celého jednání přijímací schopnost EU a zdůrazňuje, že se přitom nejedná o nové přijímací kritérium, a posuzovat pokroky podle transparentních kritérií, nikoli podle politických odhadů, a požaduje, aby se čestně zacházelo s očekáváním obyvatelstva v členských státech EU a v evropských partnerských zemích;

| 2.6.2 | vyzývá členské státy a evropské instituce, aby občany intenzivněji informovaly o procesu rozšíření než v případě Rumunska a Bulharska (překrývání s projednáváním ústavy v Konventu) a aby do koncepce a provádění informačních konceptů a opatření zapojily regiony a místní samosprávy (prostřednictvím VR), neboť ty mají k občanům nejblíže a mají kontakty s místními a regionálními médii; |
| --- | --- |

2.6.2

vyzývá členské státy a evropské instituce, aby občany intenzivněji informovaly o procesu rozšíření než v případě Rumunska a Bulharska (překrývání s projednáváním ústavy v Konventu) a aby do koncepce a provádění informačních konceptů a opatření zapojily regiony a místní samosprávy (prostřednictvím VR), neboť ty mají k občanům nejblíže a mají kontakty s místními a regionálními médii;

| 2.6.3 | poukazuje na to, že je nezbytné, aby instituce Společenství a státy západního Balkánu intenzivněji informovaly občany o cílech, obsahu a požadavcích pro obě strany týkajících se procesu integrace, aby tak zabránily tomu, že by proces integrace byl vnímán jako něco, co je nařízeno „zvenčí“ nebo „shora“, a opětovně poukazuje na důležitou úlohu regionů a místních samospráv ve všech opatřeních v oblasti komunikace; |
| --- | --- |

2.6.3

poukazuje na to, že je nezbytné, aby instituce Společenství a státy západního Balkánu intenzivněji informovaly občany o cílech, obsahu a požadavcích pro obě strany týkajících se procesu integrace, aby tak zabránily tomu, že by proces integrace byl vnímán jako něco, co je nařízeno „zvenčí“ nebo „shora“, a opětovně poukazuje na důležitou úlohu regionů a místních samospráv ve všech opatřeních v oblasti komunikace;

| 2.6.4 | vyslovuje se pro rozšíření dialogu občanské společnosti na státy západního Balkánu, přičemž tento dialog musí být také uskutečňován prostřednictvím svobodných, nezávislých a profesionálních médií; navrhuje, aby bylo státům západního Balkánu umožněno zapojit se co nejrychleji do akčního programu Společenství na podporu organizací působících v oblasti aktivního občanství Unie (účast občanů); |
| --- | --- |

2.6.4

vyslovuje se pro rozšíření dialogu občanské společnosti na státy západního Balkánu, přičemž tento dialog musí být také uskutečňován prostřednictvím svobodných, nezávislých a profesionálních médií; navrhuje, aby bylo státům západního Balkánu umožněno zapojit se co nejrychleji do akčního programu Společenství na podporu organizací působících v oblasti aktivního občanství Unie (účast občanů);

2.7   Albánie

| 2.7.1 | podporuje návrh Komise, aby se albánský akční plán prevence a boje proti korupci neomezoval pouze na národní správu, ale rozšířil se i na regionální a místní úroveň (SEK (2005) 1421, str. 18); |
| --- | --- |

2.7.1

podporuje návrh Komise, aby se albánský akční plán prevence a boje proti korupci neomezoval pouze na národní správu, ale rozšířil se i na regionální a místní úroveň (SEK (2005) 1421, str. 18);

| 2.7.2 | navrhuje posílit meziregionální a přeshraniční spolupráci především se sousedními regiony ve státech EU; |
| --- | --- |

2.7.2

navrhuje posílit meziregionální a přeshraniční spolupráci především se sousedními regiony ve státech EU;

| 2.7.3 | podporuje požadavky Evropského parlamentu na zintenzivnění boje proti korupci, na zaručenou svobodu médií a volební právo odpovídající evropskému standardu; |
| --- | --- |

2.7.3

podporuje požadavky Evropského parlamentu na zintenzivnění boje proti korupci, na zaručenou svobodu médií a volební právo odpovídající evropskému standardu;

2.8   Bosna a Hercegovina

| 2.8.1 | bere s uspokojením na vědomí, že v Bosně a Hercegovině existuje regionální úroveň, vybavená zvláštními odpovědnostmi, která hraje významnou úlohu při řešení etnických problémů; poukazuje na to, že v tomto státě s velmi výraznou regionální strukturou musí být vzhledem k chybějící politické tradici a decentralizaci zlepšena finanční výkonnost a účinnost struktur; |
| --- | --- |

2.8.1

bere s uspokojením na vědomí, že v Bosně a Hercegovině existuje regionální úroveň, vybavená zvláštními odpovědnostmi, která hraje významnou úlohu při řešení etnických problémů; poukazuje na to, že v tomto státě s velmi výraznou regionální strukturou musí být vzhledem k chybějící politické tradici a decentralizaci zlepšena finanční výkonnost a účinnost struktur;

| 2.8.2 | považuje reformu Ústavy s cílem zlepšení státních institucí za nutnou a očekává, že budou vytvořeny předpoklady pro řádné konání voleb, které jsou plánovány na říjen 2006; |
| --- | --- |

2.8.2

považuje reformu Ústavy s cílem zlepšení státních institucí za nutnou a očekává, že budou vytvořeny předpoklady pro řádné konání voleb, které jsou plánovány na říjen 2006;

| 2.8.3 | odkazuje na zkušenosti a znalosti regionálních nositelů mandátu z federativních států (např. Belgie), co se týče zlepšení právních základů a postupů mezi státem jako celkem a jeho různými částmi (místními a regionálními územními celky) a je přesvědčen, že jsou nezbytná inovační řešení; |
| --- | --- |

2.8.3

odkazuje na zkušenosti a znalosti regionálních nositelů mandátu z federativních států (např. Belgie), co se týče zlepšení právních základů a postupů mezi státem jako celkem a jeho různými částmi (místními a regionálními územními celky) a je přesvědčen, že jsou nezbytná inovační řešení;

| 2.8.4 | vítá rozšíření pravidelných dialogů o hospodářské politice na Bosnu a Hercegovinu; |
| --- | --- |

2.8.4

vítá rozšíření pravidelných dialogů o hospodářské politice na Bosnu a Hercegovinu;

| 2.8.5 | požaduje podporu integrace uprchlíků a vysídlených osob ve městech a obcích; viz dohoda o zpětném přebírání osob z 31. ledna 2005 mezi Chorvatskem, Bosnou a Hercegovinou a rovněž Srbskem a Černou Horou; |
| --- | --- |

2.8.5

požaduje podporu integrace uprchlíků a vysídlených osob ve městech a obcích; viz dohoda o zpětném přebírání osob z 31. ledna 2005 mezi Chorvatskem, Bosnou a Hercegovinou a rovněž Srbskem a Černou Horou;

2.9   Srbsko

| 2.9.1 | lituje, že se při schvalování nové srbské ústavy nevyužila příležitost posílit proces decentralizace a je toho názoru, že další posílení autonomie by posílilo i soudržnost státu jako celku; |
| --- | --- |

2.9.1

lituje, že se při schvalování nové srbské ústavy nevyužila příležitost posílit proces decentralizace a je toho názoru, že další posílení autonomie by posílilo i soudržnost státu jako celku;

| 2.9.2 | zdůrazňuje význam multietnické povahy autonomní oblasti Vojvodina a vítá atmosféru vzájemné důvěry a tolerance, jež tam panuje, ale i způsob zapojení různých národních skupin do politických rozhodnutí; |
| --- | --- |

2.9.2

zdůrazňuje význam multietnické povahy autonomní oblasti Vojvodina a vítá atmosféru vzájemné důvěry a tolerance, jež tam panuje, ale i způsob zapojení různých národních skupin do politických rozhodnutí;

| 2.9.3 | vítá četné aktivity autonomní oblasti Vojvodina v rámci přeshraniční regionální spolupráce a spolupráce mezi regiony ve smyslu evropského procesu integrace a zasazuje se o to, aby do dalších jednání týkajících se dohod o stabilizaci a přidružení byly více zapojeny regionální a místní samosprávy; |
| --- | --- |

2.9.3

vítá četné aktivity autonomní oblasti Vojvodina v rámci přeshraniční regionální spolupráce a spolupráce mezi regiony ve smyslu evropského procesu integrace a zasazuje se o to, aby do dalších jednání týkajících se dohod o stabilizaci a přidružení byly více zapojeny regionální a místní samosprávy;

| 2.9.4 | naléhavě doporučuje posílit prostřednictvím reformy obcí místní politické instituce a správu a poskytnout jim nezbytné prostředky, protože toto spolu s posílením regionální úrovně odpovídá zásadám subsidiarity, blízkosti občanům a partnerství a odlehčí státu jako celku; |
| --- | --- |

2.9.4

naléhavě doporučuje posílit prostřednictvím reformy obcí místní politické instituce a správu a poskytnout jim nezbytné prostředky, protože toto spolu s posílením regionální úrovně odpovídá zásadám subsidiarity, blízkosti občanům a partnerství a odlehčí státu jako celku;

| 2.9.5 | očekává, že Srbsko co nejdříve podepíše Evropskou rámcovou úmluvu o přeshraniční spolupráci a ratifikuje Evropskou chartu místní samosprávy; |
| --- | --- |

2.9.5

očekává, že Srbsko co nejdříve podepíše Evropskou rámcovou úmluvu o přeshraniční spolupráci a ratifikuje Evropskou chartu místní samosprávy;

| 2.9.6 | vybízí úřady v Srbsku, aby prostřednictvím spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii v Haagu vytvořily podmínku pro pokračování jednání o dohodách o stabilizaci a přidružení; |
| --- | --- |

2.9.6

vybízí úřady v Srbsku, aby prostřednictvím spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii v Haagu vytvořily podmínku pro pokračování jednání o dohodách o stabilizaci a přidružení;

2.10   Kosovo

| 2.10.1 | považuje řešení otázky statutu Kosova s evropskou perspektivou a trvalé řešení práv občanů různé národnosti za podmínku trvale udržitelného usmíření; očekává vyřešení přímých jednání (10), která probíhají pod záštitou OSN ve Vídni, do konce roku 2006; |
| --- | --- |

2.10.1

považuje řešení otázky statutu Kosova s evropskou perspektivou a trvalé řešení práv občanů různé národnosti za podmínku trvale udržitelného usmíření; očekává vyřešení přímých jednání (10), která probíhají pod záštitou OSN ve Vídni, do konce roku 2006;

| 2.10.2 | očekává zaručení účinného uplatňování ústavních ustanovení o účinném modelu decentralizace na místní úrovni, který by trvale ochraňoval práva menšin a skupin obyvatelstva a zlepšoval velmi nedostatečnou právní státnost a právní bezpečnost, jako i lepší politickou reprezentaci menšin a lepší ochranu menšin (jazyky menšin); |
| --- | --- |

2.10.2

očekává zaručení účinného uplatňování ústavních ustanovení o účinném modelu decentralizace na místní úrovni, který by trvale ochraňoval práva menšin a skupin obyvatelstva a zlepšoval velmi nedostatečnou právní státnost a právní bezpečnost, jako i lepší politickou reprezentaci menšin a lepší ochranu menšin (jazyky menšin);

| 2.10.3 | naléhá na zlepšení vztahů mezi kosovskými Srby a kosovskými Albánci, zapojení všech skupin do demokratického a správního života a zajištění ochrany menšin; |
| --- | --- |

2.10.3

naléhá na zlepšení vztahů mezi kosovskými Srby a kosovskými Albánci, zapojení všech skupin do demokratického a správního života a zajištění ochrany menšin;

| 2.10.4 | považuje za nezbytné posílení správních kapacit na úrovni obcí zejména s ohledem na koncepci strategií hospodářského rozvoje a strategií pro boj proti organizovanému zločinu a finanční kriminalitě (KOM(2005) 561, str. 33); |
| --- | --- |

2.10.4

považuje za nezbytné posílení správních kapacit na úrovni obcí zejména s ohledem na koncepci strategií hospodářského rozvoje a strategií pro boj proti organizovanému zločinu a finanční kriminalitě (KOM(2005) 561, str. 33);

| 2.10.5 | pokládá zlepšení nabídky veřejných služeb pro všechny obce za zvláště důležité, aby se tak zabránilo vzniku či upevnění „paralelních struktur“; |
| --- | --- |

2.10.5

pokládá zlepšení nabídky veřejných služeb pro všechny obce za zvláště důležité, aby se tak zabránilo vzniku či upevnění „paralelních struktur“;

2.11   Černá Hora

| 2.11.1 | očekává, že výsledky referenda z 21. května 2006 budou uznány a prováděny všemi stranami; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby vedly konstruktivní dialog o soužití; |
| --- | --- |

2.11.1

očekává, že výsledky referenda z 21. května 2006 budou uznány a prováděny všemi stranami; vyzývá všechny zúčastněné strany, aby vedly konstruktivní dialog o soužití;

| 2.11.2 | vítá skutečnost, že referendum o nezávislosti Černé Hory z 21. května 2006 proběhlo demokraticky, transparentně a řádně podle mezinárodních a evropských standardů, což také bezvýhradně potvrdili zástupci Výboru regionů, kteří se referenda účastnili poprvé jako pozorovatelé; |
| --- | --- |

2.11.2

vítá skutečnost, že referendum o nezávislosti Černé Hory z 21. května 2006 proběhlo demokraticky, transparentně a řádně podle mezinárodních a evropských standardů, což také bezvýhradně potvrdili zástupci Výboru regionů, kteří se referenda účastnili poprvé jako pozorovatelé;

| 2.11.3 | vítá, že obyvatelstvo Černé Hory svou výjimečně vysokou volební účastí (86,5 %) potvrdilo svoji demokratickou zodpovědnost a zralost, čímž výsledek také vykazuje vysokou legitimitu; |
| --- | --- |

2.11.3

vítá, že obyvatelstvo Černé Hory svou výjimečně vysokou volební účastí (86,5 %) potvrdilo svoji demokratickou zodpovědnost a zralost, čímž výsledek také vykazuje vysokou legitimitu;

| 2.11.4 | vidí ve výsledku, kdy se 55,5 % obyvatelstva vyjádřilo pro nezávislost, závazek pro obhájce a odpůrce nezávislosti k úzké spolupráci při uplatňování nezávislosti, jak mezi sebou, tak mezi Černou Horou a Srbskem; |
| --- | --- |

2.11.4

vidí ve výsledku, kdy se 55,5 % obyvatelstva vyjádřilo pro nezávislost, závazek pro obhájce a odpůrce nezávislosti k úzké spolupráci při uplatňování nezávislosti, jak mezi sebou, tak mezi Černou Horou a Srbskem;

| 2.11.5 | doporučuje všem zúčastněným, aby se v rámci procesu uplatňování nezávislosti vyhnuli sólovým aktivitám a nutné kroky činili za vzájemného souhlasu; |
| --- | --- |

2.11.5

doporučuje všem zúčastněným, aby se v rámci procesu uplatňování nezávislosti vyhnuli sólovým aktivitám a nutné kroky činili za vzájemného souhlasu;

| 2.11.6 | očekává, že nový stát Černá Hora co nejrychleji podepíše a ratifikuje Evropskou rámcovou úmluvu o přeshraniční spolupráci, Evropskou chartu regionálních či menšinových jazyků, Evropskou chartu místní samosprávy a Rámcovou úmluvu o ochraně národních menšin; |
| --- | --- |

2.11.6

očekává, že nový stát Černá Hora co nejrychleji podepíše a ratifikuje Evropskou rámcovou úmluvu o přeshraniční spolupráci, Evropskou chartu regionálních či menšinových jazyků, Evropskou chartu místní samosprávy a Rámcovou úmluvu o ochraně národních menšin;

| 2.11.7 | doporučuje úřadům Černé Hory, aby bez prodlení vypracovaly se Srbskem modely pro přeshraniční regionální spolupráci na společné hranici (Sandschak), a o totéž se snažily i s ostatními sousedními státy Bosnou a Hercegovinou, Albánií a autonomní oblastí Kosovo; |
| --- | --- |

2.11.7

doporučuje úřadům Černé Hory, aby bez prodlení vypracovaly se Srbskem modely pro přeshraniční regionální spolupráci na společné hranici (Sandschak), a o totéž se snažily i s ostatními sousedními státy Bosnou a Hercegovinou, Albánií a autonomní oblastí Kosovo;

| 2.11.8 | vyzývá instituce EU, aby nový stát podpořily v procesu mírového rozdělení státu vedoucího k nezávislosti; |
| --- | --- |

2.11.8

vyzývá instituce EU, aby nový stát podpořily v procesu mírového rozdělení státu vedoucího k nezávislosti;

2.12   Bývalá jugoslávská republika Makedonie

| 2.12.1 | vítá přiznání statutu kandidátské země bývalé jugoslávské republice Makedonie jako uznání pokroku při provádění dohody z Ochridu; naléhá ovšem na kompletní implementaci rámcové dohody z Ochridu za podpory mezinárodního společenství jako základu pro zlepšení stability; |
| --- | --- |

2.12.1

vítá přiznání statutu kandidátské země bývalé jugoslávské republice Makedonie jako uznání pokroku při provádění dohody z Ochridu; naléhá ovšem na kompletní implementaci rámcové dohody z Ochridu za podpory mezinárodního společenství jako základu pro zlepšení stability;

| 2.12.2 | očekává, že po násilných činech při posledních parlamentních volbách všechny politické síly vytvoří předpoklady pro uskutečnění příštích demokratických voleb bez násilí podle evropského standardu; |
| --- | --- |

2.12.2

očekává, že po násilných činech při posledních parlamentních volbách všechny politické síly vytvoří předpoklady pro uskutečnění příštích demokratických voleb bez násilí podle evropského standardu;

| 2.12.3 | vyslovuje se pro další posílení místních samospráv a jejich financí, protože právě místní samosprávy přispěly k posílení důvěry mezi etnickými skupinami; |
| --- | --- |

2.12.3

vyslovuje se pro další posílení místních samospráv a jejich financí, protože právě místní samosprávy přispěly k posílení důvěry mezi etnickými skupinami;

| 2.12.4 | považuje za nezbytně nutné, aby byly posíleny správní kapacity na místní úrovni, protože jsou podmínkou pro decentralizaci vybírání daní a oprávnění k výběru poplatků (finanční zdroj pro obce); sdílí obavy Komise, že finanční zdroje přiznané obcím v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti nepostačí na spolufinancování budoucích programů a projektů, resp. na převzetí kompetencí v oblasti ochrany životního prostředí (SEK(2005) 1425, str. 140) a vybízí k tomu, aby byla ochrana životního prostředí jako horizontální téma více začleněna i do jiných oblastí politiky prováděných obcemi, jako je například územní plánování; |
| --- | --- |

2.12.4

považuje za nezbytně nutné, aby byly posíleny správní kapacity na místní úrovni, protože jsou podmínkou pro decentralizaci vybírání daní a oprávnění k výběru poplatků (finanční zdroj pro obce); sdílí obavy Komise, že finanční zdroje přiznané obcím v rámci strukturálních fondů a Fondu soudržnosti nepostačí na spolufinancování budoucích programů a projektů, resp. na převzetí kompetencí v oblasti ochrany životního prostředí (SEK(2005) 1425, str. 140) a vybízí k tomu, aby byla ochrana životního prostředí jako horizontální téma více začleněna i do jiných oblastí politiky prováděných obcemi, jako je například územní plánování;

| 2.12.5 | podporuje návrh Komise na jasnější úpravu smírčího řízení mezi obcemi a ústředním státem (SEK(2005) 1425, str. 21) a pokládá za nezbytně nutné, pravidelně a strukturovaně spolupracovat na mezinárodní a místní úrovni (SEK(2005) 1425, str. 120); |
| --- | --- |

2.12.5

podporuje návrh Komise na jasnější úpravu smírčího řízení mezi obcemi a ústředním státem (SEK(2005) 1425, str. 21) a pokládá za nezbytně nutné, pravidelně a strukturovaně spolupracovat na mezinárodní a místní úrovni (SEK(2005) 1425, str. 120);

| 2.12.6 | pokládá za nutné vytvořit fungující finanční kontrolu s interními revizemi jako předpoklad pro řádnou správu a vytvořit opatření, která by zabránila zneužití veřejných finančních prostředků; jako i důsledně uplatňovat opatření k omezení korupce na místní úrovni; |
| --- | --- |

2.12.6

pokládá za nutné vytvořit fungující finanční kontrolu s interními revizemi jako předpoklad pro řádnou správu a vytvořit opatření, která by zabránila zneužití veřejných finančních prostředků; jako i důsledně uplatňovat opatření k omezení korupce na místní úrovni;

| 2.12.7 | vyzývá, aby byla učiněna opatření pro posílení venkovských oblastí, jako i hospodářství a zemědělství (např. zakládání bankovních poboček ve venkovských oblastech; pronájem a prodej zemědělských ploch ve státním vlastnictví zemědělcům), aby byly vyčerpány existující možnosti soběstačnosti. |
| --- | --- |

2.12.7

vyzývá, aby byla učiněna opatření pro posílení venkovských oblastí, jako i hospodářství a zemědělství (např. zakládání bankovních poboček ve venkovských oblastech; pronájem a prodej zemědělských ploch ve státním vlastnictví zemědělcům), aby byly vyčerpány existující možnosti soběstačnosti.

| 2.12.8 | doufá v brzké, definitivní a pro všechny strany uspokojivé vyřešení otázky názvu, o které se jedná pod záštitou OSN. |
| --- | --- |

2.12.8

doufá v brzké, definitivní a pro všechny strany uspokojivé vyřešení otázky názvu, o které se jedná pod záštitou OSN.

V Bruselu dne 11. října 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. C 73, 23.3.2004, str. 1.

1

(2)  Brokova zpráva, A6-0025/2006.

2

(3)  Přehled stavu ratifikací je na internetových stránkách úřadu smluv Rady Evropy:

3

http://conventions.coe.int.

(4)  Viz např. studium v centru excelence Jihovýchodní Evropa na univerzitě ve Štýrském Hradci (Graz) (Master in South East European Law and European Integration), univerzity Trident (Trento), Řezno (Regensburg), Budapešť a Laibach (Joint European Master in Comparative Local Development), Evropská akademie Bolzano, univerzita ve Štýrském Hradci a Evropský institut veřejné správy (EIPA) (Master in European Integration und Regionalism) jakož i postgraduální studium „European Integration“ pro univerzity v Bělehradu, Nisu a Novém Sadu s účastí univerzit měst Como, Frankfurtu nad Odrou, Gorizie, Mariboru, Salcburku (Tempus CD_JEP-190104-2004).

4

(5)  Míněny jsou delegace expertů národní, regionální a místní správy, kteří předávají své zkušenosti na konkrétních pracovištích správy ve státech západního Balkánu. V průběhu příprav přistoupení před rokem 2004 se to velmi osvědčilo.

5

(6)  Ředitelství pro spolupráci pro místní a regionální demokracii.

6

(7)  Cenným diskuzním podkladem jsou „Doporučení pro přeshraniční bezpečnost a spolupráci na budoucích vnějších hranicích EU s ohledem na Schengenskou dohodu“ Sdružení evropských příhraničních regionů (AGEG).

7

(8)  Politické prohlášení z Chisinau výboru ministrů Rady Evropy z 6. listopadu 2003 žádá uzavírání regionálních dohod ve více oblastech. Jednání jsou velmi úspěšná a v souladu s podmínkami EU.

8

(9)  CARDS – Pomoc Společenství pro rekonstrukci, rozvoj a stabilizaci (Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation).

9

(10)  Základy jsou „Guiding Principles“ kontaktní skupiny s USA, Spojeným královstvím, Německem, Francií, Itálií a Ruskou federací.

10

---

| 6.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/23

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu Zelená kniha: Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii a ke sdělení Komise – Akční plán pro biomasu a ke sdělení Komise – Strategie Evropské unie pro biopaliva

(2007/C 51/04)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na dokument Zelená kniha: Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii (KOM(2006) 105 v konečném znění) a sdělení Komise – Akční plán pro biomasu (KOM(2005) 628 v konečném znění) a sdělení Komise – Strategie Evropské unie pro biopaliva (KOM(2006) 34 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 2. prosince 2005 požádat Výbor regionů v souladu s prvním odstavcem článku 265 Smlouvy o založení Evropského společenství a stanovisko k Zelené knize: Evropská strategie pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii;

s ohledem na rozhodnutí svého předsednictva ze dne 16. února 2006 pověřit Komisi pro udržitelný rozvoj vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na stanovisko ze dne 16. února 2006 k Zelené knize o energetické účinnosti aneb méně znamená více (KOM(2005) 265 v konečném znění) – CdR 216/2005 fin;

s ohledem na své stanovisko ze dne 15. listopadu 2001 k Zelené knize Komise k evropské strategii bezpečnosti dodávek energie (KOM(2000) 769 v konečném znění) – CdR 38/2001 fin (1);

s ohledem na své stanovisko ze dne 17. června 2004 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách (KOM(2003) 739 v konečném znění – 2003/0300 (COD)) – CdR 92/2004 fin (2);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 150/2006), který Komise pro udržitelný rozvoj přijala dne 27. června 2006 (zpravodajka: paní Emilia Müller, státní ministryně pro spolkové a evropské věci Bavorské státní kanceláře (DE/ELS));

přijal jednomyslně toto stanovisko na 66. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. října 2006 (jednání ze dne 12. října).

1.   Postoje Výboru regionů

Výbor regionů

K Zelené knize o energii

| 1.1 | vítá předložení zelené knihy, která podává výstižný popis aktuální situace v oblasti energie a ukazuje cesty ke strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii pro Evropu; |
| --- | --- |

1.1

vítá předložení zelené knihy, která podává výstižný popis aktuální situace v oblasti energie a ukazuje cesty ke strategii pro udržitelnou, konkurenceschopnou a bezpečnou energii pro Evropu;

| 1.2 | konstatuje, že Evropa musí v oblasti energie zvládnout mnohé výzvy, např. vysoké ceny a jejich velké výkyvy, celosvětově se zvyšující poptávku po energii, bezpečnostní rizika pro producentské a tranzitní země i pro transportní cesty, zvyšující se závislost na dovozu, dosud ještě omezenou diverzifikaci zdrojů a druhů energie, zvyšující se zatížení životního prostředí, požadavek větší integrace a propojení národních trhů s energií i vysokou potřebu investic do energetické infrastruktury; |
| --- | --- |

1.2

konstatuje, že Evropa musí v oblasti energie zvládnout mnohé výzvy, např. vysoké ceny a jejich velké výkyvy, celosvětově se zvyšující poptávku po energii, bezpečnostní rizika pro producentské a tranzitní země i pro transportní cesty, zvyšující se závislost na dovozu, dosud ještě omezenou diverzifikaci zdrojů a druhů energie, zvyšující se zatížení životního prostředí, požadavek větší integrace a propojení národních trhů s energií i vysokou potřebu investic do energetické infrastruktury;

| 1.3 | vítá, že tato zelená kniha vyvolala v Evropě z důvodu těchto výzev intenzivní diskusi o energetické politice a podtrhuje význam dlouhodobě pojaté energetické strategie EU; |
| --- | --- |

1.3

vítá, že tato zelená kniha vyvolala v Evropě z důvodu těchto výzev intenzivní diskusi o energetické politice a podtrhuje význam dlouhodobě pojaté energetické strategie EU;

| 1.4 | zdůrazňuje, že k realizaci „cílového trojúhelníku“, tj. zabezpečení zásobování – konkurenceschopnosti – slučitelnosti se životním prostředím, je nezbytné vzít v úvahu všechny politické oblasti, tedy především dopravní a regionální politiku, politiku životního prostředí a výzkumu a vývoje a také zahraniční politiku; |
| --- | --- |

1.4

zdůrazňuje, že k realizaci „cílového trojúhelníku“, tj. zabezpečení zásobování – konkurenceschopnosti – slučitelnosti se životním prostředím, je nezbytné vzít v úvahu všechny politické oblasti, tedy především dopravní a regionální politiku, politiku životního prostředí a výzkumu a vývoje a také zahraniční politiku;

| 1.5 | vítá uskutečňování společné evropské energetické politiky, rozvíjející partnerství evropské, národní i územní správy, při respektování zvláštností jednotlivých členských států a dodržování zásady subsidiarity. Evropa bude moci trvale vyřešit problém bezpečnosti a podmínek energetického zásobování pouze tehdy, bude-li jednat koordinovaně; |
| --- | --- |

1.5

vítá uskutečňování společné evropské energetické politiky, rozvíjející partnerství evropské, národní i územní správy, při respektování zvláštností jednotlivých členských států a dodržování zásady subsidiarity. Evropa bude moci trvale vyřešit problém bezpečnosti a podmínek energetického zásobování pouze tehdy, bude-li jednat koordinovaně;

| 1.6 | poukazuje na to, že stabilní a cenově příznivé zásobování energií má pro udržitelný rozvoj regionů a obcí velký význam; |
| --- | --- |

1.6

poukazuje na to, že stabilní a cenově příznivé zásobování energií má pro udržitelný rozvoj regionů a obcí velký význam;

| 1.7 | zdůrazňuje roli regionálních a místních správních orgánů jako producentů energie (např. prostřednictvím účasti na energetických společnostech), které jsou odkázány na spravedlivé podmínky konkurence; |
| --- | --- |

1.7

zdůrazňuje roli regionálních a místních správních orgánů jako producentů energie (např. prostřednictvím účasti na energetických společnostech), které jsou odkázány na spravedlivé podmínky konkurence;

| 1.8 | vítá závěry Evropské rady ze dne 23. a 24. března, podle kterých pro „zajištění konkurenceschopnosti evropských národních hospodářství a únosných cen za zásobování energií“ má být podporováno budování regionální energetické spolupráce v EU a usnadnění integrace regionálních trhů na vnitřním trhu EU; |
| --- | --- |

1.8

vítá závěry Evropské rady ze dne 23. a 24. března, podle kterých pro „zajištění konkurenceschopnosti evropských národních hospodářství a únosných cen za zásobování energií“ má být podporováno budování regionální energetické spolupráce v EU a usnadnění integrace regionálních trhů na vnitřním trhu EU;

| 1.9 | podtrhuje nutnost diverzifikace externích a interních zdrojů energie, aby závislost EU na dovozu energie i na dodávkách jednotlivých dodavatelů byla zmenšena, a tím bylo zajištěno trvalé zásobování energií; |
| --- | --- |

1.9

podtrhuje nutnost diverzifikace externích a interních zdrojů energie, aby závislost EU na dovozu energie i na dodávkách jednotlivých dodavatelů byla zmenšena, a tím bylo zajištěno trvalé zásobování energií;

| 1.10 | vyzdvihuje, že rozhodnutí pro určitý soubor energetických zdrojů za použití zásady subsidiarity musí být i nadále přenecháno členským státům; |
| --- | --- |

1.10

vyzdvihuje, že rozhodnutí pro určitý soubor energetických zdrojů za použití zásady subsidiarity musí být i nadále přenecháno členským státům;

| 1.11 | vyslovuje se pro zvýšení podílu obnovitelných energií s nízkými nebo nulovými emisemi skleníkových plynů v souboru energetických zdrojů v členských státech z důvodu zabránění klimatickým změnám; |
| --- | --- |

1.11

vyslovuje se pro zvýšení podílu obnovitelných energií s nízkými nebo nulovými emisemi skleníkových plynů v souboru energetických zdrojů v členských státech z důvodu zabránění klimatickým změnám;

| 1.12 | postrádá u diverzifikace souboru energetických zdrojů zapojení efektivní a účinné vodní energie, která je často využívána regionálními a obecními producenty a dodavateli energií a geotermální energie; |
| --- | --- |

1.12

postrádá u diverzifikace souboru energetických zdrojů zapojení efektivní a účinné vodní energie, která je často využívána regionálními a obecními producenty a dodavateli energií a geotermální energie;

| 1.13 | lituje, že v mnoha členských státech nejsou prováděny směrnice pro liberalizaci vnitřního trhu s plynem a elektřinou; |
| --- | --- |

1.13

lituje, že v mnoha členských státech nejsou prováděny směrnice pro liberalizaci vnitřního trhu s plynem a elektřinou;

| 1.14 | považuje za nutné, aby dalším legislativním opatřením předcházela úplná realizace druhého balíčku opatření pro vnitřní trh a vyhodnocení s ním spojených dopadů; |
| --- | --- |

1.14

považuje za nutné, aby dalším legislativním opatřením předcházela úplná realizace druhého balíčku opatření pro vnitřní trh a vyhodnocení s ním spojených dopadů;

| 1.15 | zdůrazňuje nezbytnost vytvoření jednotné evropské energetické sítě a považuje za nezbytně nutné, aby se zlepšila spolupráce mezi vnitrostátními regulačními orgány; |
| --- | --- |

1.15

zdůrazňuje nezbytnost vytvoření jednotné evropské energetické sítě a považuje za nezbytně nutné, aby se zlepšila spolupráce mezi vnitrostátními regulačními orgány;

| 1.16 | odmítá zřizování nových správních struktur jako např. nového evropského subjektu pro dohled nad energetikou, protože vnitrostátní regulační orgány jsou schopny dosáhnout cílů, které navrhla Komise a potvrdila Evropská rada; |
| --- | --- |

1.16

odmítá zřizování nových správních struktur jako např. nového evropského subjektu pro dohled nad energetikou, protože vnitrostátní regulační orgány jsou schopny dosáhnout cílů, které navrhla Komise a potvrdila Evropská rada;

| 1.17 | nevidí v současné době potřebu nového legislativního návrhu ohledně zásob zemního plynu, protože nejprve musí být provedena směrnice o zabezpečení zásobování plynem, která vstoupila v platnost v květnu 2006; |
| --- | --- |

1.17

nevidí v současné době potřebu nového legislativního návrhu ohledně zásob zemního plynu, protože nejprve musí být provedena směrnice o zabezpečení zásobování plynem, která vstoupila v platnost v květnu 2006;

| 1.18 | vítá předložení strategického plánu, který posílí rozvoj nových energetických technologií na evropské úrovni, podporuje jejich rychlé zavedení na trh a umožňuje koordinaci výzkumných a inovačních programů Společenství i jednotlivých států; |
| --- | --- |

1.18

vítá předložení strategického plánu, který posílí rozvoj nových energetických technologií na evropské úrovni, podporuje jejich rychlé zavedení na trh a umožňuje koordinaci výzkumných a inovačních programů Společenství i jednotlivých států;

| 1.19 | považuje zvýšení energetické účinnosti za důležitý cíl především proto, aby se zamezilo dalšímu zvyšování závislosti na dovozu; |
| --- | --- |

1.19

považuje zvýšení energetické účinnosti za důležitý cíl především proto, aby se zamezilo dalšímu zvyšování závislosti na dovozu;

| 1.20 | poukazuje na to, že již dnes existuje mnoho opatření ke zvýšení energetické účinnosti v EU, která vstoupila v platnost, příp. která jsou vypracovávána a která teprve začínají působit, příp. teprve musí být provedena. Zde je třeba zmínit kupříkladu směrnici o budovách, směrnici o kogeneraci elektřiny a tepla nebo směrnici o energetické účinnosti u konečného uživatele; |
| --- | --- |

1.20

poukazuje na to, že již dnes existuje mnoho opatření ke zvýšení energetické účinnosti v EU, která vstoupila v platnost, příp. která jsou vypracovávána a která teprve začínají působit, příp. teprve musí být provedena. Zde je třeba zmínit kupříkladu směrnici o budovách, směrnici o kogeneraci elektřiny a tepla nebo směrnici o energetické účinnosti u konečného uživatele;

| 1.21 | vítá záměr Komise provádět od roku 2007 každoročně přezkoumání strategie EU o střednědobých a dlouhodobých cílech a opatřeních potřebných pro jejich uskutečnění; |
| --- | --- |

1.21

vítá záměr Komise provádět od roku 2007 každoročně přezkoumání strategie EU o střednědobých a dlouhodobých cílech a opatřeních potřebných pro jejich uskutečnění;

Akční plán pro biomasu

| 1.22 | vítá předložení akčního plánu pro biomasu, jehož provedení může být významným příspěvkem k uskutečnění tří cílů popsaných v Zelené knize o energii; |
| --- | --- |

1.22

vítá předložení akčního plánu pro biomasu, jehož provedení může být významným příspěvkem k uskutečnění tří cílů popsaných v Zelené knize o energii;

| 1.23 | vítá záměr Komise zvýšit více než dosud podíl biomasy na obnovitelných zdrojích energie a považuje celkový balíček opatření navržený Komisí za vhodný základ pro energetické využívání biomasy; |
| --- | --- |

1.23

vítá záměr Komise zvýšit více než dosud podíl biomasy na obnovitelných zdrojích energie a považuje celkový balíček opatření navržený Komisí za vhodný základ pro energetické využívání biomasy;

| 1.24 | vítá, že Komise zdůrazňuje význam regionů pro podporu biopaliv a jiných forem bioenergie v rámci politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova; |
| --- | --- |

1.24

vítá, že Komise zdůrazňuje význam regionů pro podporu biopaliv a jiných forem bioenergie v rámci politiky soudržnosti a politiky rozvoje venkova;

| 1.25 | poukazuje na to, že využívání biomasy může značně přispět k dosažení cíle 12 % podílu obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě energie v EU do roku 2010 a zdůrazňuje proto význam biomasy jako důležité alternativy k fosilním zdrojům energie; |
| --- | --- |

1.25

poukazuje na to, že využívání biomasy může značně přispět k dosažení cíle 12 % podílu obnovitelných zdrojů energie na celkové spotřebě energie v EU do roku 2010 a zdůrazňuje proto význam biomasy jako důležité alternativy k fosilním zdrojům energie;

| 1.26 | vyzdvihuje, že akční plán poprvé znázorňuje, jak má být rozděleno trojnásobné zvýšení spotřeby primární energie z biomasy v EU, jak požaduje bílá kniha EU z roku 1997, přibližně na 150 mil. tun ropného ekvivalentu (Mtoe) mezi teplo, elektřinu a pohonné látky (teplo: 75 Mtoe, elektřina: 55 Mtoe, pohonné látky: 19 Mtoe); |
| --- | --- |

1.26

vyzdvihuje, že akční plán poprvé znázorňuje, jak má být rozděleno trojnásobné zvýšení spotřeby primární energie z biomasy v EU, jak požaduje bílá kniha EU z roku 1997, přibližně na 150 mil. tun ropného ekvivalentu (Mtoe) mezi teplo, elektřinu a pohonné látky (teplo: 75 Mtoe, elektřina: 55 Mtoe, pohonné látky: 19 Mtoe);

| 1.27 | zdůrazňuje, že scénář popsaný v akčním plánu by znamenal zvýšení podílu biomasy na spotřebě primární energie Evropské unie z dnešních přibližně 4 % na 8 % v roce 2010, a upozorňuje na to, že k dosažení tohoto cíle při zachování zásady subsidiarity na příslušné úrovni musí být také stanovena zejména opatření k zajištění zásobování biomasou, např. závazná udržování rezervy, zlepšování zásobovacího řetězce atd.; |
| --- | --- |

1.27

zdůrazňuje, že scénář popsaný v akčním plánu by znamenal zvýšení podílu biomasy na spotřebě primární energie Evropské unie z dnešních přibližně 4 % na 8 % v roce 2010, a upozorňuje na to, že k dosažení tohoto cíle při zachování zásady subsidiarity na příslušné úrovni musí být také stanovena zejména opatření k zajištění zásobování biomasou, např. závazná udržování rezervy, zlepšování zásobovacího řetězce atd.;

| 1.28 | vítá rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2006 přidat zabezpečení dálkového vytápění na seznam zboží a služeb, u kterých členské státy mohou požádat o sníženou sazbu DPH, a považuje za důležité, aby státy tuto sníženou sazbu uplatňovaly; |
| --- | --- |

1.28

vítá rozhodnutí Rady ze dne 14. února 2006 přidat zabezpečení dálkového vytápění na seznam zboží a služeb, u kterých členské státy mohou požádat o sníženou sazbu DPH, a považuje za důležité, aby státy tuto sníženou sazbu uplatňovaly;

| 1.29 | připomíná, že mnoho místních a regionálních orgánů již realizuje a realizovalo konkrétní projekty na výrobu elektřiny a tepla z biomasy, a tím přijalo roli průkopníků v této oblasti, a považuje za důležité, aby se takové projekty podporovaly; |
| --- | --- |

1.29

připomíná, že mnoho místních a regionálních orgánů již realizuje a realizovalo konkrétní projekty na výrobu elektřiny a tepla z biomasy, a tím přijalo roli průkopníků v této oblasti, a považuje za důležité, aby se takové projekty podporovaly;

| 1.30 | podtrhuje význam biomasy jako zdroje energie pro venkovské oblasti: její využití může otevřít nové zdroje příjmů zvláště pro zemědělství („zemědělec jako hospodář s energií“) a lesnictví a také přispět k vytvoření nových pracovních míst; |
| --- | --- |

1.30

podtrhuje význam biomasy jako zdroje energie pro venkovské oblasti: její využití může otevřít nové zdroje příjmů zvláště pro zemědělství („zemědělec jako hospodář s energií“) a lesnictví a také přispět k vytvoření nových pracovních míst;

K strategii pro biopaliva

| 1.31 | vítá sdělení Komise o strategii EU pro biopaliva, která nahrazují alespoň částečně fosilní paliva v dopravě a mohou být začleněna do systémů dodávek paliva; |
| --- | --- |

1.31

vítá sdělení Komise o strategii EU pro biopaliva, která nahrazují alespoň částečně fosilní paliva v dopravě a mohou být začleněna do systémů dodávek paliva;

| 1.32 | podtrhuje skutečnost, že v obcích a regionech jsou již v provozu vozidla veřejné dopravy na biopaliva; |
| --- | --- |

1.32

podtrhuje skutečnost, že v obcích a regionech jsou již v provozu vozidla veřejné dopravy na biopaliva;

| 1.33 | zdůrazňuje význam výroby biopaliv udržitelným způsobem, aby se zabránilo ztrátě biologické rozmanitosti. Je nutné zabránit tomu, aby rozsáhlé „monokultury“ energetických plodin (soustředěné pěstování jedné plodiny na velkém území) nadměrně narušovaly místní ekosystém; |
| --- | --- |

1.33

zdůrazňuje význam výroby biopaliv udržitelným způsobem, aby se zabránilo ztrátě biologické rozmanitosti. Je nutné zabránit tomu, aby rozsáhlé „monokultury“ energetických plodin (soustředěné pěstování jedné plodiny na velkém území) nadměrně narušovaly místní ekosystém;

| 1.34 | žádá Komisi, aby zvýšila úsilí v oblasti výzkumu biopaliv jak ohledně surovin (pro zvýšení efektivity a energetických vlastností rostlin či používání pyrolytických olejů jako suroviny v petrochemickém průmyslu), tak v souvislosti s postupy (přeměna biomasy na energii zplyněním, pyrolýza atd.); |
| --- | --- |

1.34

žádá Komisi, aby zvýšila úsilí v oblasti výzkumu biopaliv jak ohledně surovin (pro zvýšení efektivity a energetických vlastností rostlin či používání pyrolytických olejů jako suroviny v petrochemickém průmyslu), tak v souvislosti s postupy (přeměna biomasy na energii zplyněním, pyrolýza atd.);

2.   Doporučení Výboru regionů

K Zelené knize o energii

| 2.1 | aby byla zajištěna spravedlivá hospodářská soutěž, žádá, aby byly neprodleně a úplně provedeny směrnice o liberalizaci vnitřního trhu s plynem a elektřinou ve všech členských státech; |
| --- | --- |

2.1

aby byla zajištěna spravedlivá hospodářská soutěž, žádá, aby byly neprodleně a úplně provedeny směrnice o liberalizaci vnitřního trhu s plynem a elektřinou ve všech členských státech;

| 2.2 | vyslovuje se pro provedení analýz nákladů a výnosů nových legislativních návrhů předložených Komisí; |
| --- | --- |

2.2

vyslovuje se pro provedení analýz nákladů a výnosů nových legislativních návrhů předložených Komisí;

| 2.3 | při přezkoumání systému EU pro obchodování s emisemi vyzývá k dalšímu rozšíření a zlepšení tohoto systému ve shodě se zelenou knihou, což by vedlo ke stabilnímu prostředí, ve kterém by mohla průmyslová odvětví přijímat potřebná dlouhodobá investiční rozhodnutí; požaduje, aby byla odstraněna zbytečná břemena pro hospodářství – zvláště z důvodu dopadů na ceny elektřiny a porušení hospodářské soutěže v důsledku nedostatečného sladění vnitrostátních alokačních plánů mezi členskými státy; |
| --- | --- |

2.3

při přezkoumání systému EU pro obchodování s emisemi vyzývá k dalšímu rozšíření a zlepšení tohoto systému ve shodě se zelenou knihou, což by vedlo ke stabilnímu prostředí, ve kterém by mohla průmyslová odvětví přijímat potřebná dlouhodobá investiční rozhodnutí; požaduje, aby byla odstraněna zbytečná břemena pro hospodářství – zvláště z důvodu dopadů na ceny elektřiny a porušení hospodářské soutěže v důsledku nedostatečného sladění vnitrostátních alokačních plánů mezi členskými státy;

| 2.4 | konstatuje, že se koordinace na úrovni EU během krize zásobování zemním plynem v lednu 2006 osvědčila, a požaduje, aby se při zohlednění primární vlastní zodpovědnosti členských států za zabezpečení zásobování i v budoucnosti zajistilo, aby existovaly účinné koordinační mechanizmy pro případ krize zásobování, které by se zakládaly na zásadách proporcionality a subsidiarity; |
| --- | --- |

2.4

konstatuje, že se koordinace na úrovni EU během krize zásobování zemním plynem v lednu 2006 osvědčila, a požaduje, aby se při zohlednění primární vlastní zodpovědnosti členských států za zabezpečení zásobování i v budoucnosti zajistilo, aby existovaly účinné koordinační mechanizmy pro případ krize zásobování, které by se zakládaly na zásadách proporcionality a subsidiarity;

| 2.5 | požaduje, aby byl kladen důraz na oblast udržitelných energií a energetické účinnosti a aby na to byl poskytnut přiměřený podíl z prostředků finanční podpory Společenství; |
| --- | --- |

2.5

požaduje, aby byl kladen důraz na oblast udržitelných energií a energetické účinnosti a aby na to byl poskytnut přiměřený podíl z prostředků finanční podpory Společenství;

| 2.6 | navrhuje, aby EU ve všech relevantních oblastech politiky v rámci svých kompetencí dala podněty pro využívání udržitelných zdrojů energie; |
| --- | --- |

2.6

navrhuje, aby EU ve všech relevantních oblastech politiky v rámci svých kompetencí dala podněty pro využívání udržitelných zdrojů energie;

| 2.7 | vítá záměr Komise přispět k dalšímu rozvoji opatření v oblasti energetické účinnosti, a vyslovuje se pro to, aby byl vbrzku předložen dalekosáhlý akční plán pro energetickou účinnost; |
| --- | --- |

2.7

vítá záměr Komise přispět k dalšímu rozvoji opatření v oblasti energetické účinnosti, a vyslovuje se pro to, aby byl vbrzku předložen dalekosáhlý akční plán pro energetickou účinnost;

| 2.8 | požaduje, aby do vypracovávání tohoto akčního plánu byly zapojeny tržní a nákladově efektivní nástroje, např. informace, poradenství, podpora, dobrovolné dohody aj., a byly také zohledněny hranice zatížitelnosti veřejných rozpočtů, podniků a spotřebitelů; |
| --- | --- |

2.8

požaduje, aby do vypracovávání tohoto akčního plánu byly zapojeny tržní a nákladově efektivní nástroje, např. informace, poradenství, podpora, dobrovolné dohody aj., a byly také zohledněny hranice zatížitelnosti veřejných rozpočtů, podniků a spotřebitelů;

| 2.9 | odmítá stanovení absolutních cílů ke zvýšení účinnosti. Členské státy, které již provedly úsporná opatření nebo začaly používat obzvláště účinné technologie, mají méně možností k dalšímu zvyšování účinnosti a byly by při uskutečňování absolutních cílů jasně v nevýhodě co se týče konkurence; |
| --- | --- |

2.9

odmítá stanovení absolutních cílů ke zvýšení účinnosti. Členské státy, které již provedly úsporná opatření nebo začaly používat obzvláště účinné technologie, mají méně možností k dalšímu zvyšování účinnosti a byly by při uskutečňování absolutních cílů jasně v nevýhodě co se týče konkurence;

| 2.10 | podporuje návrh na vytvoření mezinárodní dohody o energetické účinnosti a započetí dialogu EU o energetické účinnosti a úsporách energie se zeměmi, které mají velkou spotřebu energie jakož i se zeměmi s rozvíjející se ekonomikou; |
| --- | --- |

2.10

podporuje návrh na vytvoření mezinárodní dohody o energetické účinnosti a započetí dialogu EU o energetické účinnosti a úsporách energie se zeměmi, které mají velkou spotřebu energie jakož i se zeměmi s rozvíjející se ekonomikou;

| 2.11 | podporuje rozvoj společné koncepce zahraniční a bezpečnostní politiky k zabezpečení zásobování a diverzifikaci zdrojů energie i budování energetických partnerství a intenzivnější dialog s důležitými producentskými, tranzitními nebo spotřebitelskými zeměmi; zde se zdá rozumné zapojit také sousední země, které nejsou členy EU; |
| --- | --- |

2.11

podporuje rozvoj společné koncepce zahraniční a bezpečnostní politiky k zabezpečení zásobování a diverzifikaci zdrojů energie i budování energetických partnerství a intenzivnější dialog s důležitými producentskými, tranzitními nebo spotřebitelskými zeměmi; zde se zdá rozumné zapojit také sousední země, které nejsou členy EU;

Akční plán pro biomasu

| 2.12 | vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu význam místních a regionálních orgánů při realizaci a dalším rozvoji akčního plánu, aby se explicitně zabývala místní a regionální dimenzí a tímto způsobem přispěla k rozsáhlému posílení venkovského prostoru; |
| --- | --- |

2.12

vyzývá Komisi, aby vzala v úvahu význam místních a regionálních orgánů při realizaci a dalším rozvoji akčního plánu, aby se explicitně zabývala místní a regionální dimenzí a tímto způsobem přispěla k rozsáhlému posílení venkovského prostoru;

| 2.13 | podporuje názor Komise v souvislosti se zásobováním biomasou, přičemž rozhodnutí o pěstování energetických rostlin mají být „prováděna pokud možno na místní, regionální nebo národní úrovni“; |
| --- | --- |

2.13

podporuje názor Komise v souvislosti se zásobováním biomasou, přičemž rozhodnutí o pěstování energetických rostlin mají být „prováděna pokud možno na místní, regionální nebo národní úrovni“;

| 2.14 | považuje za nutné vedle podpory úspor energie a zvyšování energetické účinnosti dále rozšiřovat využívání obnovitelných energií a v této souvislosti dále budovat udržitelné energetické a látkové využití biomasy a zvýšit tak bezpečnost zásobování, úspory zdrojů, snížit emise skleníkových plynů a posílit venkovský prostor a regenerativní energetické hospodářství; |
| --- | --- |

2.14

považuje za nutné vedle podpory úspor energie a zvyšování energetické účinnosti dále rozšiřovat využívání obnovitelných energií a v této souvislosti dále budovat udržitelné energetické a látkové využití biomasy a zvýšit tak bezpečnost zásobování, úspory zdrojů, snížit emise skleníkových plynů a posílit venkovský prostor a regenerativní energetické hospodářství;

K strategii pro biopaliva

| 2.15 | považuje za nezbytné odstranit technické překážky související s biopalivy a změnit normu EN 14214, aby bylo usnadněno používání více druhů rostlinných olejů pro bionaftu, pokud to nemá zásadní negativní účinky na používání biopaliv, a proto podporuje záměr Komise nejprve zjistit příčiny těchto překážek, určit specifikace normy, které by měly být změněny a zároveň zajistit, aby z tohoto důvodu nedošlo k diskriminaci biopaliv; |
| --- | --- |

2.15

považuje za nezbytné odstranit technické překážky související s biopalivy a změnit normu EN 14214, aby bylo usnadněno používání více druhů rostlinných olejů pro bionaftu, pokud to nemá zásadní negativní účinky na používání biopaliv, a proto podporuje záměr Komise nejprve zjistit příčiny těchto překážek, určit specifikace normy, které by měly být změněny a zároveň zajistit, aby z tohoto důvodu nedošlo k diskriminaci biopaliv;

| 2.16 | vyzývá Komisi, aby i při dalším rozvoji strategie pro biopaliva přiměřeně zohlednila místní a regionální rozměr; |
| --- | --- |

2.16

vyzývá Komisi, aby i při dalším rozvoji strategie pro biopaliva přiměřeně zohlednila místní a regionální rozměr;

| 2.17 | vítá záměr Komise EU zvýšit podíl biopaliv na spotřebě pohonných látek a provést proto přezkoumání činností na podporu jejich využívání. |
| --- | --- |

2.17

vítá záměr Komise EU zvýšit podíl biopaliv na spotřebě pohonných látek a provést proto přezkoumání činností na podporu jejich využívání.

V Bruselu dne 11. října 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. C 107, 3.5.2002, s. 13.

1

(2)  Úř. věst. C 318, 22.12.2004, s. 19.

2

---

| 6.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/27

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství o zadávání veřejných zakázek a koncesích

(2007/C 51/05)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství o zadávání veřejných zakázek a koncesích, KOM(2005) 569 v konečném znění,

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 15. listopadu 2005 konzultovat v této věci Výbor regionů podle čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí předsedy Komise pro hospodářskou a sociální politiku ze dne 22. února 2006 pověřit tuto komisi vypracováním stanoviska k tomuto tématu,

s ohledem na stanovisko Výboru regionů k Zelené knize o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství o veřejných zakázkách a koncesích, KOM(2004) 327 v konečném znění (CdR 239/2004 fin),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Zelená kniha o partnerství veřejného a soukromého sektoru a komunitárním právu upravujícím veřejné zakázky a koncese, KOM(2004) 327 v konečném znění (CESE 1440/2004 fin),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Role EIB v partnerstvích veřejného a soukromého sektoru (PPP) a dopad na problematiku růstu (CESE 255/2005 fin),

s ohledem na svůj návrh stanoviska CdR 41/2006 rev. 2 přijatého dne 3. července 2006 Komisí pro hospodářskou a sociální politiku (zpravodajka: paní Bożena Ronowicz, starostka města Zielona Góra, PL/EA-UEN).

vzhledem k tomu, že:

| 1. | ekonomická globalizace a s ní spojená rostoucí konkurence pro podniky soukromého i veřejného sektoru, jedna z otázek, kterými se měla zabývat Lisabonská strategie, rozhodně vyžadují úzkou spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem v oblasti partnerství veřejného a soukromého sektoru, z níž budou mít prospěch obě strany a zejména občané, jimž jsou služby poskytovány; |
| --- | --- |

1.

ekonomická globalizace a s ní spojená rostoucí konkurence pro podniky soukromého i veřejného sektoru, jedna z otázek, kterými se měla zabývat Lisabonská strategie, rozhodně vyžadují úzkou spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem v oblasti partnerství veřejného a soukromého sektoru, z níž budou mít prospěch obě strany a zejména občané, jimž jsou služby poskytovány;

| 2. | prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru se partneři veřejného sektoru (národní, regionální nebo místní vlády) a soukromého sektoru účastní vzájemně výhodných společných činností, při nichž využívají vlastní zdroje nejen pro obchodní účely, ale i pro dosažení sociálních cílů projektu, zejména poskytováním služeb s vyšší kvalitou; |
| --- | --- |

2.

prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru se partneři veřejného sektoru (národní, regionální nebo místní vlády) a soukromého sektoru účastní vzájemně výhodných společných činností, při nichž využívají vlastní zdroje nejen pro obchodní účely, ale i pro dosažení sociálních cílů projektu, zejména poskytováním služeb s vyšší kvalitou;

| 3. | místní a regionální orgány by měly být více zapojeny do partnerství veřejného a soukromého sektoru, majíce na paměti, že zapojení na nejnižší úrovni do projektů partnerství v souladu se zásadami zakotvenými ve Smlouvách přinese prospěch především občanům, jimž jsou služby poskytovány; |
| --- | --- |

3.

místní a regionální orgány by měly být více zapojeny do partnerství veřejného a soukromého sektoru, majíce na paměti, že zapojení na nejnižší úrovni do projektů partnerství v souladu se zásadami zakotvenými ve Smlouvách přinese prospěch především občanům, jimž jsou služby poskytovány;

přijal toto stanovisko na 66. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. října 2006 (jednání ze dne 12. října).

1.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

| 1.1 | vzhledem k tomu, že stále neexistuje přesná definice partnerství veřejného a soukromého sektoru, stále neexistují odpovídající právní předpisy a, což je nejdůležitější, zejména nové členské státy nemají dostatek zkušeností v této oblasti, se domnívá, že je zapotřebí vytvořit vysvětlující sdělení, které by se zabývalo všemi podobami dohod o partnerství veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

1.1

vzhledem k tomu, že stále neexistuje přesná definice partnerství veřejného a soukromého sektoru, stále neexistují odpovídající právní předpisy a, což je nejdůležitější, zejména nové členské státy nemají dostatek zkušeností v této oblasti, se domnívá, že je zapotřebí vytvořit vysvětlující sdělení, které by se zabývalo všemi podobami dohod o partnerství veřejného a soukromého sektoru;

| 1.2 | zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou nejblíže občanům, kteří budou využívat veřejné služby, a že rozhodnou, jak budou služby financovány, jakou podobu budou mít partnerství veřejného a soukromého sektoru nebo případně, zda mají poskytovat služby samy; |
| --- | --- |

1.2

zdůrazňuje, že místní a regionální orgány jsou nejblíže občanům, kteří budou využívat veřejné služby, a že rozhodnou, jak budou služby financovány, jakou podobu budou mít partnerství veřejného a soukromého sektoru nebo případně, zda mají poskytovat služby samy;

| 1.3 | konstatuje, že při výběru partnerství veřejného a soukromého sektoru musí být prvotním ohledem zlepšení kvality veřejných služeb v souvislosti s konkrétním projektem a že takové partnerství nebude vždy vybráno jako nejlepší řešení; |
| --- | --- |

1.3

konstatuje, že při výběru partnerství veřejného a soukromého sektoru musí být prvotním ohledem zlepšení kvality veřejných služeb v souvislosti s konkrétním projektem a že takové partnerství nebude vždy vybráno jako nejlepší řešení;

| 1.4 | konstatuje, že v partnerství veřejného a soukromého sektoru je snaha přesunout riziko na toho, kdo ho dokáže nejlépe řídit, a zároveň poskytnout odpovídající záruky pro případ nepříznivých podmínek vyplývajících z dokončení konkrétního projektu; |
| --- | --- |

1.4

konstatuje, že v partnerství veřejného a soukromého sektoru je snaha přesunout riziko na toho, kdo ho dokáže nejlépe řídit, a zároveň poskytnout odpovídající záruky pro případ nepříznivých podmínek vyplývajících z dokončení konkrétního projektu;

| 1.5 | zdůrazňuje, že partnerství veřejného a soukromého sektoru jsou založena na tom, že veřejný sektor převezme odpovědnost za zajištění odpovídající infrastruktury a konkrétního druhu služeb a aktivně spolupracuje se soukromým sektorem na provádění konkrétního projektu. Soukromý sektor naopak odpovídá za získání prostředků k financování prací spojených s projektem, zajišťuje přenos technologií a provádí úkoly zaměřené na dosažení cílů veřejného sektoru. Po dokončení nebo modernizaci příslušného zařízení ho soukromý sektor provozuje a za úhradu poskytuje veřejnou službu. Cílem partnerství veřejného a soukromého sektoru je určit vztahy mezi oběma stranami tak, aby riziko spojené s určitou částí projektu nesla ta strana, která ho dokáže nejlépe kontrolovat; |
| --- | --- |

1.5

zdůrazňuje, že partnerství veřejného a soukromého sektoru jsou založena na tom, že veřejný sektor převezme odpovědnost za zajištění odpovídající infrastruktury a konkrétního druhu služeb a aktivně spolupracuje se soukromým sektorem na provádění konkrétního projektu. Soukromý sektor naopak odpovídá za získání prostředků k financování prací spojených s projektem, zajišťuje přenos technologií a provádí úkoly zaměřené na dosažení cílů veřejného sektoru. Po dokončení nebo modernizaci příslušného zařízení ho soukromý sektor provozuje a za úhradu poskytuje veřejnou službu. Cílem partnerství veřejného a soukromého sektoru je určit vztahy mezi oběma stranami tak, aby riziko spojené s určitou částí projektu nesla ta strana, která ho dokáže nejlépe kontrolovat;

| 1.6 | poznamenává, že partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou být výhodnou volbou pro poskytování infrastruktury nebo veřejných služeb. Nicméně pouze podrobná analýza konkrétních cílů určité infrastruktury nebo služby může určit, mají-li se místní nebo regionální orgány ujmout úkolů samy, anebo je zadat třetí straně ve shodě s právními předpisy o veřejných zakázkách platnými v příslušném členském státu, buď udělením koncese, nebo formou institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

1.6

poznamenává, že partnerství veřejného a soukromého sektoru mohou být výhodnou volbou pro poskytování infrastruktury nebo veřejných služeb. Nicméně pouze podrobná analýza konkrétních cílů určité infrastruktury nebo služby může určit, mají-li se místní nebo regionální orgány ujmout úkolů samy, anebo je zadat třetí straně ve shodě s právními předpisy o veřejných zakázkách platnými v příslušném členském státu, buď udělením koncese, nebo formou institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru;

| 1.7 | je názoru, že partnerství veřejného a soukromého sektoru by mělo být považováno za otázku, ke které je potřeba přistupovat nejen z právního, ekonomického nebo technického hlediska, ale také z politického hlediska, vzhledem k tomu, že rozhodnutí o spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem podléhají postupům demokratického hlasování a také kontrole dozorčích orgánů, což vede ke zveřejnění těchto rozhodnutí a jejich hodnocení občany, jimž jsou příslušné služby poskytovány nebo mohou být poskytovány; |
| --- | --- |

1.7

je názoru, že partnerství veřejného a soukromého sektoru by mělo být považováno za otázku, ke které je potřeba přistupovat nejen z právního, ekonomického nebo technického hlediska, ale také z politického hlediska, vzhledem k tomu, že rozhodnutí o spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem podléhají postupům demokratického hlasování a také kontrole dozorčích orgánů, což vede ke zveřejnění těchto rozhodnutí a jejich hodnocení občany, jimž jsou příslušné služby poskytovány nebo mohou být poskytovány;

| 1.8 | poukazuje na to, že v některých případech výhody pro partnera ve veřejném sektoru plynoucí z realizace konkrétního projektu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru (za předpokladu, že je takové partnerství označeno za nejlepší volbu pro poskytování služeb nebo vytvoření infrastruktury pro veřejnost) mohou být tyto:






  — | zapojení soukromého kapitálu do financování projektů veřejného blaha, což vytvoří rozpočtové úspory a sníží investiční náklady, |
| --- | --- | --- |

1.8

poukazuje na to, že v některých případech výhody pro partnera ve veřejném sektoru plynoucí z realizace konkrétního projektu prostřednictvím partnerství veřejného a soukromého sektoru (za předpokladu, že je takové partnerství označeno za nejlepší volbu pro poskytování služeb nebo vytvoření infrastruktury pro veřejnost) mohou být tyto:

—

zapojení soukromého kapitálu do financování projektů veřejného blaha, což vytvoří rozpočtové úspory a sníží investiční náklady,

| — | přenos investičního rizika na soukromého partnera do té míry, do jaké je schopen se s ním vypořádat lépe než veřejný partner, |
| --- | --- |

—

přenos investičního rizika na soukromého partnera do té míry, do jaké je schopen se s ním vypořádat lépe než veřejný partner,

| — | urychlení plánované investice a s ní spojeného poskytování veřejných služeb díky větší pružnosti a rychlosti soukromého sektoru, |
| --- | --- |

—

urychlení plánované investice a s ní spojeného poskytování veřejných služeb díky větší pružnosti a rychlosti soukromého sektoru,

| — | rozšíření zdrojů financování místního veřejného sektoru, |
| --- | --- |

—

rozšíření zdrojů financování místního veřejného sektoru,

| — | vytvoření záruk řádného dokončení projektů vzhledem k tomu, že zařízení, které bylo navrženo a zkonstruováno nebo modernizováno, bude řízeno nebo udržováno soukromým subjektem, který by tedy měl mít zájem na řádném dokončení dotyčného projektu v termínu pod dohledem veřejného partnera, |
| --- | --- |

—

vytvoření záruk řádného dokončení projektů vzhledem k tomu, že zařízení, které bylo navrženo a zkonstruováno nebo modernizováno, bude řízeno nebo udržováno soukromým subjektem, který by tedy měl mít zájem na řádném dokončení dotyčného projektu v termínu pod dohledem veřejného partnera,

| — | zajištění dlouhodobého poskytování kvalitních veřejných služeb na základě víceletých smluv; |
| --- | --- |

—

zajištění dlouhodobého poskytování kvalitních veřejných služeb na základě víceletých smluv;

| 1.9 | zdůrazňuje, že v partnerství veřejného a soukromého sektoru je nezbytná vzájemná důvěra mezi partnery a transparentnost při jejich vzájemném jednání, aby byl zajištěn volný a neomezený rozvoj, který by byl v souladu se základními smluvními zásadami EU, jako je zásada rovných příležitostí, vzájemného uznávání a proporcionality; nezbytnými podmínkami pro to, aby partnerství veřejného a soukromého sektoru byla v souladu s těmito zásadami, jsou:






  — | stabilní systém místní a regionální samosprávy, |
| --- | --- | --- |

1.9

zdůrazňuje, že v partnerství veřejného a soukromého sektoru je nezbytná vzájemná důvěra mezi partnery a transparentnost při jejich vzájemném jednání, aby byl zajištěn volný a neomezený rozvoj, který by byl v souladu se základními smluvními zásadami EU, jako je zásada rovných příležitostí, vzájemného uznávání a proporcionality; nezbytnými podmínkami pro to, aby partnerství veřejného a soukromého sektoru byla v souladu s těmito zásadami, jsou:

—

stabilní systém místní a regionální samosprávy,

| — | důvěra na straně finančních trhů a příslušných partnerů, |
| --- | --- |

—

důvěra na straně finančních trhů a příslušných partnerů,

| — | vyhovující finanční stav veřejného a soukromého partnera, |
| --- | --- |

—

vyhovující finanční stav veřejného a soukromého partnera,

| — | transparentní a konkrétní podmínky smlouvy, které stanoví mechanismus pro přepracování a úpravy v případě vyšší moci, |
| --- | --- |

—

transparentní a konkrétní podmínky smlouvy, které stanoví mechanismus pro přepracování a úpravy v případě vyšší moci,

| — | přesné finanční odhady projektu, |
| --- | --- |

—

přesné finanční odhady projektu,

| — | zajištění právní ochrany obou partnerů; |
| --- | --- |

—

zajištění právní ochrany obou partnerů;

| 1.10 | zdůrazňuje, že prioritou jak smluvního partnerství veřejného a soukromého sektoru, tak institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru musí být zabezpečit občanům kvalitu, bezpečnost a kontinuitu zařízení a služeb. Veřejné orgány tedy musí dbát na poskytování služeb nezávisle na ekonomických zájmech poskytovatele a musí si vyhradit jisté pravomoci, jako například stanovování jakostních a bezpečnostních norem a pravomoc jednostranně je měnit v zájmu veřejného blaha po celou dobu trvání partnerství, možnost převzít zařízení či službu a po vypršení partnerství získat od poskytovatele statky, které veřejný orgán považuje za nezbytné pro zajištění kontinuity zařízení či služby; |
| --- | --- |

1.10

zdůrazňuje, že prioritou jak smluvního partnerství veřejného a soukromého sektoru, tak institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru musí být zabezpečit občanům kvalitu, bezpečnost a kontinuitu zařízení a služeb. Veřejné orgány tedy musí dbát na poskytování služeb nezávisle na ekonomických zájmech poskytovatele a musí si vyhradit jisté pravomoci, jako například stanovování jakostních a bezpečnostních norem a pravomoc jednostranně je měnit v zájmu veřejného blaha po celou dobu trvání partnerství, možnost převzít zařízení či službu a po vypršení partnerství získat od poskytovatele statky, které veřejný orgán považuje za nezbytné pro zajištění kontinuity zařízení či služby;

| 1.11 | domnívá se, že ačkoli činitelé konzultovaní Komisí ve své většině nepodpořili iniciativu Společenství usilující o zprůhlednění a harmonizaci předpisů týkajících se využívání externích služeb (outsourcing) při spolupráci veřejného a soukromého sektoru, instituce Společenství by neměly zapomínat, že občanu-uživateli služeb je tato spolupráce určena a že úspěch partnerství veřejného a soukromého sektoru může být ohrožen, pokud účastník partnerství náležitě nereaguje na subdodavatele, kteří službu částečně či úplně realizují. Místní a regionální orgány mají navíc zájem o posílení malých a středních podniků, které většinou vystupují jako subdodavatelé či dodavatelé. Proto bude třeba stanovit povinnost smluvního partnera či koncesionáře plnit své ekonomické závazky vůči subdodavateli nebo dodavateli za stejných ekonomických podmínek, jako jsou podmínky, jimiž se řídí plnění ekonomických závazků veřejného zadavatele vůči smluvnímu partnerovi či koncesionáři; |
| --- | --- |

1.11

domnívá se, že ačkoli činitelé konzultovaní Komisí ve své většině nepodpořili iniciativu Společenství usilující o zprůhlednění a harmonizaci předpisů týkajících se využívání externích služeb (outsourcing) při spolupráci veřejného a soukromého sektoru, instituce Společenství by neměly zapomínat, že občanu-uživateli služeb je tato spolupráce určena a že úspěch partnerství veřejného a soukromého sektoru může být ohrožen, pokud účastník partnerství náležitě nereaguje na subdodavatele, kteří službu částečně či úplně realizují. Místní a regionální orgány mají navíc zájem o posílení malých a středních podniků, které většinou vystupují jako subdodavatelé či dodavatelé. Proto bude třeba stanovit povinnost smluvního partnera či koncesionáře plnit své ekonomické závazky vůči subdodavateli nebo dodavateli za stejných ekonomických podmínek, jako jsou podmínky, jimiž se řídí plnění ekonomických závazků veřejného zadavatele vůči smluvnímu partnerovi či koncesionáři;

2.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

| 2.1 | zachová-li Komise myšlenku přijít s legislativním návrhem v oblasti koncesí na služby, Výbor regionů žádá o uznání specifiky koncesí na služby nebo koncesí na služby veřejného ekonomického zájmu. Návrh Komise by měl zajistit flexibilní, transparentní a nediskriminační postupy výběru poskytovatele služeb spolu s flexibilními horizontálními kritérii pro konečné udělení koncese; |
| --- | --- |

2.1

zachová-li Komise myšlenku přijít s legislativním návrhem v oblasti koncesí na služby, Výbor regionů žádá o uznání specifiky koncesí na služby nebo koncesí na služby veřejného ekonomického zájmu. Návrh Komise by měl zajistit flexibilní, transparentní a nediskriminační postupy výběru poskytovatele služeb spolu s flexibilními horizontálními kritérii pro konečné udělení koncese;

| 2.2 | domnívá se, že diskuse o partnerství veřejného a soukromého sektoru by měla pokračovat na úrovni Komise, protože spolupráce mezi obcemi/regiony a světem obchodu je v Evropské unii stále důležitější; |
| --- | --- |

2.2

domnívá se, že diskuse o partnerství veřejného a soukromého sektoru by měla pokračovat na úrovni Komise, protože spolupráce mezi obcemi/regiony a světem obchodu je v Evropské unii stále důležitější;

| 2.3 | požaduje přesnou definici partnerství veřejného a soukromého sektoru a objasnění terminologie, jako je například přesný význam termínů „smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru“ nebo „institucionalizované partnerství veřejného a soukromého sektoru“ a možný rozdíl mezi partnerstvími veřejného a soukromého sektoru na evropské úrovni a partnerstvími veřejného a soukromého sektoru na národní úrovni a na úrovni nižší než národní; |
| --- | --- |

2.3

požaduje přesnou definici partnerství veřejného a soukromého sektoru a objasnění terminologie, jako je například přesný význam termínů „smluvní partnerství veřejného a soukromého sektoru“ nebo „institucionalizované partnerství veřejného a soukromého sektoru“ a možný rozdíl mezi partnerstvími veřejného a soukromého sektoru na evropské úrovni a partnerstvími veřejného a soukromého sektoru na národní úrovni a na úrovni nižší než národní;

| 2.4 | v návaznosti na předchozí odstavec se domnívá, že by se neměly používat termíny „veřejná služba“ a „služba veřejného zájmu“, neboť jsou v různých legislativách definovány různě. Platnou koncepcí, jíž by bylo možné se zabývat za účelem definování institucionalizovaných partnerství veřejného a soukromého sektoru tvořících součást evropské legislativy, by byla koncepce partnerství vytvořených pro realizaci projektu či poskytování služeb občanům za celkovou nebo částečnou peněžitou úhradu ze strany uživatelů; |
| --- | --- |

2.4

v návaznosti na předchozí odstavec se domnívá, že by se neměly používat termíny „veřejná služba“ a „služba veřejného zájmu“, neboť jsou v různých legislativách definovány různě. Platnou koncepcí, jíž by bylo možné se zabývat za účelem definování institucionalizovaných partnerství veřejného a soukromého sektoru tvořících součást evropské legislativy, by byla koncepce partnerství vytvořených pro realizaci projektu či poskytování služeb občanům za celkovou nebo částečnou peněžitou úhradu ze strany uživatelů;

| 2.5 | vyzývá k tomu, aby byla řešena také otázka dostupnosti nezbytných finančních nástrojů na evropské úrovni pro zabezpečení partnerství veřejného a soukromého sektoru v Evropě (zajištění, státní záruky); |
| --- | --- |

2.5

vyzývá k tomu, aby byla řešena také otázka dostupnosti nezbytných finančních nástrojů na evropské úrovni pro zabezpečení partnerství veřejného a soukromého sektoru v Evropě (zajištění, státní záruky);

| 2.6 | oceňuje úsilí Komise, aby na úrovni EU byly při udělování veřejných zakázek a koncesí zaručeny základní zásady Smlouvy o založení Evropského společenství, jako je zásada transparentnosti, rovných příležitostí, proporcionality a vzájemného uznávání; |
| --- | --- |

2.6

oceňuje úsilí Komise, aby na úrovni EU byly při udělování veřejných zakázek a koncesí zaručeny základní zásady Smlouvy o založení Evropského společenství, jako je zásada transparentnosti, rovných příležitostí, proporcionality a vzájemného uznávání;

| 2.7 | se domnívá, že soutěžní dialog může být u komplikovaných veřejných zakázek účinný, ale že zatím bylo posbíráno málo zkušeností ohledně obsahu soutěžního dialogu; |
| --- | --- |

2.7

se domnívá, že soutěžní dialog může být u komplikovaných veřejných zakázek účinný, ale že zatím bylo posbíráno málo zkušeností ohledně obsahu soutěžního dialogu;

| 2.8 | doporučuje, aby členské státy vytvořily postup přidělování koncesí založený na transparentních a pevných pravidlech berouce v úvahu společné definice a standardy na evropské úrovni, které by Evropská komise navrhla; |
| --- | --- |

2.8

doporučuje, aby členské státy vytvořily postup přidělování koncesí založený na transparentních a pevných pravidlech berouce v úvahu společné definice a standardy na evropské úrovni, které by Evropská komise navrhla;

| 2.9 | se domnívá, že z důvodu zajištění větší právní jistoty pro iniciativy partnerství veřejného a soukromého sektoru by mohlo dojít k vytvoření poskytovatelů veřejných služeb za účasti veřejného a soukromého sektoru; |
| --- | --- |

2.9

se domnívá, že z důvodu zajištění větší právní jistoty pro iniciativy partnerství veřejného a soukromého sektoru by mohlo dojít k vytvoření poskytovatelů veřejných služeb za účasti veřejného a soukromého sektoru;

| 2.10 | upozorňuje, že postupy zadávání veřejných zakázek by se neměly vztahovat pouze na ty uchazeče (dodavatele), kteří podléhají kontrole ze strany subjektu zadávajícího veřejné zakázky jako jeho závislé jednotky a současně v tomto subjektu vykonávají většinu činností. Podle názoru VR se „interním hospodářským subjektem“ rozumí právně odlišný subjekt, u něhož příslušný orgán provádí kontrolu podobnou té, kterou provádí u svých vlastních útvarů. Pro účely stanovení, zda taková kontrola existuje, je třeba vzít v úvahu faktory jako míra zastoupení v rámci administrativních, řídících nebo dozorčích orgánů, související pokyny ve stanovách, vlastnictví, skutečný vliv a skutečná kontrola strategických rozhodnutí a jednotlivých řídících rozhodnutí. Status interního hospodářského subjektu vylučuje jakoukoli účast soukromého podniku na kapitálu poskytovatele služeb, která překračuje 33 %. Výbor regionů zejména považuje za chybný předpoklad, že zakázky přímo zadané veřejno-soukromým společnostem, pokud jsou založeny veřejnými postupy, přinášejí v každém případě těmto společnostem přímý nebo nepřímý prospěch; odmítá proto automatickou rovnici „přímá zakázka rovná se konkurenční výhoda odporující ustanovením Smlouvy“ stejně jako princip, podle kterého by každý další závazek k činnosti na trhu byl neslučitelný s rámcem uvedeným výše; |
| --- | --- |

2.10

upozorňuje, že postupy zadávání veřejných zakázek by se neměly vztahovat pouze na ty uchazeče (dodavatele), kteří podléhají kontrole ze strany subjektu zadávajícího veřejné zakázky jako jeho závislé jednotky a současně v tomto subjektu vykonávají většinu činností. Podle názoru VR se „interním hospodářským subjektem“ rozumí právně odlišný subjekt, u něhož příslušný orgán provádí kontrolu podobnou té, kterou provádí u svých vlastních útvarů. Pro účely stanovení, zda taková kontrola existuje, je třeba vzít v úvahu faktory jako míra zastoupení v rámci administrativních, řídících nebo dozorčích orgánů, související pokyny ve stanovách, vlastnictví, skutečný vliv a skutečná kontrola strategických rozhodnutí a jednotlivých řídících rozhodnutí. Status interního hospodářského subjektu vylučuje jakoukoli účast soukromého podniku na kapitálu poskytovatele služeb, která překračuje 33 %. Výbor regionů zejména považuje za chybný předpoklad, že zakázky přímo zadané veřejno-soukromým společnostem, pokud jsou založeny veřejnými postupy, přinášejí v každém případě těmto společnostem přímý nebo nepřímý prospěch; odmítá proto automatickou rovnici „přímá zakázka rovná se konkurenční výhoda odporující ustanovením Smlouvy“ stejně jako princip, podle kterého by každý další závazek k činnosti na trhu byl neslučitelný s rámcem uvedeným výše;

| 2.11 | zdůrazňuje, že vysvětlující sdělení týkající se přidělování koncesí nebo institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru by mohlo zajistit další poučení o dodržování zásad stanovených ve Smlouvě o ES týkajících se rovného zacházení, transparentnosti, proporcionality a vzájemného uznávání, a tak zvýší šance projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru a do budoucna umožní dokončení více projektů na základě půjček Evropské investiční banky (EIB); |
| --- | --- |

2.11

zdůrazňuje, že vysvětlující sdělení týkající se přidělování koncesí nebo institucionalizovaného partnerství veřejného a soukromého sektoru by mohlo zajistit další poučení o dodržování zásad stanovených ve Smlouvě o ES týkajících se rovného zacházení, transparentnosti, proporcionality a vzájemného uznávání, a tak zvýší šance projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru a do budoucna umožní dokončení více projektů na základě půjček Evropské investiční banky (EIB);

| 2.12 | zdůrazňuje, že zárukou vysoce kvalitních veřejných služeb je demokratický systém v jednotlivých členských státech EU, který klade občana na první místo a poskytuje mu ochranu prostřednictvím vládních orgánů, které řídí poskytování služeb nebo mají vliv na jejich řízení, dohlížejí na ně a kontrolují je; |
| --- | --- |

2.12

zdůrazňuje, že zárukou vysoce kvalitních veřejných služeb je demokratický systém v jednotlivých členských státech EU, který klade občana na první místo a poskytuje mu ochranu prostřednictvím vládních orgánů, které řídí poskytování služeb nebo mají vliv na jejich řízení, dohlížejí na ně a kontrolují je;

| 2.13 | je toho názoru, že v případě poskytování finanční podpory ze strany EU je nutno financování projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru přiřadit prioritu. |
| --- | --- |

2.13

je toho názoru, že v případě poskytování finanční podpory ze strany EU je nutno financování projektů partnerství veřejného a soukromého sektoru přiřadit prioritu.

V Bruselu dne 12. října 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/31

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu Vytvoření „evropských územních paktů“: návrh revize třístranných smluv a dohod

(2007/C 51/06)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na rozhodnutí britského předsednictví z 21. a 22. listopadu 2005 konzultovat s Výborem toto téma, v souladu s článkem 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí předsednictva ze dne 25. dubna 2006 pověřit Komisi pro ústavní záležitosti, evropskou správu a prostor svobody, bezpečnosti a práva vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na závěry schůzky skupiny na vysoké úrovni o evropské správě a EU (High Level Meeting on the European Governance and the EU), která se konala ve dnech 21. a 22. listopadu 2005 v Londýně;

s ohledem na závěry schůzky na vysoké úrovni o evropské správě a EU, která se konala ve dnech 2. a 3. října 2006 v Turku;

s ohledem na příspěvek Evropské komise během schůzky skupiny na vysoké úrovni o evropské správě a EU, která se konala v Turku;

s ohledem na Bílou knihu Evropské komise o „Nových formách evropské správy“ z 25. července 2001, KOM(2001) 428 v konečném znění (1);

s ohledem na sdělení Evropské komise „Rámec pro cílené třístranné smlouvy a dohody mezi Společenstvím, státy a regionálními a místními úřady“ z 11. prosince 2002, KOM(2002) 709 v konečném znění;

s ohledem na sdělení Evropské komise Evropské radě „Program pro občany přinášející výsledky pro Evropu“ z 10. května 2006, KOM(2006) 211 v konečném znění;

s ohledem na své stanovisko k tématu „Zlepšení tvorby právních předpisů 2004“ a „Zlepšení právní úpravy v oblasti růstu a pracovních míst v Evropské unii“ (CdR 121/2005 fin) přijaté dne 12. října 2005 (2);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 135/2006 rev. 1), který přijala Komise pro ústavní záležitosti, evropskou správu a prostor svobody, bezpečnosti a práva dne 30. června 2006. Zpravodajem byl pan Raymond FORNI, předseda regionální rady Franche-Comté (FR/SES).

| 1) | vzhledem k tomu, že třístranné smlouvy a dohody představují vhodný nástroj, jehož cílem je podporovat v Evropě správu na více úrovních, a zejména zapojit územní orgány do provádění politik Společenství a zároveň vzít v úvahu institucionální strukturu v každém členském státě; |
| --- | --- |

1)

vzhledem k tomu, že třístranné smlouvy a dohody představují vhodný nástroj, jehož cílem je podporovat v Evropě správu na více úrovních, a zejména zapojit územní orgány do provádění politik Společenství a zároveň vzít v úvahu institucionální strukturu v každém členském státě;

| 2) | vzhledem k tomu, že tento nový volitelný nástroj správy zajišťuje flexibilitu, účinnost a větší demokracii v Evropské unii a přispívá tak ke snadnějšímu přístupu občanů k evropskému projektu; |
| --- | --- |

2)

vzhledem k tomu, že tento nový volitelný nástroj správy zajišťuje flexibilitu, účinnost a větší demokracii v Evropské unii a přispívá tak ke snadnějšímu přístupu občanů k evropskému projektu;

| 3) | vzhledem k tomu, že obnovení třístranných smluv a dohod je jednou z politických priorit pro rok 2006 a že je zejména zapotřebí prohloubit přínos a potenciál tohoto nástroje při provádění Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

3)

vzhledem k tomu, že obnovení třístranných smluv a dohod je jednou z politických priorit pro rok 2006 a že je zejména zapotřebí prohloubit přínos a potenciál tohoto nástroje při provádění Lisabonské strategie;

| 4) | vzhledem k tomu, že generalizace třístranných smluv a dohod spadá do skupiny nástrojů exekutivního plánování, které umožňují zvyšovat koherenci a jednotnost politického plánování od evropské úrovně až po místní rámec, a diversifikovat nástroje při součinnosti všech institucí zainteresovaných na politice hospodářské a sociální soudržnosti na regionální úrovni; |
| --- | --- |

4)

vzhledem k tomu, že generalizace třístranných smluv a dohod spadá do skupiny nástrojů exekutivního plánování, které umožňují zvyšovat koherenci a jednotnost politického plánování od evropské úrovně až po místní rámec, a diversifikovat nástroje při součinnosti všech institucí zainteresovaných na politice hospodářské a sociální soudržnosti na regionální úrovni;

| 5) | vzhledem k tomu, že výsledky experimentální fáze třístranných smluv a dohod jsou smíšené a že je třeba předefinovat tento nástroj, jeho pravidla a cíle a také jeho dosah; |
| --- | --- |

5)

vzhledem k tomu, že výsledky experimentální fáze třístranných smluv a dohod jsou smíšené a že je třeba předefinovat tento nástroj, jeho pravidla a cíle a také jeho dosah;

| 6) | vzhledem k tomu, že v zájmu místních a regionálních orgánů přinesl konkrétní příspěvek k revizi nástroje, aby tak optimalizoval jeho potenciál na schůzi skupiny na vysoké úrovni pro správu a EU ve dnech 2. a 3. října 2006, jež ve svých závěrech na jedné straně uvedla, že dalšímu vývoji nástroje nic nebránilo, a na straně druhé prokázala zájem některých členských států dobrovolně zahájit novou experimentální fázi; |
| --- | --- |

6)

vzhledem k tomu, že v zájmu místních a regionálních orgánů přinesl konkrétní příspěvek k revizi nástroje, aby tak optimalizoval jeho potenciál na schůzi skupiny na vysoké úrovni pro správu a EU ve dnech 2. a 3. října 2006, jež ve svých závěrech na jedné straně uvedla, že dalšímu vývoji nástroje nic nebránilo, a na straně druhé prokázala zájem některých členských států dobrovolně zahájit novou experimentální fázi;

jednomyslně přijal toto stanovisko na 66. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 11. a 12. října 2006 (jednání ze dne 12. října).

NÁZORY A DOPORUČENÍ VÝBORU REGIONŮ

1.   Podpora a zhodnocení zásady partnerství v činnosti Evropské unie

Výbor regionů

| 1.1 | považuje, s ohledem na ekonomické, sociální, environmentální a demokratické výzvy, kterým Evropa čelí, za nezbytné posílit činnost Evropské unie, členských států a místních a regionálních orgánů prostřednictvím skutečného partnerství, aby se tato činnost stala efektivnější; |
| --- | --- |

1.1

považuje, s ohledem na ekonomické, sociální, environmentální a demokratické výzvy, kterým Evropa čelí, za nezbytné posílit činnost Evropské unie, členských států a místních a regionálních orgánů prostřednictvím skutečného partnerství, aby se tato činnost stala efektivnější;

| 1.2 | zdůrazňuje, že zakotvení zásady interinstitucionálního partnerství podle zásad subsidiarity a proporcionality je základním pilířem pro vytvoření Evropy, kterou budou všichni občané vnímat jako „společný domov“; |
| --- | --- |

1.2

zdůrazňuje, že zakotvení zásady interinstitucionálního partnerství podle zásad subsidiarity a proporcionality je základním pilířem pro vytvoření Evropy, kterou budou všichni občané vnímat jako „společný domov“;

| 1.3 | se domnívá, že uvedení zásady partnerství do praxe by umožnilo překonat nedostatky stávajícího systému a bylo by skutečnou přidanou hodnotou realizace společných cílů, které jsou jednoznačně definovány ve smyslu „projektu pro občany“, jejž navrhla Evropská komise ve svém sdělení z 10. května 2006, aniž by došlo ke změně rozdělení institucionálních odpovědností jednotlivých zainteresovaných partnerů; |
| --- | --- |

1.3

se domnívá, že uvedení zásady partnerství do praxe by umožnilo překonat nedostatky stávajícího systému a bylo by skutečnou přidanou hodnotou realizace společných cílů, které jsou jednoznačně definovány ve smyslu „projektu pro občany“, jejž navrhla Evropská komise ve svém sdělení z 10. května 2006, aniž by došlo ke změně rozdělení institucionálních odpovědností jednotlivých zainteresovaných partnerů;

| 1.4 | dále konstatuje, že současná diskuse s občany v členských státech v rámci období pro úvahu ukazuje, že sblížení s evropskými občany je možné díky konkrétním a viditelným činnostem a že přímé zapojení místních a regionálních orgánů do budování Evropy je v tomto ohledu nezbytným prvkem. |
| --- | --- |

1.4

dále konstatuje, že současná diskuse s občany v členských státech v rámci období pro úvahu ukazuje, že sblížení s evropskými občany je možné díky konkrétním a viditelným činnostem a že přímé zapojení místních a regionálních orgánů do budování Evropy je v tomto ohledu nezbytným prvkem.

2.   Hodnocení experimentální fáze třístranných smluv a dohod Výborem regionů

Výbor regionů

| 2.1 | od počátku podporoval koncept třístranných smluv a dohod jakožto metodu partnerství, aby mohly být právní předpisy a programy se značným územním dopadem prováděny s větší pružností a flexibilitou; |
| --- | --- |

2.1

od počátku podporoval koncept třístranných smluv a dohod jakožto metodu partnerství, aby mohly být právní předpisy a programy se značným územním dopadem prováděny s větší pružností a flexibilitou;

| 2.2 | konstatuje, že výsledky experimentální fáze třístranných smluv a dohod neodpovídají jeho očekáváním; domnívá se však, že aniž by pochyboval o vhodnosti tohoto nástroje, je třeba uskutečnit nejvhodnější iniciativy na růst a rozšíření jeho používání; |
| --- | --- |

2.2

konstatuje, že výsledky experimentální fáze třístranných smluv a dohod neodpovídají jeho očekáváním; domnívá se však, že aniž by pochyboval o vhodnosti tohoto nástroje, je třeba uskutečnit nejvhodnější iniciativy na růst a rozšíření jeho používání;

| 2.3 | zejména poznamenává, že do dnešního dne byla podepsána pouze jedna třístranná dohoda, a to s regionem Lombardie a lituje chybějící mobilizace ze strany Evropské komise, která by vedla k podepsání třech dalších projektů pilotních dohod (Birmingham, Lille a Pescara), jejichž inovační obsah by mohl být skutečnou přidanou hodnotou; v této souvislosti bere na vědomí nové iniciativy ze strany místních a regionálních orgánů (například Asturského knížectví a autonomní provincie Trento) a klade důraz na činnost některých evropských a národních sdružení s cílem podporovat a propagovat tento nástroj; |
| --- | --- |

2.3

zejména poznamenává, že do dnešního dne byla podepsána pouze jedna třístranná dohoda, a to s regionem Lombardie a lituje chybějící mobilizace ze strany Evropské komise, která by vedla k podepsání třech dalších projektů pilotních dohod (Birmingham, Lille a Pescara), jejichž inovační obsah by mohl být skutečnou přidanou hodnotou; v této souvislosti bere na vědomí nové iniciativy ze strany místních a regionálních orgánů (například Asturského knížectví a autonomní provincie Trento) a klade důraz na činnost některých evropských a národních sdružení s cílem podporovat a propagovat tento nástroj;

| 2.4 | připomíná, že spuštění konceptu třístranných smluv a dohod vzbudilo velký zájem ze strany územních orgánů, které jsou pověřeny transpozicí a prováděním velké části legislativy a činnosti Evropské unie, jelikož by tím byla zvýšena jejich účinnost; tyto smlouvy a dohody představují nástroj, který umožňuje institucím Společenství, národním vládám a místním a regionálním orgánům definovat cíle, stanovit a realizovat vhodné kroky a činnosti, a zhodnocují tak úlohu všech institucionálních aktérů; |
| --- | --- |

2.4

připomíná, že spuštění konceptu třístranných smluv a dohod vzbudilo velký zájem ze strany územních orgánů, které jsou pověřeny transpozicí a prováděním velké části legislativy a činnosti Evropské unie, jelikož by tím byla zvýšena jejich účinnost; tyto smlouvy a dohody představují nástroj, který umožňuje institucím Společenství, národním vládám a místním a regionálním orgánům definovat cíle, stanovit a realizovat vhodné kroky a činnosti, a zhodnocují tak úlohu všech institucionálních aktérů;

| 2.5 | v této souvislosti nesdílí hodnocení Evropské komise, podle níž „žádný místní, regionální ani ústřední orgán neprojevil o tento návrh zvláštní zájem“; |
| --- | --- |

2.5

v této souvislosti nesdílí hodnocení Evropské komise, podle níž „žádný místní, regionální ani ústřední orgán neprojevil o tento návrh zvláštní zájem“;

| 2.6 | upozorňuje na nestabilitu této experimentální fáze vyvinuté v příliš omezeném spektru a poté, co se seznámil s hodnocením Evropské komise je toho názoru, že revize tohoto nástroje je o to více potřebná, se zvláštním ohledem na následující body:






  — | zavedení větší transparentnosti a více informací o tomto novém nástroji při příležitosti „Plánu D“ i nad jeho rámec a konkrétněji zavedení informačních kampaní s ohledem na potenciální příjemce, jimiž jsou místní a regionální orgány a rovněž členské státy, |
| --- | --- | --- |

2.6

upozorňuje na nestabilitu této experimentální fáze vyvinuté v příliš omezeném spektru a poté, co se seznámil s hodnocením Evropské komise je toho názoru, že revize tohoto nástroje je o to více potřebná, se zvláštním ohledem na následující body:

—

zavedení větší transparentnosti a více informací o tomto novém nástroji při příležitosti „Plánu D“ i nad jeho rámec a konkrétněji zavedení informačních kampaní s ohledem na potenciální příjemce, jimiž jsou místní a regionální orgány a rovněž členské státy,

| — | představení skutečného vedení (leadership) na všech úrovních, |
| --- | --- |

—

představení skutečného vedení (leadership) na všech úrovních,

| — | zajištění dobré koordinace finančních zdrojů, |
| --- | --- |

—

zajištění dobré koordinace finančních zdrojů,

| — | opětovné vyjádření podpory ze strany Evropské komise, iniciátora tohoto nástroje, pro vytvoření pružného a praktického prostředku, jenž bude využívat úsporně státní prostředky, |
| --- | --- |

—

opětovné vyjádření podpory ze strany Evropské komise, iniciátora tohoto nástroje, pro vytvoření pružného a praktického prostředku, jenž bude využívat úsporně státní prostředky,

| — | vytvoření vhodné koordinace v Evropské komisi, |
| --- | --- |

—

vytvoření vhodné koordinace v Evropské komisi,

| — | hledání dobré „vertikální“ koordinace mezi jednotlivými úrovněmi vlády, zejména mezi národní a regionální/místní úrovní s uplatněním „regulačního“ prvku zásady subsidiarity, |
| --- | --- |

—

hledání dobré „vertikální“ koordinace mezi jednotlivými úrovněmi vlády, zejména mezi národní a regionální/místní úrovní s uplatněním „regulačního“ prvku zásady subsidiarity,

| — | organizace partnerů pod vedením uznávaného činitele, s ohledem na jejich kompetence a zodpovědnost, |
| --- | --- |

—

organizace partnerů pod vedením uznávaného činitele, s ohledem na jejich kompetence a zodpovědnost,

| — | jasné vyjádření přidané hodnoty tohoto nástroje pro Evropskou komisi, členské státy a regionální a místní samosprávy. |
| --- | --- |

—

jasné vyjádření přidané hodnoty tohoto nástroje pro Evropskou komisi, členské státy a regionální a místní samosprávy.

| 2.7 | připomíná, že Evropský parlament ve svém usnesení z prosince 2003 příznivě přijal tento nástroj a výslovně požádal o uspořádání pilotního projektu založeného na dostatečně početných a odlišných případech; stejně tak by měly být vyčleněny finanční prostředky pro vytvoření odpovídající reklamy; |
| --- | --- |

2.7

připomíná, že Evropský parlament ve svém usnesení z prosince 2003 příznivě přijal tento nástroj a výslovně požádal o uspořádání pilotního projektu založeného na dostatečně početných a odlišných případech; stejně tak by měly být vyčleněny finanční prostředky pro vytvoření odpovídající reklamy;

| 2.8 | poukazuje na odpovědi na dotazník zaslaný finským předsednictvím členským státům, z nichž vyplývá, že většina členských států je příznivě nakloněna používání třístranných/vícestranných dohod zahrnujících členské státy, regionální a místní orgány a Evropskou komisi s cílem podporovat zásadu partnerství při provádění evropských politik; |
| --- | --- |

2.8

poukazuje na odpovědi na dotazník zaslaný finským předsednictvím členským státům, z nichž vyplývá, že většina členských států je příznivě nakloněna používání třístranných/vícestranných dohod zahrnujících členské státy, regionální a místní orgány a Evropskou komisi s cílem podporovat zásadu partnerství při provádění evropských politik;

| 2.9 | uvažuje přispět ke splnění základních podmínek stanovených Evropskou komisí s cílem zajistit úspěch tohoto nástroje tím, že nabídne určitý počet hlavních směrů; je také připraven zaujmout stěžejní roli a poskytnout politické oživení potřebné k většímu využití tohoto nástroje; zdůrazňuje však, že žádná iniciativa nemůže být úspěšná bez podpory a závazku dotčených členských států a Evropské komise. |
| --- | --- |

2.9

uvažuje přispět ke splnění základních podmínek stanovených Evropskou komisí s cílem zajistit úspěch tohoto nástroje tím, že nabídne určitý počet hlavních směrů; je také připraven zaujmout stěžejní roli a poskytnout politické oživení potřebné k většímu využití tohoto nástroje; zdůrazňuje však, že žádná iniciativa nemůže být úspěšná bez podpory a závazku dotčených členských států a Evropské komise.

3.   Doporučení Výboru regionů týkající se vytvoření „evropských územních paktů“

Výbor regionů

| 3.1 | se vyjadřuje ve prospěch revize třístranných smluv a dohod a jejich předefinování na „evropské územní pakty“, aby se přizpůsobily potřebám a zájmům jednotlivých úrovní vlády, které mohou být stranami dohody; |
| --- | --- |

3.1

se vyjadřuje ve prospěch revize třístranných smluv a dohod a jejich předefinování na „evropské územní pakty“, aby se přizpůsobily potřebám a zájmům jednotlivých úrovní vlády, které mohou být stranami dohody;

| 3.2 | si přeje, aby tyto „evropské územní pakty“ umožňovaly:






  — | na různých institucionálních úrovních vzájemnou shodu a synchronizaci procesů plánování, projektování, rozhodování, provádění a řízení cílů a plánů, které sledují hlavní evropské politiky; |
| --- | --- | --- |

3.2

si přeje, aby tyto „evropské územní pakty“ umožňovaly:

—

na různých institucionálních úrovních vzájemnou shodu a synchronizaci procesů plánování, projektování, rozhodování, provádění a řízení cílů a plánů, které sledují hlavní evropské politiky;

| — | pružné, efektivní a dobrovolné zavedení hlavních politických cílů a priorit Evropské unie za pomocí cílených partnerství, jež usnadní zejména provádění cílů politiky soudržnosti, místní přístup k Lisabonské strategii, přesné činnosti v oblasti komunikace a koordinace hlavních evropských politik na místní úrovni, jako jsou např. dopravní a energetická politika atd.stejně tak i zavedení integrovaných politických strategií, jako jsou námořní a pobřežní politiky; |
| --- | --- |

—

pružné, efektivní a dobrovolné zavedení hlavních politických cílů a priorit Evropské unie za pomocí cílených partnerství, jež usnadní zejména provádění cílů politiky soudržnosti, místní přístup k Lisabonské strategii, přesné činnosti v oblasti komunikace a koordinace hlavních evropských politik na místní úrovni, jako jsou např. dopravní a energetická politika atd.stejně tak i zavedení integrovaných politických strategií, jako jsou námořní a pobřežní politiky;

| — | účinnou správu třístranných smluv nebo dohod, tak jak byly původně navrženy Komisí s cílem nalézt řešení blízká realitě, jež nevyžadují použití těžkopádných a drahých „legislativních a/nebo správních“ mechanismů, a rozvinutí partnerských svazků, za něž by byly zodpovědné regiony a místní samosprávy s technickou a finanční podporou na národní a evropské úrovni. To by mohlo být užitečné zejména v regionech se značným přírodním a/nebo hospodářským a sociálním znevýhodněním, či popřípadě v řídce osídlených regionech, jako jsou nejokrajovější regiony, pro které může být občas obtížné transponovat nebo uplatňovat evropskou legislativu a evropské politiky; |
| --- | --- |

—

účinnou správu třístranných smluv nebo dohod, tak jak byly původně navrženy Komisí s cílem nalézt řešení blízká realitě, jež nevyžadují použití těžkopádných a drahých „legislativních a/nebo správních“ mechanismů, a rozvinutí partnerských svazků, za něž by byly zodpovědné regiony a místní samosprávy s technickou a finanční podporou na národní a evropské úrovni. To by mohlo být užitečné zejména v regionech se značným přírodním a/nebo hospodářským a sociálním znevýhodněním, či popřípadě v řídce osídlených regionech, jako jsou nejokrajovější regiony, pro které může být občas obtížné transponovat nebo uplatňovat evropskou legislativu a evropské politiky;

| 3.3 | zdůrazňuje, že tyto nástroje by samy o sobě představovaly značnou přidanou hodnotu, a to jak pro místní a regionální orgány, tak pro Evropskou unii, jelikož by umožnily lépe přizpůsobit činnost Unie místním a regionálním skutečnostem a více by tak reagovaly na konkrétní obavy občanů; |
| --- | --- |

3.3

zdůrazňuje, že tyto nástroje by samy o sobě představovaly značnou přidanou hodnotu, a to jak pro místní a regionální orgány, tak pro Evropskou unii, jelikož by umožnily lépe přizpůsobit činnost Unie místním a regionálním skutečnostem a více by tak reagovaly na konkrétní obavy občanů;

| 3.4 | prohlašuje, že je připraven spolupracovat s Evropskou komisí, předsednictvím EU a ostatními zainteresovanými institucemi, zejména se skupinou na vysoké úrovni pro řízení, aby tak byla určena a vyhodnocena konkrétní přidaná hodnota těchto smluv nebo dohod tím, že budou stanovena vhodná kritéria a ukazatele; |
| --- | --- |

3.4

prohlašuje, že je připraven spolupracovat s Evropskou komisí, předsednictvím EU a ostatními zainteresovanými institucemi, zejména se skupinou na vysoké úrovni pro řízení, aby tak byla určena a vyhodnocena konkrétní přidaná hodnota těchto smluv nebo dohod tím, že budou stanovena vhodná kritéria a ukazatele;

| 3.5 | se domnívá, že volba zda použít či nepoužít tyto evropské územní pakty a jejich vyjednání na základě společné vůle ze strany různých partnerů by byla velice prospěšná pro posílení neměnného a pravidelného dialogu mezi třemi úrovněmi vlády, od jejich vypracování až po jejich provádění, včetně případů, které se týkají více než jednoho členského státu; tento nástroj musí být v každém případě vytvořen s ohledem na dodržování a uplatňování platných předpisů, jak na regionální a národní úrovni, tak i na úrovni Společenství, a to v závislosti na rozdělení pravomocí platných v každém členském státě a uplatňování platných odvětvových předpisů nebo pravidel, která řídí správu a kontrolu finančních prostředků; |
| --- | --- |

3.5

se domnívá, že volba zda použít či nepoužít tyto evropské územní pakty a jejich vyjednání na základě společné vůle ze strany různých partnerů by byla velice prospěšná pro posílení neměnného a pravidelného dialogu mezi třemi úrovněmi vlády, od jejich vypracování až po jejich provádění, včetně případů, které se týkají více než jednoho členského státu; tento nástroj musí být v každém případě vytvořen s ohledem na dodržování a uplatňování platných předpisů, jak na regionální a národní úrovni, tak i na úrovni Společenství, a to v závislosti na rozdělení pravomocí platných v každém členském státě a uplatňování platných odvětvových předpisů nebo pravidel, která řídí správu a kontrolu finančních prostředků;

| 3.6 | se domnívá, že není možné dosáhnout skutečného partnerství bez finančního příspěvku každé strany dohody, aby byly realizovány společně definované cíle; navrhuje, aby se úvahy nad otázkou financování evropských územních paktů zaměřily na možnou součinnost mezi stávajícími rozpočtovými položkami v dotyčných oblastech a strukturálními fondy v případě evropské úrovně, a dostupnými rozpočtovými položkami pro místní, regionální a národní úroveň; k tomu by mělo dojít, aniž by byl zaveden dodatečný finanční nástroj regionální politiky Společenství a bez žádosti o další finanční prostředky sloužící tomuto účelu; |
| --- | --- |

3.6

se domnívá, že není možné dosáhnout skutečného partnerství bez finančního příspěvku každé strany dohody, aby byly realizovány společně definované cíle; navrhuje, aby se úvahy nad otázkou financování evropských územních paktů zaměřily na možnou součinnost mezi stávajícími rozpočtovými položkami v dotyčných oblastech a strukturálními fondy v případě evropské úrovně, a dostupnými rozpočtovými položkami pro místní, regionální a národní úroveň; k tomu by mělo dojít, aniž by byl zaveden dodatečný finanční nástroj regionální politiky Společenství a bez žádosti o další finanční prostředky sloužící tomuto účelu;

| 3.7 | se domnívá, že společným cílem by měla být optimalizace dopadu činnosti, které bude dosaženo za pomocí konkrétního oznámení přidané hodnoty Společenství pro danou činnost v praxi; tato přidaná hodnota je zřejmá, jakmile má více veřejných správ (evropských, národních, regionálních nebo místních) legislativní pravomoci a pravomoci vytvářet nebo provádět některé politiky; dále žádá Evropskou komisi, aby stanovila přesné ukazatele s cílem definovat tuto přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

3.7

se domnívá, že společným cílem by měla být optimalizace dopadu činnosti, které bude dosaženo za pomocí konkrétního oznámení přidané hodnoty Společenství pro danou činnost v praxi; tato přidaná hodnota je zřejmá, jakmile má více veřejných správ (evropských, národních, regionálních nebo místních) legislativní pravomoci a pravomoci vytvářet nebo provádět některé politiky; dále žádá Evropskou komisi, aby stanovila přesné ukazatele s cílem definovat tuto přidanou hodnotu;

| 3.8 | vyzývá Evropskou komisi, aby rozšířila použití evropských územních paktů v jiných oblastech a evropských politikách než je životní prostředí, a podpořila jejich používání zejména v rámci Lisabonské strategie, politiky soudržnosti a hlavních evropských infrastruktur a námořní politiky; |
| --- | --- |

3.8

vyzývá Evropskou komisi, aby rozšířila použití evropských územních paktů v jiných oblastech a evropských politikách než je životní prostředí, a podpořila jejich používání zejména v rámci Lisabonské strategie, politiky soudržnosti a hlavních evropských infrastruktur a námořní politiky;

| 3.9 | považuje za vhodné zintensivnit konzultace mezi Evropskou komisí, Radou Evropské unie, Evropským parlamentem a Výborem regionů, pokud jde o definici a provádění evropských územních paktů; dále se domnívá, že za tímto účelem je nezbytná podpora zapojených národních vlád; |
| --- | --- |

3.9

považuje za vhodné zintensivnit konzultace mezi Evropskou komisí, Radou Evropské unie, Evropským parlamentem a Výborem regionů, pokud jde o definici a provádění evropských územních paktů; dále se domnívá, že za tímto účelem je nezbytná podpora zapojených národních vlád;

| 3.10 | znovu připomíná svůj požadavek Evropské komisi, aby její generální tajemník posílil příčnou koordinaci v řízení tohoto nového nástroje; |
| --- | --- |

3.10

znovu připomíná svůj požadavek Evropské komisi, aby její generální tajemník posílil příčnou koordinaci v řízení tohoto nového nástroje;

| 3.11 | navrhuje, aby byly vytvořeny mechanismy pravidelných konzultací mezi jednotlivými vládními orgány, kterých se územní pakt dotýká; tyto mechanismy musí zůstat pružné a musí zahrnovat omezený počet pracovníků. Územní pakty by měly být sestaveny takovým způsobem, aby je Komise mohla formalizovat se všemi státy a místními a regionálními samosprávami, jež splňují podmínky a kritéria stanovená v souladu se zásadou objektivity, přístupu k informacím a zásadou transparentnosti. Regiony se zavazují, že budou spolupracovat s Komisí a se všemi členskými státy pro stanovení těchto kritérií; |
| --- | --- |

3.11

navrhuje, aby byly vytvořeny mechanismy pravidelných konzultací mezi jednotlivými vládními orgány, kterých se územní pakt dotýká; tyto mechanismy musí zůstat pružné a musí zahrnovat omezený počet pracovníků. Územní pakty by měly být sestaveny takovým způsobem, aby je Komise mohla formalizovat se všemi státy a místními a regionálními samosprávami, jež splňují podmínky a kritéria stanovená v souladu se zásadou objektivity, přístupu k informacím a zásadou transparentnosti. Regiony se zavazují, že budou spolupracovat s Komisí a se všemi členskými státy pro stanovení těchto kritérií;

| 3.12 | považuje opravdu za důležité zlepšit interakci a výměnu informací mezi místními a regionálními orgány, které jsou stranami územního paktu, a navrhuje, aby se uvažovalo o každoročním monitorování prostřednictvím konání každoročních schůzí mezi zainteresovanými vládními orgány či prostřednictvím organizování veřejných slyšení; |
| --- | --- |

3.12

považuje opravdu za důležité zlepšit interakci a výměnu informací mezi místními a regionálními orgány, které jsou stranami územního paktu, a navrhuje, aby se uvažovalo o každoročním monitorování prostřednictvím konání každoročních schůzí mezi zainteresovanými vládními orgány či prostřednictvím organizování veřejných slyšení;

| 3.13 | vyzývá Evropskou komisi, aby zahájila skutečnou informační kampaň a také zvýšila povědomí o vytvoření evropských územních paktů zaměřených na všechny případné zainteresované subjekty, aby bylo možné jasně vysvětlit cíle a politický význam tohoto nástroje; |
| --- | --- |

3.13

vyzývá Evropskou komisi, aby zahájila skutečnou informační kampaň a také zvýšila povědomí o vytvoření evropských územních paktů zaměřených na všechny případné zainteresované subjekty, aby bylo možné jasně vysvětlit cíle a politický význam tohoto nástroje;

| 3.14 | považuje za nutné, aby při definování evropských územních paktů byl uznám formální význam sociálních partnerů na místní úrovni, kteří jsou aktéry územního rozvoje; |
| --- | --- |

3.14

považuje za nutné, aby při definování evropských územních paktů byl uznám formální význam sociálních partnerů na místní úrovni, kteří jsou aktéry územního rozvoje;

| 3.15 | doporučuje, aby evropské instituce, vzhledem k významné úloze, kterou by měla účast občanů hrát při identifikaci cílů evropských územních paktů, podnikly kroky, které by povzbudily jejich účast a prováděly navržené nástroje umožňující účast občanů; |
| --- | --- |

3.15

doporučuje, aby evropské instituce, vzhledem k významné úloze, kterou by měla účast občanů hrát při identifikaci cílů evropských územních paktů, podnikly kroky, které by povzbudily jejich účast a prováděly navržené nástroje umožňující účast občanů;

| 3.16 | pověřuje svého předsedu, aby předložil toto stanovisko Radě, Evropské komisi, Evropskému parlamentu a také vládám členských států a skupině na vysoké úrovni pro správu a Evropskou unii. |
| --- | --- |

3.16

pověřuje svého předsedu, aby předložil toto stanovisko Radě, Evropské komisi, Evropskému parlamentu a také vládám členských států a skupině na vysoké úrovni pro správu a Evropskou unii.

V Bruselu dne 12. října 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. C 287, 12.10.2001, str. 1–29.

1

(2)  Úř. věst. C 81, 4.4.2006, str. 6–10.

2

---

| 6.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 51/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 51/35

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu Situace nezletilých cizinců bez doprovodu – úloha a návrhy místních a regionálních orgánů

(2007/C 51/07)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na rozhodnutí předsednictva, učiněné dne 25. dubna 2006 v souladu s čl. 265 odst. 5 Smlouvy o založení Evropského společenství, pověřit Komisi pro ústavní záležitosti, evropskou správu a prostor svobody, bezpečnosti a práva vypracováním stanoviska k tomuto tématu,

s ohledem na stanovisko CdR 241/2004 fin k zelené knize Rovnost a nediskriminace v rozšířené Evropské unii, KOM(2004) 379 v konečném znění,

s ohledem na stanovisko CdR 337/2004 fin ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů – Studie souvislostí mezi legální a nelegální migrací, KOM(2004) 412 v konečném znění,

s ohledem na stanovisko CdR 80/2005 fin ke sdělení Komise o Sociální agendě, KOM(2005) 33 v konečném znění,

s ohledem na stanovisko CdR 144/2005 fin ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o zřízení rámcového programu týkajícího se solidarity a řízení migračních toků pro období 2007–2013, KOM(2005) 123 v konečném znění,

s ohledem na stanovisko CdR 51/2006 fin ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Společný program pro integraci – Rámec pro integraci státních příslušníků třetích zemí v Evropské unii“, KOM(2005) 389 v konečném znění, ke sdělení „Vzájemné souvislosti migrace a rozvoje: Některé konkrétní pokyny“, KOM(2005) 390 v konečném znění, a k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o společných normách a postupech v členských státech při vrácení nelegálně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, KOM(2005) 391 v konečném znění,

s ohledem na sdělení Komise o místním a regionálním rozměru prostoru svobody bezpečnosti a práva, KOM(2002) 738 v konečném znění,

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu o řízeném vstupu osob potřebujících mezinárodní ochranu do EU a zvyšování ochranné kapacity oblastí jejich původu – „Zlepšování přístupu k trvalým řešením“, KOM(2004) 410 v konečném znění,

s ohledem na směrnici Rady 2004/83/ES ze dne 29. dubna 2004 o minimálních normách, které musí splňovat státní příslušníci třetích zemí nebo osoby bez státní příslušnosti, aby mohli žádat o postavení uprchlíka nebo osoby, která z jiných důvodů potřebuje mezinárodní ochranu, a o obsahu poskytnuté ochrany,

s ohledem na směrnici Rady 2004/81/ES ze dne 29. dubna 2004 o povolení k pobytu pro státní příslušníky třetích zemí, kteří jsou oběťmi obchodování s lidmi nebo obdrželi pomoc k nedovolenému přistěhovalectví a kteří spolupracují s příslušnými orgány,

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zřízení Fondu pro vnější hranice pro období 2007–2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“, KOM(2005) 123 v konečném znění – 2005/0047 (COD),

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro začlenění státních příslušníků třetích zemí pro období 2007–2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“, KOM(2005) 123 v konečném znění – 2005/0048 (CNS),

s ohledem na návrh rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o zřízení Evropského fondu pro navracení státních příslušníků třetích zemí do země původu pro období 2008–2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních toků“, KOM(2005) 123 v konečném znění – 2005/0049 (COD),

s ohledem na návrh stanoviska (CdR 136/2006) přijatý komisí CONST dne 30. června 2006 (zpravodaj: pan FONTANELLI, starosta města Pisa (IT/SES)),

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Nezletilými cizinci bez doprovodu se podle rezoluce Rady Evropy ze dne 26. června 1997 rozumí „občané třetích zemí mladší osmnácti let, kteří vstupují na území členských států bez doprovodu dospělé osoby, která je za ně ze zákona nebo podle zvykového práva zodpovědná, dokud se jich skutečně neujme za ně zodpovědná dospělá osoba“. |
| --- | --- |

1)

Nezletilými cizinci bez doprovodu se podle rezoluce Rady Evropy ze dne 26. června 1997 rozumí „občané třetích zemí mladší osmnácti let, kteří vstupují na území členských států bez doprovodu dospělé osoby, která je za ně ze zákona nebo podle zvykového práva zodpovědná, dokud se jich skutečně neujme za ně zodpovědná dospělá osoba“.

| 2) | Vzhledem k tomu, že nezletilí, nezletilí cizinci bez doprovodu a mladiství žádající o azyl jsou nejzranitelnějšími osobami a podstupují nejvyšší riziko sociálního vyloučení, měla by jejich ochrana být prioritou pro Evropskou unii, partnerské země, místní orgány a regiony. |
| --- | --- |

2)

Vzhledem k tomu, že nezletilí, nezletilí cizinci bez doprovodu a mladiství žádající o azyl jsou nejzranitelnějšími osobami a podstupují nejvyšší riziko sociálního vyloučení, měla by jejich ochrana být prioritou pro Evropskou unii, partnerské země, místní orgány a regiony.

| 3) | Řízení toků obzvláště zranitelných skupin, jako jsou oběti obchodování s lidmi, žadatelé o azyl a nezletilí cizinci bez doprovodu spadá vzhledem k jejich objektivně protiprávnímu vstupu na území partnerských zemí do postupů obecnějších politik na potírání protiprávního přistěhovalectví. |
| --- | --- |

3)

Řízení toků obzvláště zranitelných skupin, jako jsou oběti obchodování s lidmi, žadatelé o azyl a nezletilí cizinci bez doprovodu spadá vzhledem k jejich objektivně protiprávnímu vstupu na území partnerských zemí do postupů obecnějších politik na potírání protiprávního přistěhovalectví.

| 4) | Tyto konkrétní migrační toky se nacházejí v neurčité oblasti právních předpisů ohledně protiprávního vstupu a následného legálního pobytu ve smyslu podmínky na ochranu, kterou zaručuje mezinárodní a vnitrostátní právo. |
| --- | --- |

4)

Tyto konkrétní migrační toky se nacházejí v neurčité oblasti právních předpisů ohledně protiprávního vstupu a následného legálního pobytu ve smyslu podmínky na ochranu, kterou zaručuje mezinárodní a vnitrostátní právo.

| 5) | V současné době je obtížné shromáždit data na úrovni EU, a to vzhledem k odlišné typologické klasifikaci nezletilých cizinců bez doprovodu, kterou používají vnitrostátní orgány a podle níž jsou tito cizinci v některých zemích statisticky zahrnuti mezi žadatele o azyl, v jiných mezi ekonomické migranty či mezi opuštěné nezletilé osoby. |
| --- | --- |

5)

V současné době je obtížné shromáždit data na úrovni EU, a to vzhledem k odlišné typologické klasifikaci nezletilých cizinců bez doprovodu, kterou používají vnitrostátní orgány a podle níž jsou tito cizinci v některých zemích statisticky zahrnuti mezi žadatele o azyl, v jiných mezi ekonomické migranty či mezi opuštěné nezletilé osoby.

| 6) | Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) odhaduje celkový počet uprchlíků na světě na přibližně 25 milionů, z čehož je asi 50 % dětí. Nedávné odhady uvádějí, že 2 – 3 % jsou nezletilí cizinci bez doprovodu. |
| --- | --- |

6)

Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) odhaduje celkový počet uprchlíků na světě na přibližně 25 milionů, z čehož je asi 50 % dětí. Nedávné odhady uvádějí, že 2 – 3 % jsou nezletilí cizinci bez doprovodu.

| 7) | UNICEF uvádí, že počet nezletilých, kteří jsou předmětem vnitřního a vnějšího nelegálního obchodování, dosahuje přibližně 1,2 milionu (zpráva UNICEF „Stop the Traffic“, červenec 2003). Program „Separated Children in Europe“ (Odloučené děti v Evropě), který byl odstartován činností International Save the Children Alliance a UNHCR, odhaduje, že se v Evropě nachází nejméně 100 000 nezletilých bez doprovodu. V Itálii shromáždil národní orgán na ochranu nezletilých cizinců (Comitato Minori Stranieri) údaje o přítomnosti nezletilých cizinců bez doprovodu a stanovil jejich počet na přibližně 8 000 každý rok s mírně rostoucí tendencí v posledních letech. Orgány ve Španělsku odhadují počet kontaktovaných nezletilých cizinců bez doprovodu na 3 000 – 4 000, ve Francii, Nizozemsku a Belgii se zjištěný počet pohybuje každoročně mezi 5 000 a 6 000. Počet nezletilých cizinců bez doprovodu je samozřejmě přesnější, pokud se uváží nelegální vstup a potíže s možností odhadnout také přítomnost v důsledku protiprávního vstupu na území. |
| --- | --- |

7)

UNICEF uvádí, že počet nezletilých, kteří jsou předmětem vnitřního a vnějšího nelegálního obchodování, dosahuje přibližně 1,2 milionu (zpráva UNICEF „Stop the Traffic“, červenec 2003). Program „Separated Children in Europe“ (Odloučené děti v Evropě), který byl odstartován činností International Save the Children Alliance a UNHCR, odhaduje, že se v Evropě nachází nejméně 100 000 nezletilých bez doprovodu. V Itálii shromáždil národní orgán na ochranu nezletilých cizinců (Comitato Minori Stranieri) údaje o přítomnosti nezletilých cizinců bez doprovodu a stanovil jejich počet na přibližně 8 000 každý rok s mírně rostoucí tendencí v posledních letech. Orgány ve Španělsku odhadují počet kontaktovaných nezletilých cizinců bez doprovodu na 3 000 – 4 000, ve Francii, Nizozemsku a Belgii se zjištěný počet pohybuje každoročně mezi 5 000 a 6 000. Počet nezletilých cizinců bez doprovodu je samozřejmě přesnější, pokud se uváží nelegální vstup a potíže s možností odhadnout také přítomnost v důsledku protiprávního vstupu na území.

| 8) | Hlavními zeměmi, ze kterých pocházejí nezletilí cizinci bez doprovodu, jsou státy Maghrebu, především Maroko, země subsaharské Afriky (Senegal, Mali, Guinea a Kamerun), asijské země, především Afghánistán, východoevropské země, především Rumunsko, Moldavsko, Albánie a země bývalé Jugoslávie. |
| --- | --- |

8)

Hlavními zeměmi, ze kterých pocházejí nezletilí cizinci bez doprovodu, jsou státy Maghrebu, především Maroko, země subsaharské Afriky (Senegal, Mali, Guinea a Kamerun), asijské země, především Afghánistán, východoevropské země, především Rumunsko, Moldavsko, Albánie a země bývalé Jugoslávie.

| 9) | Břemeno pomoci dopadá často zcela na místní orgány a regiony, které řeší tento fenomén nouzovými opatřeními bez jakékoliv příslušné politiky, bez skutečných pravomocí v oblasti řešení tohoto problému v jeho počátku, bez právní způsobilosti přijímat rozhodnutí v oblasti slučování rodin nebo asistovaného navracení do země původu a bez plánovitých zásahů na úkor účinnosti a užitečnosti těchto opatření; |
| --- | --- |

9)

Břemeno pomoci dopadá často zcela na místní orgány a regiony, které řeší tento fenomén nouzovými opatřeními bez jakékoliv příslušné politiky, bez skutečných pravomocí v oblasti řešení tohoto problému v jeho počátku, bez právní způsobilosti přijímat rozhodnutí v oblasti slučování rodin nebo asistovaného navracení do země původu a bez plánovitých zásahů na úkor účinnosti a užitečnosti těchto opatření;

přijal toto stanovisko na 66. plenárním zasedání, které se konalo dne 12. října 2006.

1.   NÁZORY VÝBORU REGIONŮ

Výbor regionů

| 1.1 | považuje za důležité řídit migrační toky uvnitř EU koordinovaným a účinným způsobem za respektování zásady subsidiarity a ochrany práv jednotlivce a hlavně nejzranitelnějších skupin, a to nejen s cílem bojovat proti rasismu, xenofobii a jiným příčinám nejistoty, ale také protože se jedná o nutnou podmínku dosažení cílů pro růst stanovených v Lisabonské strategii a pro vnitřní trh obecně; |
| --- | --- |

1.1

považuje za důležité řídit migrační toky uvnitř EU koordinovaným a účinným způsobem za respektování zásady subsidiarity a ochrany práv jednotlivce a hlavně nejzranitelnějších skupin, a to nejen s cílem bojovat proti rasismu, xenofobii a jiným příčinám nejistoty, ale také protože se jedná o nutnou podmínku dosažení cílů pro růst stanovených v Lisabonské strategii a pro vnitřní trh obecně;

| 1.2 | tvrdí, že hlavní cíle pro schopnost provádět důsledná a plánovitá opatření týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu jsou tyto:






  1) | trvat na zajištění analýzy tohoto fenoménu jako objektivního statistického porovnání údajů mezi partnerskými zeměmi na úrovni EU; |
| --- | --- | --- |

1.2

tvrdí, že hlavní cíle pro schopnost provádět důsledná a plánovitá opatření týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu jsou tyto:

1)

trvat na zajištění analýzy tohoto fenoménu jako objektivního statistického porovnání údajů mezi partnerskými zeměmi na úrovni EU;

| 2) | vypracovat prioritní program zásahu v zemích původu nezletilých; |
| --- | --- |

2)

vypracovat prioritní program zásahu v zemích původu nezletilých;

| 1.3 | se za těchto okolností rozhodl vypracovat toto stanovisko z vlastní iniciativy o situaci nezletilých cizinců bez doprovodu v rámci migračních procesů, ve kterém chce vzhledem ke zranitelnosti nezletilých a k jejímu zneužívání, které vede v důsledku obcházení systému ochrany k využívání dětí a dětské práce; |
| --- | --- |

1.3

se za těchto okolností rozhodl vypracovat toto stanovisko z vlastní iniciativy o situaci nezletilých cizinců bez doprovodu v rámci migračních procesů, ve kterém chce vzhledem ke zranitelnosti nezletilých a k jejímu zneužívání, které vede v důsledku obcházení systému ochrany k využívání dětí a dětské práce;

| 1.4 | vzhledem ke zvláštnímu vlivu tohoto fenoménu a k tomu, že je naléhavé a důležité, aby se tématem zabývaly partnerské země mezi sebou, zdůrazňuje, že objektivní posouzení fenoménu nelze provést bez aktivní a neustálé účasti místních a regionálních orgánů odpovědných za postarání se o nezletilé; |
| --- | --- |

1.4

vzhledem ke zvláštnímu vlivu tohoto fenoménu a k tomu, že je naléhavé a důležité, aby se tématem zabývaly partnerské země mezi sebou, zdůrazňuje, že objektivní posouzení fenoménu nelze provést bez aktivní a neustálé účasti místních a regionálních orgánů odpovědných za postarání se o nezletilé;

| 1.5 | je přesvědčen, že v přístupu k řízení migračních toků je nutné rychle přikročit ke kvalitě ohledně protiprávní migrace a uznat význam kontrolní činnosti na hranicích a obecněji ohledně snahy o koordinaci ministerstev vnitra mezi členskými státy, ale klást důraz na stejný význam občanské a sociální kontroly území, bez které je jakákoliv činnost při potírání a integraci odsouzena k tomu, že bude neúčinná a že nepřinese nezbytné výsledky řízení fenoménu, které Komise několikrát připomenula. Je nutné zahájit činnost směřující k prevenci odchodu nezletilých z jejich země a k podpoře jejich asistovaného navracení. Tato činnost spočívá ve vytvoření systému ochrany, který spočívá ve vytvoření politiky na ochranu, která podpoří provádění ochranných opatření v zemích původu nezletilých; |
| --- | --- |

1.5

je přesvědčen, že v přístupu k řízení migračních toků je nutné rychle přikročit ke kvalitě ohledně protiprávní migrace a uznat význam kontrolní činnosti na hranicích a obecněji ohledně snahy o koordinaci ministerstev vnitra mezi členskými státy, ale klást důraz na stejný význam občanské a sociální kontroly území, bez které je jakákoliv činnost při potírání a integraci odsouzena k tomu, že bude neúčinná a že nepřinese nezbytné výsledky řízení fenoménu, které Komise několikrát připomenula. Je nutné zahájit činnost směřující k prevenci odchodu nezletilých z jejich země a k podpoře jejich asistovaného navracení. Tato činnost spočívá ve vytvoření systému ochrany, který spočívá ve vytvoření politiky na ochranu, která podpoří provádění ochranných opatření v zemích původu nezletilých;

| 1.6 | konstatuje, že Evropská komise věnuje fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu nedostatečnou pozornost a doufá, že Komisí navrhovaná strategie o právech dítěte (KOM (2006) 367 v konečném znění) se bude touto otázkou účinně zabývat; |
| --- | --- |

1.6

konstatuje, že Evropská komise věnuje fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu nedostatečnou pozornost a doufá, že Komisí navrhovaná strategie o právech dítěte (KOM (2006) 367 v konečném znění) se bude touto otázkou účinně zabývat;

| 1.7 | připomíná, že ze střednědobého a dlouhodobého hlediska představuje jediný způsob, jak čelit fenoménu migrace, vytvoření politik spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje zemí původu, které v těchto zemích otevřou příležitosti jejich občanům, a především mládeži; |
| --- | --- |

1.7

připomíná, že ze střednědobého a dlouhodobého hlediska představuje jediný způsob, jak čelit fenoménu migrace, vytvoření politik spolupráce v oblasti udržitelného rozvoje zemí původu, které v těchto zemích otevřou příležitosti jejich občanům, a především mládeži;

| 1.8 | oceňuje, že sdělení Komise KOM(2005) 389 v konečném znění vychází ze zajímavé perspektivy, která chápe země původu jako strany zapojené do řízení migrace; v tomto ohledu je zásadní podpořit podepsání smluv o partnerství s těmito zeměmi, které by měly vytvořit přímý vztah mezi fenoménem migrace a nutným rozvojem těchto zemí; |
| --- | --- |

1.8

oceňuje, že sdělení Komise KOM(2005) 389 v konečném znění vychází ze zajímavé perspektivy, která chápe země původu jako strany zapojené do řízení migrace; v tomto ohledu je zásadní podpořit podepsání smluv o partnerství s těmito zeměmi, které by měly vytvořit přímý vztah mezi fenoménem migrace a nutným rozvojem těchto zemí;

| 1.9 | konstatuje, že velký počet místních a regionálních orgánů nese břemeno v podobě přijímání a pomáhání nezletilým cizincům bez doprovodu a má zodpovědnost za jejich ubytování, sociální a zdravotní pomoc a vzdělávání. Navíc případně i za podporu jejich integrace na pracovním trhu i za obsáhlou administrativní činnost a dokumentaci, což představuje velkou finanční zátěž; |
| --- | --- |

1.9

konstatuje, že velký počet místních a regionálních orgánů nese břemeno v podobě přijímání a pomáhání nezletilým cizincům bez doprovodu a má zodpovědnost za jejich ubytování, sociální a zdravotní pomoc a vzdělávání. Navíc případně i za podporu jejich integrace na pracovním trhu i za obsáhlou administrativní činnost a dokumentaci, což představuje velkou finanční zátěž;

| 1.10 | doufá, že při řízení Evropského fondu pro začlenění bude brán ohled na specifické požadavky místních a regionálních orgánů a doporučuje jejich účast při vytváření národních programů a odpovídajících operačních programů; |
| --- | --- |

1.10

doufá, že při řízení Evropského fondu pro začlenění bude brán ohled na specifické požadavky místních a regionálních orgánů a doporučuje jejich účast při vytváření národních programů a odpovídajících operačních programů;

| 1.11 | podotýká, že rozměry, kterých tyto proudy nabyly, dopad, který mají na území, co se týče uvedených specifických potřeb a zvláštních služeb, které je třeba poskytnout, a rostoucí tendence zaznamenaná v posledních letech ukazují na nutnost, aby se místní orgány a regiony plně zapojily do účinného řízení tohoto fenoménu, přičemž je nutná aktivnější politika státních orgánů na podporu spolupráce s místními a regionálními orgány, především co se týče zranitelných skupin; |
| --- | --- |

1.11

podotýká, že rozměry, kterých tyto proudy nabyly, dopad, který mají na území, co se týče uvedených specifických potřeb a zvláštních služeb, které je třeba poskytnout, a rostoucí tendence zaznamenaná v posledních letech ukazují na nutnost, aby se místní orgány a regiony plně zapojily do účinného řízení tohoto fenoménu, přičemž je nutná aktivnější politika státních orgánů na podporu spolupráce s místními a regionálními orgány, především co se týče zranitelných skupin;

| 1.12 | zdůrazňuje pozoruhodnou práci příslušných úřadů v jednotlivých členských státech provedenou i přes malý počet dostupných dat, která vyšla najevo při výzkumu souvisejícím s vypracováním tohoto stanoviska; oceňuje vysokou profesionalitu a snahu úředníků a také nepřehlédnutelný přínos a podporu nevládních organizací a organizací na ochranu nezletilých, které se v těchto letech angažovaly ve prospěch nejslabších, v tomto případě mladistvých žádajících o azyl a obětí obchodování s lidmi; |
| --- | --- |

1.12

zdůrazňuje pozoruhodnou práci příslušných úřadů v jednotlivých členských státech provedenou i přes malý počet dostupných dat, která vyšla najevo při výzkumu souvisejícím s vypracováním tohoto stanoviska; oceňuje vysokou profesionalitu a snahu úředníků a také nepřehlédnutelný přínos a podporu nevládních organizací a organizací na ochranu nezletilých, které se v těchto letech angažovaly ve prospěch nejslabších, v tomto případě mladistvých žádajících o azyl a obětí obchodování s lidmi;

| 1.13 | vyjadřuje politování nad chybějícími jednotnými postupy a strukturami v některých členských státech týkajícími se ochrany nezletilých a žádá členské státy, aby pokud možno jednotně provedly již existující evropské předpisy a politování nad použitím nesystematických zásahů, často doprovázených střetem kompetencí různých správních úrovní a vysokým rizikem, které představuje skutečně zásadní rozdíl v zacházení s nezletilými v jednotlivých členských státech a především uvnitř jednoho členského státu; |
| --- | --- |

1.13

vyjadřuje politování nad chybějícími jednotnými postupy a strukturami v některých členských státech týkajícími se ochrany nezletilých a žádá členské státy, aby pokud možno jednotně provedly již existující evropské předpisy a politování nad použitím nesystematických zásahů, často doprovázených střetem kompetencí různých správních úrovní a vysokým rizikem, které představuje skutečně zásadní rozdíl v zacházení s nezletilými v jednotlivých členských státech a především uvnitř jednoho členského státu;

| 1.14 | upozorňuje, že se vzhledem k tomu, že se problém nezletilých bez doprovodu týká především regionů nebo místních hraničních orgánů jejich původních oblastí jakož i samospráv, regionů nebo místních samospráv s velmi vyvinutým hospodářstvím a nabízejícím nejvíce možností integrace z hlediska profesního riskuje, že nebudou dostatečně zvýrazněny obtíže obcí, regionů a místních samospráv s vysokou hustotou obyvatelstva, což se přímo odráží na možnostech účinné ochrany nezletilých; stejně tak místní a regionální subjekty malých a středních rozměrů mají k dispozici omezené zdroje a proto se jim snižují možnosti být činné; |
| --- | --- |

1.14

upozorňuje, že se vzhledem k tomu, že se problém nezletilých bez doprovodu týká především regionů nebo místních hraničních orgánů jejich původních oblastí jakož i samospráv, regionů nebo místních samospráv s velmi vyvinutým hospodářstvím a nabízejícím nejvíce možností integrace z hlediska profesního riskuje, že nebudou dostatečně zvýrazněny obtíže obcí, regionů a místních samospráv s vysokou hustotou obyvatelstva, což se přímo odráží na možnostech účinné ochrany nezletilých; stejně tak místní a regionální subjekty malých a středních rozměrů mají k dispozici omezené zdroje a proto se jim snižují možnosti být činné;

| 1.15 | opětovně zdůrazňuje své zklamání nad postojem Komise, která ve svých nejnovějších návrzích (KOM(2005) 389 v konečném znění, KOM(2005) 390 v konečném znění a KOM(2005) 391 v konečném znění) zvolila nedůrazné formulace, týkající se mezi jiným nuceného navracení nezletilých cizinců bez doprovodu a obětí obchodování s lidmi do země původu, aniž by jasně či závazně odkázala na velmi jasný článek Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a Úmluvy o právech dítěte z roku 1989; |
| --- | --- |

1.15

opětovně zdůrazňuje své zklamání nad postojem Komise, která ve svých nejnovějších návrzích (KOM(2005) 389 v konečném znění, KOM(2005) 390 v konečném znění a KOM(2005) 391 v konečném znění) zvolila nedůrazné formulace, týkající se mezi jiným nuceného navracení nezletilých cizinců bez doprovodu a obětí obchodování s lidmi do země původu, aniž by jasně či závazně odkázala na velmi jasný článek Úmluvy o ochraně lidských práv a základních svobod a Úmluvy o právech dítěte z roku 1989;

| 1.16 | považuje za nezbytné zajistit místní a regionální služby se specializovaným personálem, které budou reagovat na zvláštní potřeby nezletilých cizinců bez doprovodu, žadatelů o azyl a obětí obchodování s lidmi, kteří jsou vystaveni vysokému riziku diskriminace a sociálního vyloučení, a důsledně čelit zneužívání a porušování práva, jimž podléhají systémy ochrany nezletilých a to prostřednictvím:






  — | specifických opatření týkající se možných následků zdravotní újmy, mezi jinými s využitím etnopsychiatrie; |
| --- | --- | --- |

1.16

považuje za nezbytné zajistit místní a regionální služby se specializovaným personálem, které budou reagovat na zvláštní potřeby nezletilých cizinců bez doprovodu, žadatelů o azyl a obětí obchodování s lidmi, kteří jsou vystaveni vysokému riziku diskriminace a sociálního vyloučení, a důsledně čelit zneužívání a porušování práva, jimž podléhají systémy ochrany nezletilých a to prostřednictvím:

—

specifických opatření týkající se možných následků zdravotní újmy, mezi jinými s využitím etnopsychiatrie;

| — | specifických opatření pro nezletilé cizince uvězněné z rozhodnutí soudu pro mladistvé; |
| --- | --- |

—

specifických opatření pro nezletilé cizince uvězněné z rozhodnutí soudu pro mladistvé;

| — | podpory postupu na svěření do opatrovnictví, i v rámci stejné kultury; |
| --- | --- |

—

podpory postupu na svěření do opatrovnictví, i v rámci stejné kultury;

| — | přesvědčivější spolupráce se zeměmi původu a podporu decentralizované spolupráce mezi společenstvím původu a cílovým společenstvím, a to ve stopách jedinečných zkušeností, které místní a regionální orgány získaly; |
| --- | --- |

—

přesvědčivější spolupráce se zeměmi původu a podporu decentralizované spolupráce mezi společenstvím původu a cílovým společenstvím, a to ve stopách jedinečných zkušeností, které místní a regionální orgány získaly;

| — | provedení výchovných akcí s cílem vhodně začlenit nezletilé cizince ze třetích zemí do výchovného systému a věnovat zvláštní pozornost opatřením souvisejícím s výukou jazyka přijímací země; |
| --- | --- |

—

provedení výchovných akcí s cílem vhodně začlenit nezletilé cizince ze třetích zemí do výchovného systému a věnovat zvláštní pozornost opatřením souvisejícím s výukou jazyka přijímací země;

| — | ochranu nezletilých uprchlíků bez doprovodu v zemích EU před dalšími kontakty s převaděčskými organizacemi. |
| --- | --- |

—

ochranu nezletilých uprchlíků bez doprovodu v zemích EU před dalšími kontakty s převaděčskými organizacemi.

2.   Doporučení Výboru regionů

2.1   Pro zvýšení povědomí o fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu

Výbor regionů

| 2.1.1 | považuje právní předpisy na evropské úrovni a v některých členských státech týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu žádajících o azyl za nepostačující a proto žádá o opatření na pokrytí:






  — | chybějících postupů týkajících se žádosti o azyl, které jsou cílené a poskytují odpovídající ochranu, |
| --- | --- | --- |

2.1.1

považuje právní předpisy na evropské úrovni a v některých členských státech týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu žádajících o azyl za nepostačující a proto žádá o opatření na pokrytí:

—

chybějících postupů týkajících se žádosti o azyl, které jsou cílené a poskytují odpovídající ochranu,

| — | chybějících specifických služeb, které budou mít potřebnou odbornost a dostatečné a odpovídající finanční i materiální zdroje, |
| --- | --- |

—

chybějících specifických služeb, které budou mít potřebnou odbornost a dostatečné a odpovídající finanční i materiální zdroje,

| — | chybějících cílených odkazů v posledních směrnicích o azylu (Dublinská úmluva II), |
| --- | --- |

—

chybějících cílených odkazů v posledních směrnicích o azylu (Dublinská úmluva II),

| — | chybějící postupy, kterými se vybere poručník, který bude plně seznámen s otázkami souvisejícími s azylem a bude schopný poskytnout podporu do té doby, než bude uzavřen proces přiznání nezletilému statusu uprchlíka nebo doplňkového statusu, |
| --- | --- |

—

chybějící postupy, kterými se vybere poručník, který bude plně seznámen s otázkami souvisejícími s azylem a bude schopný poskytnout podporu do té doby, než bude uzavřen proces přiznání nezletilému statusu uprchlíka nebo doplňkového statusu,

| — | chybějící opatření k předcházení fenoménu diskriminace a sociálního vyloučení nezletilých, především těch, která se týkají uvěznění nezletilých z rozhodnutí soudu pro mladistvé; |
| --- | --- |

—

chybějící opatření k předcházení fenoménu diskriminace a sociálního vyloučení nezletilých, především těch, která se týkají uvěznění nezletilých z rozhodnutí soudu pro mladistvé;

| 2.1.2 | žádá o zahájení naléhavé diskuse s Radou, Komisí a Evropským parlamentem o přístupu k fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu; doufá, že debata se bude odvíjet od mikroperspektivy, která ukáže obtížnou situaci na místní úrovni a konkrétní přínos, který mohou mít místní orgány a regiony, a že bude znovu zdůrazněna nutnost zabývat se tímto fenoménem na evropské úrovni. Z tohoto důvodu předkládá Výbor také návrhy na konkrétní opatření, která je třeba přijmout z hlediska lepšího řízení fenoménu; |
| --- | --- |

2.1.2

žádá o zahájení naléhavé diskuse s Radou, Komisí a Evropským parlamentem o přístupu k fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu; doufá, že debata se bude odvíjet od mikroperspektivy, která ukáže obtížnou situaci na místní úrovni a konkrétní přínos, který mohou mít místní orgány a regiony, a že bude znovu zdůrazněna nutnost zabývat se tímto fenoménem na evropské úrovni. Z tohoto důvodu předkládá Výbor také návrhy na konkrétní opatření, která je třeba přijmout z hlediska lepšího řízení fenoménu;

| 2.1.3 | doufá, že při zahájení této debaty o fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu bude zdůrazněn zvláštní význam rozměru, podmínek a úlohy společenství a rodin původu; |
| --- | --- |

2.1.3

doufá, že při zahájení této debaty o fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu bude zdůrazněn zvláštní význam rozměru, podmínek a úlohy společenství a rodin původu;

| 2.1.4 | doufá, že nová legislativní, politická a programová opatření týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu budou i přes to, že na ně bude nahlíženo z pohledu řízení migračních toků, vždy v souladu se zásadami Úmluvy OSN o právech dítěte z roku 1989, především s jejím článkem 3, se zásadami schválenými ve Smlouvě o založení EU a s evropskou Úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod s jinými mezinárodními klíčovými nástroji co se týče nezletilých bez doprovodu a že všeobecně budou nicméně vždy stanovena v nejlepším zájmu nezletilého a tak, aby se zabránilo vykořenění nezletilých z jejich domácího a kulturního prostředí a podporovala se co největší ochrana nezletilých v případě, že musí opustit svou zemi z důvodů náboženského nebo jiného přesvědčení. |
| --- | --- |

2.1.4

doufá, že nová legislativní, politická a programová opatření týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu budou i přes to, že na ně bude nahlíženo z pohledu řízení migračních toků, vždy v souladu se zásadami Úmluvy OSN o právech dítěte z roku 1989, především s jejím článkem 3, se zásadami schválenými ve Smlouvě o založení EU a s evropskou Úmluvou o ochraně lidských práv a základních svobod s jinými mezinárodními klíčovými nástroji co se týče nezletilých bez doprovodu a že všeobecně budou nicméně vždy stanovena v nejlepším zájmu nezletilého a tak, aby se zabránilo vykořenění nezletilých z jejich domácího a kulturního prostředí a podporovala se co největší ochrana nezletilých v případě, že musí opustit svou zemi z důvodů náboženského nebo jiného přesvědčení.

2.2   Bezodkladnost opatření na ochranu nezletilých bez doprovodu na úrovni EU

Výbor regionů

| 2.2.1 | Požaduje, aby bylo na evropské úrovni upevněno skutečné povědomí o tomto fenoménu a domnívá se, že určité nové právní předpisy opomenuly stanovit potřebu ochrany práv nezletilých v těchto souvislostech. Vzhledem k chybějícímu jednotnému postupu na národní úrovni v některých členských státech mají místní a regionální orgány povinnost vzít na sebe zodpovědnost za řízení tohoto fenoménu na svém území a za s ním spojené finanční břemeno; |
| --- | --- |

2.2.1

Požaduje, aby bylo na evropské úrovni upevněno skutečné povědomí o tomto fenoménu a domnívá se, že určité nové právní předpisy opomenuly stanovit potřebu ochrany práv nezletilých v těchto souvislostech. Vzhledem k chybějícímu jednotnému postupu na národní úrovni v některých členských státech mají místní a regionální orgány povinnost vzít na sebe zodpovědnost za řízení tohoto fenoménu na svém území a za s ním spojené finanční břemeno;

| 2.2.2 | podporuje naléhavou nutnost přistoupit k vypracování společného přístupu na evropské úrovni týkajícího se fenoménu migračního procesu nezletilých cizinců bez doprovodu, který zahrnuje nesmírně ožehavou otázku nezletilých a jejich ochrany, nepřehlédnutelný prvek společenství a rodiny původu a tedy i zvláštní pozornost úloze regionálních a místních orgánů, kterým přísluší činnost spojená s přijetím a sociální pomocí; |
| --- | --- |

2.2.2

podporuje naléhavou nutnost přistoupit k vypracování společného přístupu na evropské úrovni týkajícího se fenoménu migračního procesu nezletilých cizinců bez doprovodu, který zahrnuje nesmírně ožehavou otázku nezletilých a jejich ochrany, nepřehlédnutelný prvek společenství a rodiny původu a tedy i zvláštní pozornost úloze regionálních a místních orgánů, kterým přísluší činnost spojená s přijetím a sociální pomocí;

| 2.2.3 | dále žádá, aby pozornost byla věnována opatřením systému trestního soudnictví mladistvých, která se vztahují na nezletilé cizince bez doprovodu, vzhledem k možnému riziku diskriminace a odsunutí na okraj společnosti a v případě potřeby zohlednit možnost návratu nezletilých do jejich rodin; |
| --- | --- |

2.2.3

dále žádá, aby pozornost byla věnována opatřením systému trestního soudnictví mladistvých, která se vztahují na nezletilé cizince bez doprovodu, vzhledem k možnému riziku diskriminace a odsunutí na okraj společnosti a v případě potřeby zohlednit možnost návratu nezletilých do jejich rodin;

2.3   Posílení úlohy místních a regionální orgánů v procesu zdola nahoru – návrhy na přístup k fenoménu nezletilých cizinců bez doprovodu, potenciálních žadatelů o azyl a obětí obchodování s lidmi

Výbor regionů

| 2.3.1 | vítá, že je na úrovni EU přijímáno stále více opatření na řízení migračních jevů. Výlučná příslušnost jednotlivých členských států neodpovídá komplexnímu vztahu mezi dobře členěnými politikami řízení migračních toků a odpovědností místních orgánů a regionů na svém území přijmout a sociálně začlenit nejzranitelnější osoby, kterými jsou oběti obchodování s lidmi, žadatelé o azyl a nezletilí cizinci bez doprovodu; |
| --- | --- |

2.3.1

vítá, že je na úrovni EU přijímáno stále více opatření na řízení migračních jevů. Výlučná příslušnost jednotlivých členských států neodpovídá komplexnímu vztahu mezi dobře členěnými politikami řízení migračních toků a odpovědností místních orgánů a regionů na svém území přijmout a sociálně začlenit nejzranitelnější osoby, kterými jsou oběti obchodování s lidmi, žadatelé o azyl a nezletilí cizinci bez doprovodu;

| 2.3.2 | žádá, aby se místní orgány a regiony plně zapojily do zajištění účinného řízení uvedeného fenoménu na svých územích, především co se týče zranitelných skupin. Je také důležité dosáhnout komplementarity a spolupráce mezi všemi zúčastněnými nevládními organizacemi, aby byly všechny akce koordinovány příslušnou veřejnou mocí, leda by to bylo ve vyšším zájmu dítěte. Dialog a mechanismy spolupráce by měly být zavedeny od prvního naléhavého okamžiku a měly by pokračovat během celého procesu. Rozměry, kterých tyto proudy nabyly, dopad, který mají na území co se týče specifických potřeb a zvláštních služeb, které je třeba poskytnout, a rostoucí tendence zaznamenaná v posledních letech vyžadují tento přístup. Žádá dále, aby na základě této analýzy byla vypracována výhledová studie; |
| --- | --- |

2.3.2

žádá, aby se místní orgány a regiony plně zapojily do zajištění účinného řízení uvedeného fenoménu na svých územích, především co se týče zranitelných skupin. Je také důležité dosáhnout komplementarity a spolupráce mezi všemi zúčastněnými nevládními organizacemi, aby byly všechny akce koordinovány příslušnou veřejnou mocí, leda by to bylo ve vyšším zájmu dítěte. Dialog a mechanismy spolupráce by měly být zavedeny od prvního naléhavého okamžiku a měly by pokračovat během celého procesu. Rozměry, kterých tyto proudy nabyly, dopad, který mají na území co se týče specifických potřeb a zvláštních služeb, které je třeba poskytnout, a rostoucí tendence zaznamenaná v posledních letech vyžadují tento přístup. Žádá dále, aby na základě této analýzy byla vypracována výhledová studie;

| 2.3.3 | Výbor regionů považuje proto za nutné:






  a) | stanovit legislativní opatření na evropské úrovni, která by na základě uznání základních práv dítěte a jeho specifické potřeby na ochranu udělila status nezletilého cizince bez doprovodu také žadateli o azyl nebo oběti obchodování s lidmi. Tato opatření by měla zahrnovat především specifické normy týkající se:






  — | stanovení cílených postupů na zjištění věku a totožnosti co nejpřesnějším způsobem, |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.3

Výbor regionů považuje proto za nutné:

a)

stanovit legislativní opatření na evropské úrovni, která by na základě uznání základních práv dítěte a jeho specifické potřeby na ochranu udělila status nezletilého cizince bez doprovodu také žadateli o azyl nebo oběti obchodování s lidmi. Tato opatření by měla zahrnovat především specifické normy týkající se:

—

stanovení cílených postupů na zjištění věku a totožnosti co nejpřesnějším způsobem,

| — | stanovení specifických opatření proti případnému porušení a zneužití systémů ochrany, |
| --- | --- |

—

stanovení specifických opatření proti případnému porušení a zneužití systémů ochrany,

| — | přesné podmínky pro stanovení poručníka, |
| --- | --- |

—

přesné podmínky pro stanovení poručníka,

| — | zvýhodnění ochranného postupu na svěření do opatrovnictví, |
| --- | --- |

—

zvýhodnění ochranného postupu na svěření do opatrovnictví,

| — | uznání určitých práv ve vztahu k průběhu sociálního začleňování při dovršení osmnácti let věku, po konzultaci příslušného soudního orgánu, |
| --- | --- |

—

uznání určitých práv ve vztahu k průběhu sociálního začleňování při dovršení osmnácti let věku, po konzultaci příslušného soudního orgánu,

| — | vytvoření výzkumné procedury k nalezení členů rodiny za účelem seskupení, |
| --- | --- |

—

vytvoření výzkumné procedury k nalezení členů rodiny za účelem seskupení,

| — | podporování opatření na provádění ochranných akcí v zemi původu, |
| --- | --- |

—

podporování opatření na provádění ochranných akcí v zemi původu,

| — | zapojení společenství a rodiny původu, |
| --- | --- |

—

zapojení společenství a rodiny původu,

| — | opatření na asistované navracení do země původu výhradně v nejlepším zájmu nezletilého a po předchozím šetření rodinné situace, s ohledem na případné mezinárodní úmluvy o ochraně nezletilých, které země původu ratifikovala, |
| --- | --- |

—

opatření na asistované navracení do země původu výhradně v nejlepším zájmu nezletilého a po předchozím šetření rodinné situace, s ohledem na případné mezinárodní úmluvy o ochraně nezletilých, které země původu ratifikovala,

| — | určení procedur a podmínek pro pomoc v naléhavých případech, |
| --- | --- |

—

určení procedur a podmínek pro pomoc v naléhavých případech,

| — | vyžádání názoru nezletilého na opatření, která se ho týkají a zajištění účasti soudu na ochranu jeho zájmů; |
| --- | --- |

—

vyžádání názoru nezletilého na opatření, která se ho týkají a zajištění účasti soudu na ochranu jeho zájmů;

| b) | vypracovat decentralizovaný síťový program opatření (evropská síť na ochranu nezletilých) týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu. Tento program by se měl skládat z konkrétních služeb, které budou schopné se začlenit do existující sítě sociálních služeb, a stanovit opatření na přijetí, integraci a podporu společenství a rodin původu, případně i tím, že podpoří pilotní projekty místních a regionálních orgánů a také opatření na decentralizovanou spolupráci ve stopách iniciativ podporovaných a zahájených těmito orgány v úzké spolupráci s nevládními organizacemi a prostřednictvím stanovení kritérií pro rovnoměrné rozdělení počtu nezletilých cizinců bez doprovodu na celé území Evropské unie. Za tímto cílem se Výbor regionů zavazuje určit osvědčené postupy, které použily místní a regionální orgány členských zemí, aby tak předložil škálu získaných různých zkušeností s přijetím, sociálním začleněním a slučováním rodin; k tomu by mohl být vytvořen kontrolní výbor, který by v terénu pozoroval podmínky provádění těchto činností a poté, co by zjistil potřeby pro zlepšení, by následně doporučil konkrétní akce; |
| --- | --- |

b)

vypracovat decentralizovaný síťový program opatření (evropská síť na ochranu nezletilých) týkající se nezletilých cizinců bez doprovodu. Tento program by se měl skládat z konkrétních služeb, které budou schopné se začlenit do existující sítě sociálních služeb, a stanovit opatření na přijetí, integraci a podporu společenství a rodin původu, případně i tím, že podpoří pilotní projekty místních a regionálních orgánů a také opatření na decentralizovanou spolupráci ve stopách iniciativ podporovaných a zahájených těmito orgány v úzké spolupráci s nevládními organizacemi a prostřednictvím stanovení kritérií pro rovnoměrné rozdělení počtu nezletilých cizinců bez doprovodu na celé území Evropské unie. Za tímto cílem se Výbor regionů zavazuje určit osvědčené postupy, které použily místní a regionální orgány členských zemí, aby tak předložil škálu získaných různých zkušeností s přijetím, sociálním začleněním a slučováním rodin; k tomu by mohl být vytvořen kontrolní výbor, který by v terénu pozoroval podmínky provádění těchto činností a poté, co by zjistil potřeby pro zlepšení, by následně doporučil konkrétní akce;

| c) | v těch případech, kdy nezletilí zůstanou v hostitelské zemi, provést nezbytná opatření pro jejich odpovídající začlenění do vzdělávacího systému, pro to, aby se naučili jazyk hostitelské země a pro jejich zapojení do její hierarchie demokratických hodnot; |
| --- | --- |

c)

v těch případech, kdy nezletilí zůstanou v hostitelské zemi, provést nezbytná opatření pro jejich odpovídající začlenění do vzdělávacího systému, pro to, aby se naučili jazyk hostitelské země a pro jejich zapojení do její hierarchie demokratických hodnot;

| d) | určit oblasti původu nejvíce zasažené tímto fenoménem a zaměřit se na ně v iniciativách pro spolupráci, v politikách sousedství a v konkrétních iniciativách na podporu dětí a mládeže, a to s účastí společenství původu; |
| --- | --- |

d)

určit oblasti původu nejvíce zasažené tímto fenoménem a zaměřit se na ně v iniciativách pro spolupráci, v politikách sousedství a v konkrétních iniciativách na podporu dětí a mládeže, a to s účastí společenství původu;

| e) | vydávat povolení k pobytu se sociální ochranou prostřednictvím spolupráce s ministerstvy vnitra pro usnadnění průběhu úniku ze světa vykořisťování a čelit tak účinně zločineckým organizacím; |
| --- | --- |

e)

vydávat povolení k pobytu se sociální ochranou prostřednictvím spolupráce s ministerstvy vnitra pro usnadnění průběhu úniku ze světa vykořisťování a čelit tak účinně zločineckým organizacím;

| f) | naplánovat evropskou konferenci na téma nezletilých cizinců bez doprovodu, která se bude konat jednou za dva roky, a stanovit podobné konference na národní úrovni tak, aby na těchto konferencích byly zastoupeny také nevládní organizace a sdružení přistěhovalců a jiné organizace specializované na problematiku přistěhovalectví; |
| --- | --- |

f)

naplánovat evropskou konferenci na téma nezletilých cizinců bez doprovodu, která se bude konat jednou za dva roky, a stanovit podobné konference na národní úrovni tak, aby na těchto konferencích byly zastoupeny také nevládní organizace a sdružení přistěhovalců a jiné organizace specializované na problematiku přistěhovalectví;

| g) | aby státní a evropské orgány plně financovaly prostředky nezbytně nutné pro přijetí a začlenění nezletilých cizinců bez doprovodu. |
| --- | --- |

g)

aby státní a evropské orgány plně financovaly prostředky nezbytně nutné pro přijetí a začlenění nezletilých cizinců bez doprovodu.

V Bruselu dne 12. října 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---