# Jurnalul Oficial C 44/2007

| | ISSN 1830-3641 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 44 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5027 februarie 2007 |

ISSN 1830-3641

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 44

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5027 februarie 2007

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII |
| | Curtea de Conturi |
| 2007/C 044/01 | Raport special nr. 11/2006 privind sistemul de tranzit comunitar, însoțit de răspunsurile Comisiei | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII

Curtea de Conturi

2007/C 044/01

Raport special nr. 11/2006 privind sistemul de tranzit comunitar, însoțit de răspunsurile Comisiei

1

| | RECTIFICĂRI |
| --- | --- |
| 2007/C 044/02 | Rectificare la Opinia nr. 7/2006 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (JO C 8, 12.1.2007, p. 1) | 20 |
| 2007/C 044/03 | Rectificare la Opinia nr. 8/2006 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară (JO C 8, 12.1.2007, p. 3) | 21 |

RECTIFICĂRI

2007/C 044/02

Rectificare la Opinia nr. 7/2006 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (JO C 8, 12.1.2007, p. 1)

20

2007/C 044/03

Rectificare la Opinia nr. 8/2006 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară (JO C 8, 12.1.2007, p. 3)

21

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚII

Curtea de Conturi

| 27.2.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 44/1

---

RAPORT SPECIAL nr. 11/2006

privind sistemul de tranzit comunitar, însoţit de răspunsurile Comisiei

[prezentat în conformitate cu articolul 248 alineatul (4) al doilea paragraf, CE]

(2007/C 44/01)

CUPRINS

LISTA ACRONIMELOR ŞI ABREVIERILOR

| I-IV | SINTEZĂ |
| --- | --- |

I-IV

| 1-13 | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1-13

| 1-4 | Definiţii şi riscuri |
| --- | --- |

1-4

| 5-13 | Măsuri de remediere întreprinse ca urmare a dificultăţilor din anii 1990 |
| --- | --- |

5-13

| 14-18 | SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI |
| --- | --- |

14-18

| 14-15 | Principalele obiective ale auditului |
| --- | --- |

14-15

| 16-18 | Abordarea auditului |
| --- | --- |

16-18

| 19-66 | CONSTATĂRILE AUDITULUI |
| --- | --- |

19-66

| 20-25 | Aplicarea noului sistem de tranzit informatizat |
| --- | --- |

20-25

| 20-23 | Coordonarea corespunzătoare de către Comisie |
| --- | --- |

20-23

| 24-25 | Deficienţe legate de mediul informatic în statele membre |
| --- | --- |

24-25

| 26-27 | Activităţile de control din partea Comisiei după reforma bazei juridice |
| --- | --- |

26-27

| 28-54 | Lacune în aplicarea noilor dispoziţii legale |
| --- | --- |

28-54

| 28-49 | Aplicarea diferenţiată a dispoziţiilor legale revizuite de către statele membre |
| --- | --- |

28-49

| 50-54 | Întârzieri în stabilirea taxelor în cazul operaţiunilor de tranzit neîncheiate |
| --- | --- |

50-54

| 55-66 | Necesitatea de a consolida lupta împotriva fraudei şi modul de gestionare a riscurilor |
| --- | --- |

55-66

| 55-62 | Fiabilitate şi exhaustivitate limitată a datelor |
| --- | --- |

55-62

| 63-66 | Lacune în gestionarea riscurilor şi analiza aspectelor legate de fraudă |
| --- | --- |

63-66

| 67-74 | CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI |
| --- | --- |

67-74

| 69 | Punerea în aplicare a NSTI |
| --- | --- |

69

| 70-72 | Aplicarea noilor dispoziţii legale |
| --- | --- |

70-72

| 73-74 | Lupta împotriva fraudei şi gestionarea riscurilor |
| --- | --- |

73-74

ANEXA I

ANEXA II

Răspunsurile Comisiei

LISTA ACRONIMELOR ŞI ABREVIERILOR





  CE

| CE | Comunităţile Europene |
| --- | --- |
| CEE | Comunitatea Economică Europeană |
| DG BUDG | Direcţia Generală pentru Buget |
| DG TAXUD | Direcţia Generală Impozitare şi Uniune Vamală |
| EWS | Early Warning System (sistem de alertă rapidă) |
| JO | Jurnalul Oficial |
| MCC | Minimum Common Core (corpus minim comun) |
| NSTI | Noul sistem de tranzit informatizat |
| OLAF | Oficiul European de Luptă Antifraudă |
| UE | Uniunea Europeană |

Comunităţile Europene

CEE

Comunitatea Economică Europeană

DG BUDG

Direcţia Generală pentru Buget

DG TAXUD

Direcţia Generală Impozitare şi Uniune Vamală

EWS

Early Warning System (sistem de alertă rapidă)

JO

Jurnalul Oficial

MCC

Minimum Common Core (corpus minim comun)

NSTI

Noul sistem de tranzit informatizat

OLAF

Oficiul European de Luptă Antifraudă

UE

Uniunea Europeană

SINTEZĂ

| I. | În perioada cuprinsă între 1990 şi 1994, fraudele care au afectat regimul de tranzit au generat o pierdere de venituri estimată la 320 de milioane ECU la bugetul comunitar. La acel moment, Parlamentul European, Consiliul şi Curtea de Conturi Europeană au recomandat informatizarea procedurilor de tranzit, reforma bazei juridice, precum şi întărirea controalelor fizice pe baza unei analize comune a riscurilor. |
| --- | --- |

I.

În perioada cuprinsă între 1990 şi 1994, fraudele care au afectat regimul de tranzit au generat o pierdere de venituri estimată la 320 de milioane ECU la bugetul comunitar. La acel moment, Parlamentul European, Consiliul şi Curtea de Conturi Europeană au recomandat informatizarea procedurilor de tranzit, reforma bazei juridice, precum şi întărirea controalelor fizice pe baza unei analize comune a riscurilor.

| II. | Ca răspuns la aceste recomandări, Comisia a prezentat în 1997 un „plan de acţiune pentru tranzitul în Europa”. În 2001, aceasta a stabilit un cadru legal revizuit şi, până la sfârşitul anului 2005, a coordonat punerea în aplicare a unui nou sistem de tranzit informatizat (NSTI) care să permită schimbul de mesaje electronice între birourile vamale ale tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

II.

Ca răspuns la aceste recomandări, Comisia a prezentat în 1997 un „plan de acţiune pentru tranzitul în Europa”. În 2001, aceasta a stabilit un cadru legal revizuit şi, până la sfârşitul anului 2005, a coordonat punerea în aplicare a unui nou sistem de tranzit informatizat (NSTI) care să permită schimbul de mesaje electronice între birourile vamale ale tuturor statelor membre.

| III. | Curtea a examinat aplicarea noilor dispoziţii legale, precum şi punerea în aplicare a NSTI în 11 state membre, insistând asupra modului de încheiere a operaţiunilor de tranzit, de colectare eventuală a taxelor vamale aferente, precum şi asupra măsurilor de luptă împotriva fraudei. Principalele constatări sunt următoarele:






  (a) | Comisia a asigurat o bună coordonare şi a susţinut în mod eficace aplicarea NSTI; |
| --- | --- | --- |

III.

Curtea a examinat aplicarea noilor dispoziţii legale, precum şi punerea în aplicare a NSTI în 11 state membre, insistând asupra modului de încheiere a operaţiunilor de tranzit, de colectare eventuală a taxelor vamale aferente, precum şi asupra măsurilor de luptă împotriva fraudei. Principalele constatări sunt următoarele:

(a)

Comisia a asigurat o bună coordonare şi a susţinut în mod eficace aplicarea NSTI;

| (b) | noile dispoziţii legale cu privire la procedurile simplificate, la procedurile de cercetare şi la procedurile de recuperare corespunzătoare operaţiunilor de tranzit neîncheiate au fost adesea aplicate în mod nesatisfăcător în statele membre auditate; |
| --- | --- |

(b)

noile dispoziţii legale cu privire la procedurile simplificate, la procedurile de cercetare şi la procedurile de recuperare corespunzătoare operaţiunilor de tranzit neîncheiate au fost adesea aplicate în mod nesatisfăcător în statele membre auditate;

| (c) | statele membre au aplicat în mod diferenţiat dispoziţiile legale cu privire la contabilizarea taxelor aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate, ceea ce a generat întârzieri până când acestea au fost puse la dispoziţia bugetului comunitar; |
| --- | --- |

(c)

statele membre au aplicat în mod diferenţiat dispoziţiile legale cu privire la contabilizarea taxelor aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate, ceea ce a generat întârzieri până când acestea au fost puse la dispoziţia bugetului comunitar;

| (d) | la sfârşitul anului 2005, serviciile Comisiei nu efectuaseră încă în statele membre nicio inspecţie axată pe tranzit, cu scopul de a evalua aplicarea efectivă a noilor dispoziţii legale; |
| --- | --- |

(d)

la sfârşitul anului 2005, serviciile Comisiei nu efectuaseră încă în statele membre nicio inspecţie axată pe tranzit, cu scopul de a evalua aplicarea efectivă a noilor dispoziţii legale;

| (e) | în majoritatea statelor membre vizitate, s-a constatat o gestionare rudimentară a riscului legat de tranzit şi un număr redus de controale fizice ale mărfurilor în tranzit; |
| --- | --- |

(e)

în majoritatea statelor membre vizitate, s-a constatat o gestionare rudimentară a riscului legat de tranzit şi un număr redus de controale fizice ale mărfurilor în tranzit;

| (f) | informaţiile de care dispune Comisia cu privire la frauda în procesul de tranzit nu sunt nici suficient de fiabile, nici suficient de complete pentru a stabili dacă reforma juridică şi proiectul NSTI au redus cu succes frauda în domeniul tranzitului. |
| --- | --- |

(f)

informaţiile de care dispune Comisia cu privire la frauda în procesul de tranzit nu sunt nici suficient de fiabile, nici suficient de complete pentru a stabili dacă reforma juridică şi proiectul NSTI au redus cu succes frauda în domeniul tranzitului.

| IV. | Lipsa de date referitoare la fraudă şi deficienţele care afectează gestionarea riscului în statele membre solicită o acţiune coordonată la nivel european. Comisia ar trebui să aibă acces la informaţiile detaliate ale NSTI în scopul realizării unei analize de risc şi, pe baza celor mai bune practici, să poată promova strategii pentru controale fizice asupra mărfurilor în tranzit. |
| --- | --- |

IV.

Lipsa de date referitoare la fraudă şi deficienţele care afectează gestionarea riscului în statele membre solicită o acţiune coordonată la nivel european. Comisia ar trebui să aibă acces la informaţiile detaliate ale NSTI în scopul realizării unei analize de risc şi, pe baza celor mai bune practici, să poată promova strategii pentru controale fizice asupra mărfurilor în tranzit.

INTRODUCERE

Definiţii şi riscuri

| 1. | Tranzitul vamal facilitează circulaţia mărfurilor pe teritoriul comunitar şi simplifică formalităţile vamale. Taxele vamale şi alte taxe similare care se aplică mărfurilor importate în Comunitate sunt temporar suspendate până când acestea ajung la destinaţia finală. Formalităţile vamale sunt şi ele transferate de la punctul de trecere a frontierei la punctul care reprezintă destinaţia finală. |
| --- | --- |

1.

Tranzitul vamal facilitează circulaţia mărfurilor pe teritoriul comunitar şi simplifică formalităţile vamale. Taxele vamale şi alte taxe similare care se aplică mărfurilor importate în Comunitate sunt temporar suspendate până când acestea ajung la destinaţia finală. Formalităţile vamale sunt şi ele transferate de la punctul de trecere a frontierei la punctul care reprezintă destinaţia finală.

| 2. | Tranzitul comunitar se aplică:






  (a) | deplasărilor de mărfuri necomunitare şi, în anumite cazuri specifice, mărfurilor comunitare. Acesta reprezintă tranzitul comunitar extern; |
| --- | --- | --- |

2.

Tranzitul comunitar se aplică:

(a)

deplasărilor de mărfuri necomunitare şi, în anumite cazuri specifice, mărfurilor comunitare. Acesta reprezintă tranzitul comunitar extern;

| (b) | deplasărilor de mărfuri comunitare care, între două puncte ale teritoriului vamal comunitar, trebuie să traverseze o ţară terţă, în cazul în care această posibilitate se înscrie în cadrul unei convenţii internaţionale. Acesta reprezintă tranzitul comunitar intern. |
| --- | --- |

(b)

deplasărilor de mărfuri comunitare care, între două puncte ale teritoriului vamal comunitar, trebuie să traverseze o ţară terţă, în cazul în care această posibilitate se înscrie în cadrul unei convenţii internaţionale. Acesta reprezintă tranzitul comunitar intern.

| 3. | Principalul risc legat de tranzitul comunitar constă în sustragerea ilegală a mărfurilor necomunitare de la supravegherea vamală şi deturnarea acestora spre piaţa internă fără plata taxelor vamale şi a taxelor fiscale, în special a taxei pe valoarea adăugată şi a accizelor. |
| --- | --- |

3.

Principalul risc legat de tranzitul comunitar constă în sustragerea ilegală a mărfurilor necomunitare de la supravegherea vamală şi deturnarea acestora spre piaţa internă fără plata taxelor vamale şi a taxelor fiscale, în special a taxei pe valoarea adăugată şi a accizelor.

| 4. | Dat fiind caracterul suspensiv şi temporar al unui tranzit, autorităţile vamale au tendinţa de a considera controlul operaţiunilor de tranzit ca o prioritate secundară. Pentru a compensa aceste riscuri financiare, operaţiunile de tranzit sunt în general acoperite printr-o garanţie care asigură plata taxelor vamale şi a altor taxe similare. Poate fi o garanţie individuală care acoperă o singură operaţiune de tranzit sau o garanţie globală care acoperă mai multe operaţiuni de tranzit (1). |
| --- | --- |

4.

Dat fiind caracterul suspensiv şi temporar al unui tranzit, autorităţile vamale au tendinţa de a considera controlul operaţiunilor de tranzit ca o prioritate secundară. Pentru a compensa aceste riscuri financiare, operaţiunile de tranzit sunt în general acoperite printr-o garanţie care asigură plata taxelor vamale şi a altor taxe similare. Poate fi o garanţie individuală care acoperă o singură operaţiune de tranzit sau o garanţie globală care acoperă mai multe operaţiuni de tranzit (1).

Măsuri de remediere întreprinse ca urmare a dificultăţilor din anii 1990

| 5. | La începutul anilor 1990 s-a manifestat o creştere a numărului fraudelor în cadrul operaţiunilor de tranzit. Între 1990 şi 1994 (2), pierderile la bugetul comunitar au fost estimate la 320 de milioane ECU, fără a ţine cont de recuperarea („clawback”) ulterioară de către statele membre, iar pierderile legate de taxele naţionale au fost şi mai ridicate. Consiliul (3) şi Comisia temporară de anchetă a Parlamentului European (4) cu privire la regimul de tranzit comunitar au apreciat la acel moment că informatizarea tranzitului şi reforma bazei juridice care reglementează tranzitul comunitar sunt elemente importante în lupta împotriva fraudei, punct de vedere împărtăşit de Curte în raportul său anual pe exerciţiul financiar 1994 (5). |
| --- | --- |

5.

La începutul anilor 1990 s-a manifestat o creştere a numărului fraudelor în cadrul operaţiunilor de tranzit. Între 1990 şi 1994 (2), pierderile la bugetul comunitar au fost estimate la 320 de milioane ECU, fără a ţine cont de recuperarea („clawback”) ulterioară de către statele membre, iar pierderile legate de taxele naţionale au fost şi mai ridicate. Consiliul (3) şi Comisia temporară de anchetă a Parlamentului European (4) cu privire la regimul de tranzit comunitar au apreciat la acel moment că informatizarea tranzitului şi reforma bazei juridice care reglementează tranzitul comunitar sunt elemente importante în lupta împotriva fraudei, punct de vedere împărtăşit de Curte în raportul său anual pe exerciţiul financiar 1994 (5).

| 6. | Într-adevăr, înainte de informatizarea sistemului, declaraţiile de tranzit comunitar se întocmeau pe hârtie. Exemplarele originale ale declaraţiilor erau păstrate la biroul de plecare, iar copiile acestora însoţeau mărfurile până la biroul vamal de destinaţie. Acesta trebuia să transmită biroului de plecare un document care să specifice că mărfurile au ajuns şi să indice dacă au fost detectate neregularităţi. Procedura era greoaie şi prezenta numeroase riscuri. |
| --- | --- |

6.

Într-adevăr, înainte de informatizarea sistemului, declaraţiile de tranzit comunitar se întocmeau pe hârtie. Exemplarele originale ale declaraţiilor erau păstrate la biroul de plecare, iar copiile acestora însoţeau mărfurile până la biroul vamal de destinaţie. Acesta trebuia să transmită biroului de plecare un document care să specifice că mărfurile au ajuns şi să indice dacă au fost detectate neregularităţi. Procedura era greoaie şi prezenta numeroase riscuri.

| 7. | Din acest motiv, Comisia a prezentat în 1997 un „plan de acţiune pentru tranzitul în Europa” (6) şi a propus o serie de măsuri în vederea unei mai bune gestionări a riscurilor asociate regimului de tranzit şi a reducerii vulnerabilităţii faţă de fraudă. Aceste măsuri se referă în special la punerea în aplicare a sistemului de tranzit informatizat, la monitorizarea modului în care sunt finalizate operaţiunile de tranzit, la întărirea activităţilor de control la toate nivelurile, precum şi la îmbunătăţirea cooperării atât între administraţiile vamale, cât şi între vămi şi operatori. În acelaşi timp, Comisia a iniţiat o revizuire a dispoziţiilor legale în domeniul tranzitului. |
| --- | --- |

7.

Din acest motiv, Comisia a prezentat în 1997 un „plan de acţiune pentru tranzitul în Europa” (6) şi a propus o serie de măsuri în vederea unei mai bune gestionări a riscurilor asociate regimului de tranzit şi a reducerii vulnerabilităţii faţă de fraudă. Aceste măsuri se referă în special la punerea în aplicare a sistemului de tranzit informatizat, la monitorizarea modului în care sunt finalizate operaţiunile de tranzit, la întărirea activităţilor de control la toate nivelurile, precum şi la îmbunătăţirea cooperării atât între administraţiile vamale, cât şi între vămi şi operatori. În acelaşi timp, Comisia a iniţiat o revizuire a dispoziţiilor legale în domeniul tranzitului.

| 8. | În 1999, a fost adoptată baza legală pentru proiectul NSTI (Noul Sistem de Tranzit Informatizat). Scopul NSTI era de a înlocui procedura de tranzit comunitar, care se baza pe hârtie, cu un schimb de mesaje electronice între birourile vamale şi, într-o a doua etapă, între operatori şi vămi. |
| --- | --- |

8.

În 1999, a fost adoptată baza legală pentru proiectul NSTI (Noul Sistem de Tranzit Informatizat). Scopul NSTI era de a înlocui procedura de tranzit comunitar, care se baza pe hârtie, cu un schimb de mesaje electronice între birourile vamale şi, într-o a doua etapă, între operatori şi vămi.

| 9. | În cadrul luptei împotriva fraudei, NSTI avea un dublu obiectiv:






  (a) | prevenirea formelor clasice de fraudă, de exemplu, utilizarea de ştampile contrafăcute sau de documente falsificate; |
| --- | --- | --- |

9.

În cadrul luptei împotriva fraudei, NSTI avea un dublu obiectiv:

(a)

prevenirea formelor clasice de fraudă, de exemplu, utilizarea de ştampile contrafăcute sau de documente falsificate;

| (b) | detectarea în timp real a cazurilor în care mărfurile nu ajungeau la biroul vamal de destinaţie şi, în acest caz, lansarea imediată a unei proceduri de cercetare. |
| --- | --- |

(b)

detectarea în timp real a cazurilor în care mărfurile nu ajungeau la biroul vamal de destinaţie şi, în acest caz, lansarea imediată a unei proceduri de cercetare.

| 10. | Diagrama 1 prezintă o procedură normală de tranzit în cadrul NSTI. |
| --- | --- |

10.

Diagrama 1 prezintă o procedură normală de tranzit în cadrul NSTI.

Image

| 11. | În 2001, în paralel cu informatizarea, Comisia a prezentat o reformă a bazei juridice a tranzitului (7) în care erau prevăzute, în special, noi dispoziţii, în vederea:






  (a) | stabilirii unei distincţii mai clare între procedurile normale de tranzit şi procedurile simplificate (metode diferite de supraveghere vamală în ultimul caz) şi definirii mai clare a criteriilor de fiabilitate a operatorilor care beneficiază de acestea; |
| --- | --- | --- |

11.

În 2001, în paralel cu informatizarea, Comisia a prezentat o reformă a bazei juridice a tranzitului (7) în care erau prevăzute, în special, noi dispoziţii, în vederea:

(a)

stabilirii unei distincţii mai clare între procedurile normale de tranzit şi procedurile simplificate (metode diferite de supraveghere vamală în ultimul caz) şi definirii mai clare a criteriilor de fiabilitate a operatorilor care beneficiază de acestea;

| (b) | fondării sistemului de garanţie cu privire la fiabilitatea operatorului şi la riscurile legate de mărfuri, introducând în acelaşi timp conceptul de mărfuri care prezintă riscuri ridicate de fraudă (mărfuri sensibile) (8); |
| --- | --- |

(b)

fondării sistemului de garanţie cu privire la fiabilitatea operatorului şi la riscurile legate de mărfuri, introducând în acelaşi timp conceptul de mărfuri care prezintă riscuri ridicate de fraudă (mărfuri sensibile) (8);

| (c) | armonizării procedurilor de cercetare şi de recuperare pentru operaţiunile de tranzit neîncheiate şi reducerii termenelor de declanşare a acestor proceduri. |
| --- | --- |

(c)

armonizării procedurilor de cercetare şi de recuperare pentru operaţiunile de tranzit neîncheiate şi reducerii termenelor de declanşare a acestor proceduri.

| 12. | NSTI a fost pus în aplicare în mai multe etape. „Partea principală” (9) a fost finalizată la 30 iunie 2003 în UE-15, iar Comisia a continuat să acorde asistenţă pentru aplicarea NSTI în ţările în curs de aderare. Etapele următoare au cuprins, în special, informatizarea prelucrării garanţiilor şi, apoi, a cererilor de cercetare şi au fost finalizate în ianuarie 2006. |
| --- | --- |

12.

NSTI a fost pus în aplicare în mai multe etape. „Partea principală” (9) a fost finalizată la 30 iunie 2003 în UE-15, iar Comisia a continuat să acorde asistenţă pentru aplicarea NSTI în ţările în curs de aderare. Etapele următoare au cuprins, în special, informatizarea prelucrării garanţiilor şi, apoi, a cererilor de cercetare şi au fost finalizate în ianuarie 2006.

| 13. | Începând cu 1 iulie 2005, declaraţiile de tranzit comunitar sunt, ca regulă generală, electronice (10). Statisticile Comisiei arată o creştere a numărului mişcărilor de tranzit gestionate de NSTI de la 5,5 milioane în 2004 la peste 7,5 milioane în 2005. |
| --- | --- |

13.

Începând cu 1 iulie 2005, declaraţiile de tranzit comunitar sunt, ca regulă generală, electronice (10). Statisticile Comisiei arată o creştere a numărului mişcărilor de tranzit gestionate de NSTI de la 5,5 milioane în 2004 la peste 7,5 milioane în 2005.

SFERA ŞI ABORDAREA AUDITULUI

Principalele obiective ale auditului

| 14. | Scopul auditului Curţii a constat în obţinerea asigurării că statele membre au aplicat corect dispoziţiile legale revizuite şi că noile proceduri de tranzit fuseseră bine coordonate de către Comisie şi aplicate corect de către statele membre, astfel încât să protejeze în mod eficient interesele financiare ale UE. |
| --- | --- |

14.

Scopul auditului Curţii a constat în obţinerea asigurării că statele membre au aplicat corect dispoziţiile legale revizuite şi că noile proceduri de tranzit fuseseră bine coordonate de către Comisie şi aplicate corect de către statele membre, astfel încât să protejeze în mod eficient interesele financiare ale UE.

| 15. | Un alt obiectiv a constat în evaluarea aplicării măsurilor preconizate de către Parlamentul European, de către Consiliu şi de către Curte, în special a celor cuprinse în planul de acţiune al Comisiei. În acest sens, s-a acordat o atenţie deosebită examinării vulnerabilităţii noului sistem faţă de fraudă şi monitorizării acesteia de către serviciile Comisiei. |
| --- | --- |

15.

Un alt obiectiv a constat în evaluarea aplicării măsurilor preconizate de către Parlamentul European, de către Consiliu şi de către Curte, în special a celor cuprinse în planul de acţiune al Comisiei. În acest sens, s-a acordat o atenţie deosebită examinării vulnerabilităţii noului sistem faţă de fraudă şi monitorizării acesteia de către serviciile Comisiei.

Abordarea auditului

| 16. | Tuturor statelor membre le-a fost transmis un chestionar pentru a colecta date recente referitoare la tranzit. Între mai 2005 şi ianuarie 2006, s-au efectuat misiuni de audit în 11 state membre, reprezentând aproape 80 % din operaţiunile de tranzit NSTI (11). |
| --- | --- |

16.

Tuturor statelor membre le-a fost transmis un chestionar pentru a colecta date recente referitoare la tranzit. Între mai 2005 şi ianuarie 2006, s-au efectuat misiuni de audit în 11 state membre, reprezentând aproape 80 % din operaţiunile de tranzit NSTI (11).

| 17. | Aceste activităţi de audit au acoperit:






  (a) | gestiunea în ansamblu, precum şi aspectele informatice ale NSTI în statele membre vizitate; |
| --- | --- | --- |

17.

Aceste activităţi de audit au acoperit:

(a)

gestiunea în ansamblu, precum şi aspectele informatice ale NSTI în statele membre vizitate;

| (b) | autorizarea procedurilor de tranzit simplificate (expeditori/destinatari autorizaţi şi utilizarea de garanţii globale); |
| --- | --- |

(b)

autorizarea procedurilor de tranzit simplificate (expeditori/destinatari autorizaţi şi utilizarea de garanţii globale);

| (c) | procedurile de cercetare şi de recuperare pentru operaţiunile neîncheiate la termen. |
| --- | --- |

(c)

procedurile de cercetare şi de recuperare pentru operaţiunile neîncheiate la termen.

În total, în cursul auditului au fost examinate 620 de dosare şi 26 de declaraţii de tranzit.

| 18. | De asemenea, a fost analizat rolul jucat de serviciile Comisiei şi, mai ales, lucrările de coordonare şi de gestionare ale Direcţiei Generale Impozitare şi Uniune Vamală (DG TAXUD), activităţile de control ale Direcţiei Generale pentru Buget (DG BUDG) cu privire la tranzit, precum şi intervenţiile OLAF de prevenire şi luptă împotriva fraudei. |
| --- | --- |

18.

De asemenea, a fost analizat rolul jucat de serviciile Comisiei şi, mai ales, lucrările de coordonare şi de gestionare ale Direcţiei Generale Impozitare şi Uniune Vamală (DG TAXUD), activităţile de control ale Direcţiei Generale pentru Buget (DG BUDG) cu privire la tranzit, precum şi intervenţiile OLAF de prevenire şi luptă împotriva fraudei.

CONSTATĂRILE AUDITULUI

| 19. | Anexa I prezintă principalele lacune constatate în ţările vizitate. |
| --- | --- |

19.

Anexa I prezintă principalele lacune constatate în ţările vizitate.

Aplicarea noului sistem de tranzit informatizat

Image

Coordonarea corespunzătoare de către Comisie

| 20. | Comisia a coordonat punerea în aplicare a proiectului NSTI în statele membre şi a depus eforturi considerabile pentru asigurarea asistenţei şi a instrumentelor de monitorizare. De asemenea, ea a dezvoltat aplicaţia standard a NSTI, numită MCC (Minimum Common Core — corpus minim comun), şi este responsabilă pentru întreţinerea acesteia. Aplicaţia MCC este utilizată de 15 state membre. Celelalte 10 state membre au ales să îşi dezvolte propriile aplicaţii naţionale pentru regimul de tranzit. |
| --- | --- |

20.

Comisia a coordonat punerea în aplicare a proiectului NSTI în statele membre şi a depus eforturi considerabile pentru asigurarea asistenţei şi a instrumentelor de monitorizare. De asemenea, ea a dezvoltat aplicaţia standard a NSTI, numită MCC (Minimum Common Core — corpus minim comun), şi este responsabilă pentru întreţinerea acesteia. Aplicaţia MCC este utilizată de 15 state membre. Celelalte 10 state membre au ales să îşi dezvolte propriile aplicaţii naţionale pentru regimul de tranzit.

| 21. | Lucrările au fost în mare parte subcontractate, recurgându-se la procedurile în vigoare privind cererea de oferte. În 2005, serviciul de audit intern al Comisiei a examinat organizarea, planificarea şi gestionarea proiectului NSTI şi a apreciat ca acestea sunt foarte satisfăcătoare. În schimb, acesta a criticat faptul că nu a fost încheiat niciun acord operaţional între Comisie şi statele membre în ceea ce priveşte gestionarea situaţiilor critice care afectează disponibilitatea şi continuitatea NSTI. |
| --- | --- |

21.

Lucrările au fost în mare parte subcontractate, recurgându-se la procedurile în vigoare privind cererea de oferte. În 2005, serviciul de audit intern al Comisiei a examinat organizarea, planificarea şi gestionarea proiectului NSTI şi a apreciat ca acestea sunt foarte satisfăcătoare. În schimb, acesta a criticat faptul că nu a fost încheiat niciun acord operaţional între Comisie şi statele membre în ceea ce priveşte gestionarea situaţiilor critice care afectează disponibilitatea şi continuitatea NSTI.

| 22. | Deoarece în dispoziţiile legale informatizarea operaţiunilor de tranzit este prevăzută drept obiectiv general al politicii vamale comunitare (12), Comisia a insistat asupra rolului său de coordonator al proiectului NSTI, monitorizarea efectivă a modului în care a fost pus în aplicare proiectul aflându-se în responsabilitatea statelor membre. |
| --- | --- |

22.

Deoarece în dispoziţiile legale informatizarea operaţiunilor de tranzit este prevăzută drept obiectiv general al politicii vamale comunitare (12), Comisia a insistat asupra rolului său de coordonator al proiectului NSTI, monitorizarea efectivă a modului în care a fost pus în aplicare proiectul aflându-se în responsabilitatea statelor membre.

| 23. | În cadrul activităţilor de coordonare, Comisia a efectuat vizite periodice de asistenţă în statele membre şi le-a acordat acestora un sprijin tehnic. |
| --- | --- |

23.

În cadrul activităţilor de coordonare, Comisia a efectuat vizite periodice de asistenţă în statele membre şi le-a acordat acestora un sprijin tehnic.

Deficienţe legate de mediul informatic în statele membre

| 24. | Testele şi verificările efectuate de Comisie nu au putut împiedica apariţia anumitor probleme legate de mediul de control informatic. |
| --- | --- |

24.

Testele şi verificările efectuate de Comisie nu au putut împiedica apariţia anumitor probleme legate de mediul de control informatic.

| 25. | Cinci dintre statele membre vizitate, dintre care patru utilizează aplicaţia MCC, s-au confruntat cu probleme importante de compatibilitate atunci când au încercat să integreze NSTI în mediul lor informatic naţional, de exemplu, pentru a verifica dacă toate operaţiunile de tranzit încheiate au o nouă destinaţie vamală sau pentru a utiliza profilurile de risc deja existente. Patru dintre ele au preferat în final ca NSTI să rămână un sistem autonom şi nu l-au conectat la sistemele lor informatice vamale naţionale. |
| --- | --- |

25.

Cinci dintre statele membre vizitate, dintre care patru utilizează aplicaţia MCC, s-au confruntat cu probleme importante de compatibilitate atunci când au încercat să integreze NSTI în mediul lor informatic naţional, de exemplu, pentru a verifica dacă toate operaţiunile de tranzit încheiate au o nouă destinaţie vamală sau pentru a utiliza profilurile de risc deja existente. Patru dintre ele au preferat în final ca NSTI să rămână un sistem autonom şi nu l-au conectat la sistemele lor informatice vamale naţionale.

Activităţile de control din partea Comisiei după reforma bazei juridice

| 26. | DG TAXUD se asigură că legislaţia vamală comunitară este aplicată în mod uniform de către administraţiile naţionale. DG BUDG întreprinde în mod regulat inspecţii cu privire la resursele proprii tradiţionale, în cadrul cărora verifică şi respectarea dispoziţiilor vamale aplicabile. Există o strânsă colaborare între DG BUDG şi DG TAXUD în ceea ce priveşte problemele de politică vamală care apar în cursul acestor inspecţii. |
| --- | --- |

26.

DG TAXUD se asigură că legislaţia vamală comunitară este aplicată în mod uniform de către administraţiile naţionale. DG BUDG întreprinde în mod regulat inspecţii cu privire la resursele proprii tradiţionale, în cadrul cărora verifică şi respectarea dispoziţiilor vamale aplicabile. Există o strânsă colaborare între DG BUDG şi DG TAXUD în ceea ce priveşte problemele de politică vamală care apar în cursul acestor inspecţii.

| 27. | Între 2001 şi 2005, nu s-a realizat nicio inspecţie cu privire la resursele proprii tradiţionale care să fie orientată în special asupra tranzitului, deoarece Comisia a decis să aştepte punerea în aplicare integrală a NSTI, înainte de a se angaja într-o examinare aprofundată. Totuşi, punerea în aplicare a părţii principale a NSTI a fost realizată în iunie 2003 (a se vedea punctul 12), iar principalele elemente ale reformei bazei juridice au intrat în vigoare în 2001. Tranzitul constituie subiectul principal din programul de inspecţie al DG BUDG pe anul 2006. |
| --- | --- |

27.

Între 2001 şi 2005, nu s-a realizat nicio inspecţie cu privire la resursele proprii tradiţionale care să fie orientată în special asupra tranzitului, deoarece Comisia a decis să aştepte punerea în aplicare integrală a NSTI, înainte de a se angaja într-o examinare aprofundată. Totuşi, punerea în aplicare a părţii principale a NSTI a fost realizată în iunie 2003 (a se vedea punctul 12), iar principalele elemente ale reformei bazei juridice au intrat în vigoare în 2001. Tranzitul constituie subiectul principal din programul de inspecţie al DG BUDG pe anul 2006.

Lacune în aplicarea noilor dispoziţii legale

Image

Aplicarea diferenţiată a dispoziţiilor legale revizuite de către statele membre

| 28. | Ca urmare a reformei bazei juridice (a se vedea punctul 11), Comisia a prezentat detalii cu privire la procedurile de tranzit într-un manual aprobat de către administraţiile naţionale şi disponibil în 19 limbi comunitare, „manualul de tranzit” (13). |
| --- | --- |

28.

Ca urmare a reformei bazei juridice (a se vedea punctul 11), Comisia a prezentat detalii cu privire la procedurile de tranzit într-un manual aprobat de către administraţiile naţionale şi disponibil în 19 limbi comunitare, „manualul de tranzit” (13).

| 29. | S-a dovedit că statele membre aplicau în continuare în mod incorect dispoziţiile legale revizuite; în 392 din cele 620 de dosare examinate în cursul auditului au fost constatate abateri de la dispoziţiile în vigoare (unele de natură formală). |
| --- | --- |

29.

S-a dovedit că statele membre aplicau în continuare în mod incorect dispoziţiile legale revizuite; în 392 din cele 620 de dosare examinate în cursul auditului au fost constatate abateri de la dispoziţiile în vigoare (unele de natură formală).

Proceduri simplificate

| 30. | Atunci când aleg procedurile de tranzit simplificate, operatorii economici ai Uniunii Europene utilizează în general garanţiile globale şi statutul de expeditor/destinatar autorizat. Articolul 373 din normele de aplicare a Codului Vamal Comunitar precizează condiţiile generale aplicabile oricărei persoane care doreşte să beneficieze de aceste proceduri simplificate (a se vedea anexa II). |
| --- | --- |

30.

Atunci când aleg procedurile de tranzit simplificate, operatorii economici ai Uniunii Europene utilizează în general garanţiile globale şi statutul de expeditor/destinatar autorizat. Articolul 373 din normele de aplicare a Codului Vamal Comunitar precizează condiţiile generale aplicabile oricărei persoane care doreşte să beneficieze de aceste proceduri simplificate (a se vedea anexa II).

| 31. | Garanţia globală permite acoperirea unui număr mare de operaţiuni de tranzit cu un singur instrument. Această garanţie se aplică până la o sumă medie de taxe vamale şi alte taxe similare, numită sumă de referinţă (14), care trebuie examinată anual de către biroul vamal în cauză. |
| --- | --- |

31.

Garanţia globală permite acoperirea unui număr mare de operaţiuni de tranzit cu un singur instrument. Această garanţie se aplică până la o sumă medie de taxe vamale şi alte taxe similare, numită sumă de referinţă (14), care trebuie examinată anual de către biroul vamal în cauză.

| 32. | Statutul de expeditor autorizat care deţine o garanţie globală permite efectuarea operaţiunilor de tranzit fără a prezenta mărfurile la vamă. În mod similar, un destinatar autorizat poate încheia o procedură de tranzit fără a prezenta mărfurile la vamă. |
| --- | --- |

32.

Statutul de expeditor autorizat care deţine o garanţie globală permite efectuarea operaţiunilor de tranzit fără a prezenta mărfurile la vamă. În mod similar, un destinatar autorizat poate încheia o procedură de tranzit fără a prezenta mărfurile la vamă.

| 33. | În cazul în care operatorul doreşte să beneficieze de o reducere sau de o dispensă de garanţie sau în cazul în care doreşte să transporte mărfuri sensibile în regim de tranzit, criteriile de fiabilitate impuse sunt mai stricte. Tabelul 1 prezintă criteriile care trebuie îndeplinite de către solicitanţii de garanţii globale pentru mărfurile normale şi mărfurile sensibile (15). |
| --- | --- |

33.

În cazul în care operatorul doreşte să beneficieze de o reducere sau de o dispensă de garanţie sau în cazul în care doreşte să transporte mărfuri sensibile în regim de tranzit, criteriile de fiabilitate impuse sunt mai stricte. Tabelul 1 prezintă criteriile care trebuie îndeplinite de către solicitanţii de garanţii globale pentru mărfurile normale şi mărfurile sensibile (15).

| 34. | Autorităţile vamale nu sunt obligate să efectueze controale după acordarea autorizaţiei, cu excepţia examinării anuale a sumei de referinţă. Cu toate acestea, titularul unei autorizaţii este obligat să informeze asupra oricărui factor care ar putea afecta păstrarea sau conţinutul (16) acesteia.
  Tabelul 1:
  Criterii care trebuie îndeplinite pentru obţinerea unei garanţii globale sau a unei dispense de garanţie | Mărfuri normale | Mărfuri sensibile |
| --- | --- | --- | --- |
| % din suma garantată
  Criterii | 100 % | 50 % | 30 % | Dispensă | 100 % | 50 % | 30 % | Dispensă ne- autorizată |
| 1. | Situaţie financiară sănătoasă |

34.

Autorităţile vamale nu sunt obligate să efectueze controale după acordarea autorizaţiei, cu excepţia examinării anuale a sumei de referinţă. Cu toate acestea, titularul unei autorizaţii este obligat să informeze asupra oricărui factor care ar putea afecta păstrarea sau conţinutul (16) acesteia.

Tabelul 1:

Criterii care trebuie îndeplinite pentru obţinerea unei garanţii globale sau a unei dispense de garanţie

Mărfuri normale

Mărfuri sensibile

% din suma garantată

Criterii

100 %

50 %

30 %

Dispensă

100 %

50 %

30 %

Dispensă ne- autorizată

1.

Situaţie financiară sănătoasă

— (18)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Experienţă suficientă (în ani) (17) |
| --- | --- |

2.

Experienţă suficientă (în ani) (17)

1

2

3

1

2

3

| 3. | Nivel ridicat de cooperare cu autorităţile competente |
| --- | --- |

3.

Nivel ridicat de cooperare cu autorităţile competente

—

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Capacitate de control asupra transportului |
| --- | --- |

4.

Capacitate de control asupra transportului

—

—

Image

Image

Image

Image

| 5. | Bună situaţie financiară, suficientă pentru îndeplinirea angajamentelor principalului obligat |
| --- | --- |

5.

Bună situaţie financiară, suficientă pentru îndeplinirea angajamentelor principalului obligat

—

—

Image

—

—

Image

| 35. | În şase state membre vămile nu au putut să pună la dispoziţie toate elementele justificative care să ateste verificarea, înainte de acordarea autorizaţiei, a condiţiilor necesare pentru a beneficia de statutul de expeditor/destinatar autorizat. În cinci dintre acestea, după acordarea autorizaţiei, vămile nu verificaseră dacă beneficiarul mai îndeplinea condiţiile necesare. |
| --- | --- |

35.

În şase state membre vămile nu au putut să pună la dispoziţie toate elementele justificative care să ateste verificarea, înainte de acordarea autorizaţiei, a condiţiilor necesare pentru a beneficia de statutul de expeditor/destinatar autorizat. În cinci dintre acestea, după acordarea autorizaţiei, vămile nu verificaseră dacă beneficiarul mai îndeplinea condiţiile necesare.

| 36. | În ceea ce priveşte utilizarea garanţiilor globale, situaţia era îngrijorătoare: în nouă state membre, vămile nu dispuneau de suficiente date care să ateste că beneficiarii îndeplineau condiţiile necesare la momentul acordării autorizaţiei. În patru state membre, vămile au acceptat suma de referinţă calculată de operatori, în loc să efectueze examinarea anuală prevăzută. Într-un stat membru, operatorii au beneficiat în continuare de dispense de garanţii sau de garanţii globale cu o valoare redusă, deşi autorităţile vamale iniţiaseră proceduri de recuperare forţată împotriva acestora. |
| --- | --- |

36.

În ceea ce priveşte utilizarea garanţiilor globale, situaţia era îngrijorătoare: în nouă state membre, vămile nu dispuneau de suficiente date care să ateste că beneficiarii îndeplineau condiţiile necesare la momentul acordării autorizaţiei. În patru state membre, vămile au acceptat suma de referinţă calculată de operatori, în loc să efectueze examinarea anuală prevăzută. Într-un stat membru, operatorii au beneficiat în continuare de dispense de garanţii sau de garanţii globale cu o valoare redusă, deşi autorităţile vamale iniţiaseră proceduri de recuperare forţată împotriva acestora.

Proceduri de cercetare

| 37. | În cazul în care o operaţiune de tranzit nu este finalizată la termen, cercetările trebuie iniţiate de către ţara de plecare pentru a stabili dacă această operaţiune s-a încheiat în mod corect şi dacă a apărut o datorie vamală. Normele revizuite de aplicare a Codului Vamal Comunitar au scurtat în mod semnificativ termenele de notificare a pricipalului obligat (20) şi de iniţiere a cercetărilor în cazul utilizării unei proceduri informatizate. |
| --- | --- |

37.

În cazul în care o operaţiune de tranzit nu este finalizată la termen, cercetările trebuie iniţiate de către ţara de plecare pentru a stabili dacă această operaţiune s-a încheiat în mod corect şi dacă a apărut o datorie vamală. Normele revizuite de aplicare a Codului Vamal Comunitar au scurtat în mod semnificativ termenele de notificare a pricipalului obligat (20) şi de iniţiere a cercetărilor în cazul utilizării unei proceduri informatizate.

| 38. | De acum înainte, este necesar (21) ca notificarea principalului obligat şi iniţierea procedurii de cercetare să se realizeze simultan, imediat după expirarea termenului acordat (22) pentru prezentarea mărfurilor la biroul de destinaţie, în cazul în care acesta nu a trimis mesajul „aviz de sosire”. Această cerinţă nu a fost respectată în niciunul din statele membre vizitate. |
| --- | --- |

38.

De acum înainte, este necesar (21) ca notificarea principalului obligat şi iniţierea procedurii de cercetare să se realizeze simultan, imediat după expirarea termenului acordat (22) pentru prezentarea mărfurilor la biroul de destinaţie, în cazul în care acesta nu a trimis mesajul „aviz de sosire”. Această cerinţă nu a fost respectată în niciunul din statele membre vizitate.

| 39. | În general, reglementările naţionale tolerează două săptămâni de întârziere înainte de iniţierea procedurii de cercetare. |
| --- | --- |

39.

În general, reglementările naţionale tolerează două săptămâni de întârziere înainte de iniţierea procedurii de cercetare.

| 40. | Cu toate acestea, zece din cele unsprezece state membre vizitate nu şi-au respectat propriul regulament şi au iniţiat cercetări cu o întârziere mult mai mare de două săptămâni. În unele state membre, s-a constatat că operatorii nu cooperează în mod corespunzător cu vămile, generând astfel întârzieri în încheierea operaţiunilor; acestea, la rândul lor, pot duce la întârzieri în recuperarea taxelor vamale. |
| --- | --- |

40.

Cu toate acestea, zece din cele unsprezece state membre vizitate nu şi-au respectat propriul regulament şi au iniţiat cercetări cu o întârziere mult mai mare de două săptămâni. În unele state membre, s-a constatat că operatorii nu cooperează în mod corespunzător cu vămile, generând astfel întârzieri în încheierea operaţiunilor; acestea, la rândul lor, pot duce la întârzieri în recuperarea taxelor vamale.

| 41. | În raportul său anual pe exerciţiul financiar 1994, Curtea a subliniat faptul că procedurile de recuperare ar trebui consolidate, punând accentul pe obligaţiile principalului obligat. Curtea a recomandat introducerea unui sistem de sancţiuni mai riguros şi armonizat. |
| --- | --- |

41.

În raportul său anual pe exerciţiul financiar 1994, Curtea a subliniat faptul că procedurile de recuperare ar trebui consolidate, punând accentul pe obligaţiile principalului obligat. Curtea a recomandat introducerea unui sistem de sancţiuni mai riguros şi armonizat.

| 42. | Înainte de instituirea sistemului de gestionare informatizată a cercetărilor, ţara de plecare trimitea un formular de aviz de cercetare (TC 20) în ţara de destinaţie pentru a colecta informaţiile specifice necesare (23). Autorităţile vamale din statul membru de destinaţie erau atunci obligate să răspundă fără întârziere acestor avize de cercetare (24). În nouă dintre statele membre auditate, autorităţile vamale au răspuns cu întârziere la avizele de cercetare sau nu au transmis informaţiile solicitate. În şapte dintre aceste state, acţiunile de cercetare au început cu o întârziere de câteva luni, iar informaţiile transmise nu au permis întotdeauna să se stabilească cu certitudine dacă taxele vamale fuseseră până la urmă încasate. Aceste deficienţe au dus la încasarea cu întârziere a taxelor vamale. |
| --- | --- |

42.

Înainte de instituirea sistemului de gestionare informatizată a cercetărilor, ţara de plecare trimitea un formular de aviz de cercetare (TC 20) în ţara de destinaţie pentru a colecta informaţiile specifice necesare (23). Autorităţile vamale din statul membru de destinaţie erau atunci obligate să răspundă fără întârziere acestor avize de cercetare (24). În nouă dintre statele membre auditate, autorităţile vamale au răspuns cu întârziere la avizele de cercetare sau nu au transmis informaţiile solicitate. În şapte dintre aceste state, acţiunile de cercetare au început cu o întârziere de câteva luni, iar informaţiile transmise nu au permis întotdeauna să se stabilească cu certitudine dacă taxele vamale fuseseră până la urmă încasate. Aceste deficienţe au dus la încasarea cu întârziere a taxelor vamale.

| 43. | Majoritatea statelor membre vizitate considerau că introducerea modulului de gestionare a cercetărilor a NSTI (25) va rezolva aceste probleme de comunicare. Auditul Curţii nu a putut verifica acest aspect, deoarece crearea acestui modul era încă prea recentă. |
| --- | --- |

43.

Majoritatea statelor membre vizitate considerau că introducerea modulului de gestionare a cercetărilor a NSTI (25) va rezolva aceste probleme de comunicare. Auditul Curţii nu a putut verifica acest aspect, deoarece crearea acestui modul era încă prea recentă.

Proceduri de recuperare

| 44. | În general, procedurile de cercetare finalizate oferă informaţiile necesare pentru a stabili existenţa datoriei vamale şi a determina ţara care trebuie să încaseze taxele vamale. În cazul în care există dubii, noua legislaţie vamală stabileşte apariţia datoriei în ţara de plecare sau de intrare cel mai târziu la zece luni de la plasarea mărfurilor sub regimul de tranzit (26). |
| --- | --- |

44.

În general, procedurile de cercetare finalizate oferă informaţiile necesare pentru a stabili existenţa datoriei vamale şi a determina ţara care trebuie să încaseze taxele vamale. În cazul în care există dubii, noua legislaţie vamală stabileşte apariţia datoriei în ţara de plecare sau de intrare cel mai târziu la zece luni de la plasarea mărfurilor sub regimul de tranzit (26).

| 45. | Prevederile anterioare referitoare la procedurile de recuperare generaseră deja probleme de aplicare în două state membre. Comisia acţionase în judecată aceste state la Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene şi avusese câştig de cauză (27). |
| --- | --- |

45.

Prevederile anterioare referitoare la procedurile de recuperare generaseră deja probleme de aplicare în două state membre. Comisia acţionase în judecată aceste state la Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene şi avusese câştig de cauză (27).

| 46. | Nu toate statele membre au interpretat şi aplicat noile dispoziţii în acelaşi mod. În 10 dintre cele 11 state membre vizitate, termenul de zece luni a fost rar respectat, adesea înregistrându-se întârzieri importante. În două state membre, autorităţile vamale au aşteptat sfârşitul perioadei de zece luni, deşi condiţiile necesare pentru stabilirea datoriei erau îndeplinite mult înaintea acestui termen. Într-unul din statele UE-10, la 18 luni de la aderare, în birourile vamale vizitate nu fusese încă iniţiată aproape nicio acţiune de recuperare cu privire la astfel de cazuri. |
| --- | --- |

46.

Nu toate statele membre au interpretat şi aplicat noile dispoziţii în acelaşi mod. În 10 dintre cele 11 state membre vizitate, termenul de zece luni a fost rar respectat, adesea înregistrându-se întârzieri importante. În două state membre, autorităţile vamale au aşteptat sfârşitul perioadei de zece luni, deşi condiţiile necesare pentru stabilirea datoriei erau îndeplinite mult înaintea acestui termen. Într-unul din statele UE-10, la 18 luni de la aderare, în birourile vamale vizitate nu fusese încă iniţiată aproape nicio acţiune de recuperare cu privire la astfel de cazuri.

| 47. | Legislaţia comunitară nu precizează niciun termen pentru iniţierea unei proceduri de recuperare în ţările de destinaţie ale tranzitului. Cu toate acestea, din momentul în care sunt informate că o datorie vamală a apărut în ţara lor ca urmare a unei operaţiuni de tranzit neîncheiate şi pot stabili debitorul şi cuantumul taxelor, autorităţile vamale au la dispoziţie maximum două săptămâni pentru înscrierea datoriei în evidenţele contabile (28). |
| --- | --- |

47.

Legislaţia comunitară nu precizează niciun termen pentru iniţierea unei proceduri de recuperare în ţările de destinaţie ale tranzitului. Cu toate acestea, din momentul în care sunt informate că o datorie vamală a apărut în ţara lor ca urmare a unei operaţiuni de tranzit neîncheiate şi pot stabili debitorul şi cuantumul taxelor, autorităţile vamale au la dispoziţie maximum două săptămâni pentru înscrierea datoriei în evidenţele contabile (28).

| 48. | În statele membre vizitate, aceste cazuri au fost foarte rar abordate cu promptitudinea necesară, întârziind astfel colectarea resurselor proprii. În trei state membre, deşi destinatarii mărfurilor informaseră ei înşişi autorităţile vamale şi solicitaseră ca taxele să fie încasate, aceste autorităţi au iniţiat procedurile de recuperare cu întârziere de câteva luni. |
| --- | --- |

48.

În statele membre vizitate, aceste cazuri au fost foarte rar abordate cu promptitudinea necesară, întârziind astfel colectarea resurselor proprii. În trei state membre, deşi destinatarii mărfurilor informaseră ei înşişi autorităţile vamale şi solicitaseră ca taxele să fie încasate, aceste autorităţi au iniţiat procedurile de recuperare cu întârziere de câteva luni.

| 49. | Aşa cum a subliniat atunci Curtea în raportul său anual pe exerciţiul financiar 1994 şi în raportul său special nr. 8/99 privind cauţiunile şi garanţiile (29), statele membre au menţionat că întârzierile care au afectat recuperările s-au datorat adesea faptului că legislaţia comunitară nu impunea ca valoarea şi codul mărfurilor să apară întotdeauna în declaraţiile de tranzit. În două dintre statele membre, autorităţile au solicitat totuşi operatorilor să furnizeze aceste informaţii înainte de începerea oricărei operaţiuni de tranzit. |
| --- | --- |

49.

Aşa cum a subliniat atunci Curtea în raportul său anual pe exerciţiul financiar 1994 şi în raportul său special nr. 8/99 privind cauţiunile şi garanţiile (29), statele membre au menţionat că întârzierile care au afectat recuperările s-au datorat adesea faptului că legislaţia comunitară nu impunea ca valoarea şi codul mărfurilor să apară întotdeauna în declaraţiile de tranzit. În două dintre statele membre, autorităţile au solicitat totuşi operatorilor să furnizeze aceste informaţii înainte de începerea oricărei operaţiuni de tranzit.

Întârzieri în stabilirea taxelor în cazul operaţiunilor de tranzit neîncheiate

| 50. | Aşa cum este cazul pentru toate datoriile vamale constatate după producerea evenimentului, Codul Vamal (30) prevede ca, atunci când datoriile sunt cauzate de operaţiuni de tranzit neîncheiate, înregistrarea (înscrierea în contabilitate) a acestora să fie efectuată în termen de două zile de la data la care se stabilesc cuantumul taxelor şi debitorul acestora. Acest termen poate fi prelungit la 14 zile în anumite cazuri prevăzute în Codul Vamal (31). |
| --- | --- |

50.

Aşa cum este cazul pentru toate datoriile vamale constatate după producerea evenimentului, Codul Vamal (30) prevede ca, atunci când datoriile sunt cauzate de operaţiuni de tranzit neîncheiate, înregistrarea (înscrierea în contabilitate) a acestora să fie efectuată în termen de două zile de la data la care se stabilesc cuantumul taxelor şi debitorul acestora. Acest termen poate fi prelungit la 14 zile în anumite cazuri prevăzute în Codul Vamal (31).

| 51. | În 10 dintre cele 11 state membre vizitate, au fost constatate întârzieri de înregistrare peste termenul de 14 zile. Acest întârzieri au fost cauzate de proceduri de cercetare deficiente. În cinci state membre, înregistrările în contabilitate au fost afectate de alte întârzieri cauzate de complexitatea procedurilor de recuperare. Din cele 194 de dosare de recuperare examinate în cadrul auditului, în 110 au fost identificate întârzieri la înregistrarea în contabilitate. |
| --- | --- |

51.

În 10 dintre cele 11 state membre vizitate, au fost constatate întârzieri de înregistrare peste termenul de 14 zile. Acest întârzieri au fost cauzate de proceduri de cercetare deficiente. În cinci state membre, înregistrările în contabilitate au fost afectate de alte întârzieri cauzate de complexitatea procedurilor de recuperare. Din cele 194 de dosare de recuperare examinate în cadrul auditului, în 110 au fost identificate întârzieri la înregistrarea în contabilitate.

| 52. | Statele membre trebuie să ţină o contabilitate detaliată în conformitate cu regulamentul privind resursele proprii (32). Statele membre trebuie să cumuleze datele provenind din înregistrările individuale în contabilitatea A şi să pună la dispoziţia Comisiei suma totală a taxelor stabilite, din care se scad cheltuielile de încasare, în a doua lună următoare lunii în cursul căreia au fost stabilite taxele. Cu titlu excepţional, atunci când taxele rămân neachitate şi nu sunt acoperite de garanţii, sau sunt acoperite de garanţii contestate, acestea pot să nu fie puse la dispoziţie până când nu sunt efectiv încasate. Dacă statele membre recurg la această opţiune, atunci taxele în cauză trebuie să fie înregistrate într-o contabilitate separată (contabilitatea B) (33). |
| --- | --- |

52.

Statele membre trebuie să ţină o contabilitate detaliată în conformitate cu regulamentul privind resursele proprii (32). Statele membre trebuie să cumuleze datele provenind din înregistrările individuale în contabilitatea A şi să pună la dispoziţia Comisiei suma totală a taxelor stabilite, din care se scad cheltuielile de încasare, în a doua lună următoare lunii în cursul căreia au fost stabilite taxele. Cu titlu excepţional, atunci când taxele rămân neachitate şi nu sunt acoperite de garanţii, sau sunt acoperite de garanţii contestate, acestea pot să nu fie puse la dispoziţie până când nu sunt efectiv încasate. Dacă statele membre recurg la această opţiune, atunci taxele în cauză trebuie să fie înregistrate într-o contabilitate separată (contabilitatea B) (33).

| 53. | Statele membre urmează practici diferite pentru stabilirea resurselor proprii care trebuie recuperate din operaţiunile de tranzit neîncheiate. Într-un stat membru, taxele aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate acoperite printr-o garanţie izolată au fost înscrise în contabilitatea B. Trei state membre au considerat că valoarea reală acoperită de garanţiile globale nu este cunoscută la momentul încheierii ordinului de recuperare şi că, prin urmare, nicio sumă nu poate fi înscrisă în contabilitatea A. Aceste state membre au înscris toate taxele respective în contabilitatea B, adică le-au prelucrat ca în cazul în care nu ar fi fost constituită nicio garanţie. Aceeaşi practică a fost constatată la birourile vamale din alte două state membre. |
| --- | --- |

53.

Statele membre urmează practici diferite pentru stabilirea resurselor proprii care trebuie recuperate din operaţiunile de tranzit neîncheiate. Într-un stat membru, taxele aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate acoperite printr-o garanţie izolată au fost înscrise în contabilitatea B. Trei state membre au considerat că valoarea reală acoperită de garanţiile globale nu este cunoscută la momentul încheierii ordinului de recuperare şi că, prin urmare, nicio sumă nu poate fi înscrisă în contabilitatea A. Aceste state membre au înscris toate taxele respective în contabilitatea B, adică le-au prelucrat ca în cazul în care nu ar fi fost constituită nicio garanţie. Aceeaşi practică a fost constatată la birourile vamale din alte două state membre.

| 54. | Pentru a evita diferenţele de interpretare, Comisia a stipulat ca taxele acoperite de garanţii să fie înscrise în contabilitatea A, iar celelalte taxe să fie înscrise în contabilitatea B. În ceea ce priveşte garanţiile globale, statele membre nu respectă întotdeauna interpretarea Comisiei. În consecinţă, Comisia a introdus o acţiune la Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene referitoare la prelucrarea contabilă a taxelor acoperite de garanţii. |
| --- | --- |

54.

Pentru a evita diferenţele de interpretare, Comisia a stipulat ca taxele acoperite de garanţii să fie înscrise în contabilitatea A, iar celelalte taxe să fie înscrise în contabilitatea B. În ceea ce priveşte garanţiile globale, statele membre nu respectă întotdeauna interpretarea Comisiei. În consecinţă, Comisia a introdus o acţiune la Curtea de Justiţie a Comunităţilor Europene referitoare la prelucrarea contabilă a taxelor acoperite de garanţii.

Necesitatea de a consolida lupta împotriva fraudei şi modul de gestionare a riscurilor

Image

Fiabilitate şi exhaustivitate limitată a datelor

| 55. | NSTI contribuie la prevenirea anumitor forme de fraudă, cum ar fi utilizarea de ştampile sau de certificate de garanţie falsificate, şi permite accelerarea procedurii de cercetare în cazul operaţiunilor de tranzit neîncheiate. Cu toate acestea, informatizarea nu poate împiedica erorile de descriere sau declaraţiile false, făcute în mod intenţionat cu scopul de a abuza de sistem. |
| --- | --- |

55.

NSTI contribuie la prevenirea anumitor forme de fraudă, cum ar fi utilizarea de ştampile sau de certificate de garanţie falsificate, şi permite accelerarea procedurii de cercetare în cazul operaţiunilor de tranzit neîncheiate. Cu toate acestea, informatizarea nu poate împiedica erorile de descriere sau declaraţiile false, făcute în mod intenţionat cu scopul de a abuza de sistem.

| 56. | Pentru a evalua eficacitatea reformei regimului de tranzit din punctul de vedere al reducerii fraudei legate de operaţiunile de tranzit, sunt necesare date care să fie fiabile şi complete, în acelaşi timp, privind frauda la nivelul UE. Totuşi, auditul a arătat că fiabilitatea şi exhaustivitatea principalelor surse de date disponibile cu privire la fraudă şi la neregularităţile legate de operaţiunile de tranzit la nivelul UE nu sunt garantate. |
| --- | --- |

56.

Pentru a evalua eficacitatea reformei regimului de tranzit din punctul de vedere al reducerii fraudei legate de operaţiunile de tranzit, sunt necesare date care să fie fiabile şi complete, în acelaşi timp, privind frauda la nivelul UE. Totuşi, auditul a arătat că fiabilitatea şi exhaustivitatea principalelor surse de date disponibile cu privire la fraudă şi la neregularităţile legate de operaţiunile de tranzit la nivelul UE nu sunt garantate.

Date NSTI

| 57. | Comisia analizează în permanenţă mişcările de tranzit neîncheiate în aplicaţia NSTI. Datele disponibile au arătat o reducere a acestora la jumătate între 2004 (2,5 %) şi 2005 (1,2 %). Totuşi, această analiză a mişcărilor de tranzit înregistrate în NSTI nu ia în considerare mişcările efectuate pe teritoriul unui singur stat membru (34), deşi acestea reprezintă o proporţie considerabilă de 50 % din totalul mişcărilor de tranzit ale NSTI. |
| --- | --- |

57.

Comisia analizează în permanenţă mişcările de tranzit neîncheiate în aplicaţia NSTI. Datele disponibile au arătat o reducere a acestora la jumătate între 2004 (2,5 %) şi 2005 (1,2 %). Totuşi, această analiză a mişcărilor de tranzit înregistrate în NSTI nu ia în considerare mişcările efectuate pe teritoriul unui singur stat membru (34), deşi acestea reprezintă o proporţie considerabilă de 50 % din totalul mişcărilor de tranzit ale NSTI.

Date OWNRES

| 58. | Baza de date OWNRES include date cu privire la cazurile de fraudă şi de neregularitate legate de resursele proprii şi care depăşesc valoarea de 10 000 de euro, comunicate Comisiei (DG BUDG) de către statele membre conform regulamentului privind resursele proprii (35). |
| --- | --- |

58.

Baza de date OWNRES include date cu privire la cazurile de fraudă şi de neregularitate legate de resursele proprii şi care depăşesc valoarea de 10 000 de euro, comunicate Comisiei (DG BUDG) de către statele membre conform regulamentului privind resursele proprii (35).

| 59. | În ciuda eforturilor Comisiei de a îmbunătăţi calitatea datelor OWNRES, aceasta rămâne insuficientă. Cu toate acestea, datele OWNRES reprezintă singura sursă utilizată în ultimele rapoarte anuale ale Comisiei privind lupta împotriva fraudei şi indică, spre deosebire de celelalte surse, o creştere a numărului şi a valorii cazurilor de fraudă şi de neregularităţi raportate în domeniul tranzitului între 2001 (anul reformei bazei juridice) şi 2005. Astfel, este necesară adoptarea de noi măsuri, pentru a putea stabili o sursă de informare fiabilă în analiza fraudei cu privire la diversele regimuri vamale comunitare. |
| --- | --- |

59.

În ciuda eforturilor Comisiei de a îmbunătăţi calitatea datelor OWNRES, aceasta rămâne insuficientă. Cu toate acestea, datele OWNRES reprezintă singura sursă utilizată în ultimele rapoarte anuale ale Comisiei privind lupta împotriva fraudei şi indică, spre deosebire de celelalte surse, o creştere a numărului şi a valorii cazurilor de fraudă şi de neregularităţi raportate în domeniul tranzitului între 2001 (anul reformei bazei juridice) şi 2005. Astfel, este necesară adoptarea de noi măsuri, pentru a putea stabili o sursă de informare fiabilă în analiza fraudei cu privire la diversele regimuri vamale comunitare.

Sistem de alertă rapidă (EWS)

| 60. | Sistemul EWS, instituit în 1992, a introdus conceptul de mărfuri sensibile (a se vedea punctul 11). Funcţionarea practică a sistemului EWS este asemănătoare celei a NSTI: biroul de plecare transmite o notificare prealabilă la biroul de destinaţie şi la birourile de trecere, dacă este cazul, precum şi la OLAF. |
| --- | --- |

60.

Sistemul EWS, instituit în 1992, a introdus conceptul de mărfuri sensibile (a se vedea punctul 11). Funcţionarea practică a sistemului EWS este asemănătoare celei a NSTI: biroul de plecare transmite o notificare prealabilă la biroul de destinaţie şi la birourile de trecere, dacă este cazul, precum şi la OLAF.

| 61. | Conform OLAF, statele membre au raportat în 2004-2005 un procentaj de cazuri de mărfuri tranzitate care nu au ajuns la destinaţie de douăzeci de ori mai mic decât cel corespunzător doar primului trimestru din 1998. |
| --- | --- |

61.

Conform OLAF, statele membre au raportat în 2004-2005 un procentaj de cazuri de mărfuri tranzitate care nu au ajuns la destinaţie de douăzeci de ori mai mic decât cel corespunzător doar primului trimestru din 1998.

| 62. | De fapt, ca urmare a punerii în aplicare a NSTI şi a asemănării informaţiilor care se introduc în cele două sisteme, statele membre consideră că NSTI este suficient şi nu mai alimentează EWS. Totuşi, OLAF nu are acces la datele cuprinse în declaraţiile de tranzit ale NSTI. În ianuarie 2006 a fost adoptată o revizuire a acordurilor administrative, pentru ca, începând din 2007, OLAF să poată avea acces la datele cu privire la tranzitul de mărfuri sensibile. |
| --- | --- |

62.

De fapt, ca urmare a punerii în aplicare a NSTI şi a asemănării informaţiilor care se introduc în cele două sisteme, statele membre consideră că NSTI este suficient şi nu mai alimentează EWS. Totuşi, OLAF nu are acces la datele cuprinse în declaraţiile de tranzit ale NSTI. În ianuarie 2006 a fost adoptată o revizuire a acordurilor administrative, pentru ca, începând din 2007, OLAF să poată avea acces la datele cu privire la tranzitul de mărfuri sensibile.

Lacune în gestionarea riscurilor şi analiza aspectelor legate de fraudă

| 63. | Pentru a stabili un echilibru corect între fluiditatea schimburilor şi o protecţie eficientă a intereselor financiare ale Comunităţii, este necesară o gestionare corespunzătoare a riscurilor şi un control al operaţiunilor de tranzit bazat pe analiza acestor riscuri. |
| --- | --- |

63.

Pentru a stabili un echilibru corect între fluiditatea schimburilor şi o protecţie eficientă a intereselor financiare ale Comunităţii, este necesară o gestionare corespunzătoare a riscurilor şi un control al operaţiunilor de tranzit bazat pe analiza acestor riscuri.

| 64. | Curtea a constatat că analiza riscurilor în domeniul tranzitului a rămas rudimentară în multe state membre. Un singur stat aplica o selecţie aleatorie informatizată în vederea menţinerii unui anumit grad de incertitudine între operatori. Doar trei dintre cele 11 state membre vizitate utilizau o analiză automatizată a riscurilor, integrată în NSTI şi bazată pe profiluri de risc specifice tranzitului. Autorităţile vamale din aceste trei state membre au considerat faptul de a nu solicita codul mărfurilor în declaraţiile de tranzit drept un obstacol grav pentru aplicarea de controale eficiente ale operaţiunilor. Chiar în raportul său special nr. 8/19, Curtea a semnalat că absenţa unor dispoziţii care să solicite includerea în documentul administrativ unic a informaţiilor privind natura şi valoarea mărfurilor a împiedicat efectuarea controalelor de către autorităţile vamale comunitare. |
| --- | --- |

64.

Curtea a constatat că analiza riscurilor în domeniul tranzitului a rămas rudimentară în multe state membre. Un singur stat aplica o selecţie aleatorie informatizată în vederea menţinerii unui anumit grad de incertitudine între operatori. Doar trei dintre cele 11 state membre vizitate utilizau o analiză automatizată a riscurilor, integrată în NSTI şi bazată pe profiluri de risc specifice tranzitului. Autorităţile vamale din aceste trei state membre au considerat faptul de a nu solicita codul mărfurilor în declaraţiile de tranzit drept un obstacol grav pentru aplicarea de controale eficiente ale operaţiunilor. Chiar în raportul său special nr. 8/19, Curtea a semnalat că absenţa unor dispoziţii care să solicite includerea în documentul administrativ unic a informaţiilor privind natura şi valoarea mărfurilor a împiedicat efectuarea controalelor de către autorităţile vamale comunitare.

| 65. | Determinarea riscurilor şi controlul mărfurilor depind încă de iniţiativa personală a agentului vamal. Majoritatea statelor membre vizitate nu a considerat drept prioritare controalele transporturilor în tranzit, parţial deoarece informaţiile cuprinse în declaraţiile de tranzit erau limitate. În cinci state membre, Curtea a constatat că ratele controlului fizic al transporturilor în tranzit erau deosebit de scăzute (aproximativ 1 %), în timp ce în şapte din cele 11 state membre vizitate nu a fost efectuat aproape niciun control asupra expeditorilor sau a destinatarilor autorizaţi. |
| --- | --- |

65.

Determinarea riscurilor şi controlul mărfurilor depind încă de iniţiativa personală a agentului vamal. Majoritatea statelor membre vizitate nu a considerat drept prioritare controalele transporturilor în tranzit, parţial deoarece informaţiile cuprinse în declaraţiile de tranzit erau limitate. În cinci state membre, Curtea a constatat că ratele controlului fizic al transporturilor în tranzit erau deosebit de scăzute (aproximativ 1 %), în timp ce în şapte din cele 11 state membre vizitate nu a fost efectuat aproape niciun control asupra expeditorilor sau a destinatarilor autorizaţi.

| 66. | NSTI oferă Comisiei date statistice cu privire la numărul şi statutul operaţiunilor de tranzit, precum şi la ţările implicate, dar nu face nicio referire la mărfurile sau la operatorii care ar putea permite o analiză mai precisă. De asemenea, serviciile Comisiei nu au efectuat încă analize ale mecanismelor de fraudă în domeniul tranzitului, nu au întreprins activităţi de informare în acest domeniu şi nici nu au pregătit instrumente de analiză a riscurilor specifice pentru operaţiunile de tranzit. |
| --- | --- |

66.

NSTI oferă Comisiei date statistice cu privire la numărul şi statutul operaţiunilor de tranzit, precum şi la ţările implicate, dar nu face nicio referire la mărfurile sau la operatorii care ar putea permite o analiză mai precisă. De asemenea, serviciile Comisiei nu au efectuat încă analize ale mecanismelor de fraudă în domeniul tranzitului, nu au întreprins activităţi de informare în acest domeniu şi nici nu au pregătit instrumente de analiză a riscurilor specifice pentru operaţiunile de tranzit.

CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI

| 67. | Comisia a stabilit elementele-cheie ale planului de acţiune pentru tranzit, în special prin informatizarea procedurii de tranzit şi finalizarea unei reforme a bazelor juridice (în vigoare din 2001). |
| --- | --- |

67.

Comisia a stabilit elementele-cheie ale planului de acţiune pentru tranzit, în special prin informatizarea procedurii de tranzit şi finalizarea unei reforme a bazelor juridice (în vigoare din 2001).

| 68. | Activităţile de audit ale Curţii cu privire la tranzitul comunitar au confirmat buna calitate a modului în care este pus în aplicare Noul Sistem de Tranzit Informatizat (NSTI), chiar dacă anumite probleme tehnice există în continuare. Acestea au permis, de asemenea, identificarea unui anumit număr de lacune în aplicarea dispoziţiilor legale în domeniul tranzitului, precum şi a dispoziţiilor conexe cu privire la resursele proprii tradiţionale. În acelaşi mod, au fost semnalate deficienţe care au afectat măsurile de luptă împotriva fraudei legate de tranzit, atât la nivel comunitar, cât şi naţional. |
| --- | --- |

68.

Activităţile de audit ale Curţii cu privire la tranzitul comunitar au confirmat buna calitate a modului în care este pus în aplicare Noul Sistem de Tranzit Informatizat (NSTI), chiar dacă anumite probleme tehnice există în continuare. Acestea au permis, de asemenea, identificarea unui anumit număr de lacune în aplicarea dispoziţiilor legale în domeniul tranzitului, precum şi a dispoziţiilor conexe cu privire la resursele proprii tradiţionale. În acelaşi mod, au fost semnalate deficienţe care au afectat măsurile de luptă împotriva fraudei legate de tranzit, atât la nivel comunitar, cât şi naţional.

Punerea în aplicare a NSTI

| 69. | Comisia a coordonat cu succes modul în care a fost pus în aplicare NSTI în statele membre. Totuşi, mediul informatic din anumite state membre nu a permis sistemului să funcţioneze în mod optim (a se vedea punctele 20-25).

  Comisia ar trebui:





  (a) | să aibă în vedere încheierea unui acord operaţional cu statele membre referitor la gestionarea NSTI, în special în situaţiile critice care afectează continuitatea activităţii; |
| --- | --- | --- |

69.

Comisia a coordonat cu succes modul în care a fost pus în aplicare NSTI în statele membre. Totuşi, mediul informatic din anumite state membre nu a permis sistemului să funcţioneze în mod optim (a se vedea punctele 20-25).

Comisia ar trebui:





  (a)

să aibă în vedere încheierea unui acord operaţional cu statele membre referitor la gestionarea NSTI, în special în situaţiile critice care afectează continuitatea activităţii;

| (b) | pe lângă rolul său de coordonator, să consolideze activităţile de supraveghere, în special în ceea ce priveşte mediul de control informatic al NSTI în statele membre. |
| --- | --- |

(b)

pe lângă rolul său de coordonator, să consolideze activităţile de supraveghere, în special în ceea ce priveşte mediul de control informatic al NSTI în statele membre.

Aplicarea noilor dispoziţii legale

| 70. | La sfârşitul anului 2005, Comisia nu efectuase niciun control specific cu privire la tranzit pentru a evalua eficienţa modului în care a fost pusă în aplicare reforma juridică finalizată în 2001 (a se vedea punctele 26 şi 27). |
| --- | --- |

70.

La sfârşitul anului 2005, Comisia nu efectuase niciun control specific cu privire la tranzit pentru a evalua eficienţa modului în care a fost pusă în aplicare reforma juridică finalizată în 2001 (a se vedea punctele 26 şi 27).

| 71. | Adesea, statele membre nu au aplicat în mod corect dispoziţiile revizuite. Astfel, legislaţia vamală comunitară prevede ca doar operatorii fiabili care îndeplinesc criteriile specifice să fie autorizaţi să aplice proceduri de tranzit simplificate. Auditul a identificat o lipsă de control cu privire la respectarea acestor criterii, ceea ce poate aduce prejudicii intereselor financiare ale Comunităţii (a se vedea punctele 30-36). În ceea ce priveşte procedura de cercetare, aceasta s-a dovedit a fi greoaie, iar statele membre nici nu au aplicat reglementarea în vigoare, nici nu au dat dovadă de promptitudine la lansarea unei astfel de proceduri. Punerea în aplicare a noilor proceduri în cadrul NSTI este prea recentă pentru a-i putea măsura impactul (a se vedea punctele 37-43). În cele din urmă, procedurile de recuperare au fost adesea iniţiate cu întârziere, astfel încât resursele proprii tradiţionale nu au fost nici colectate, nici puse la dispoziţie în timp util (a se vedea punctele 44-49). |
| --- | --- |

71.

Adesea, statele membre nu au aplicat în mod corect dispoziţiile revizuite. Astfel, legislaţia vamală comunitară prevede ca doar operatorii fiabili care îndeplinesc criteriile specifice să fie autorizaţi să aplice proceduri de tranzit simplificate. Auditul a identificat o lipsă de control cu privire la respectarea acestor criterii, ceea ce poate aduce prejudicii intereselor financiare ale Comunităţii (a se vedea punctele 30-36). În ceea ce priveşte procedura de cercetare, aceasta s-a dovedit a fi greoaie, iar statele membre nici nu au aplicat reglementarea în vigoare, nici nu au dat dovadă de promptitudine la lansarea unei astfel de proceduri. Punerea în aplicare a noilor proceduri în cadrul NSTI este prea recentă pentru a-i putea măsura impactul (a se vedea punctele 37-43). În cele din urmă, procedurile de recuperare au fost adesea iniţiate cu întârziere, astfel încât resursele proprii tradiţionale nu au fost nici colectate, nici puse la dispoziţie în timp util (a se vedea punctele 44-49).

| 72. | Înscrierea operaţiunilor de tranzit neîncheiate în conturile resurselor proprii tradiţionale a fost întârziată de aplicarea eterogenă a procedurilor contabile sau doar de aplicarea incorectă a dispoziţiilor legale, în special în ceea ce priveşte garanţiile (a se vedea punctele 50-54).

  Comisia ar trebui să ia în considerare, în special, deficienţele identificate în cadrul auditului Curţii, atunci când elaborează norme de aplicare a dispoziţiilor referitoare la statutul de operator economic autorizat (36).În ceea ce priveşte procedurile de cercetare, Comisia ar trebui:





  (a) | să se asigure că informatizarea modului de abordare a procedurilor de cercetare permite într-adevăr reglarea mai rapidă a cazurilor de tranzit neîncheiat şi îmbunătăţeşte comunicarea între statele membre şi, dacă este necesar, să ia măsuri de remediere; |
| --- | --- | --- |

72.

Înscrierea operaţiunilor de tranzit neîncheiate în conturile resurselor proprii tradiţionale a fost întârziată de aplicarea eterogenă a procedurilor contabile sau doar de aplicarea incorectă a dispoziţiilor legale, în special în ceea ce priveşte garanţiile (a se vedea punctele 50-54).

Comisia ar trebui să ia în considerare, în special, deficienţele identificate în cadrul auditului Curţii, atunci când elaborează norme de aplicare a dispoziţiilor referitoare la statutul de operator economic autorizat (36).În ceea ce priveşte procedurile de cercetare, Comisia ar trebui:





  (a)

să se asigure că informatizarea modului de abordare a procedurilor de cercetare permite într-adevăr reglarea mai rapidă a cazurilor de tranzit neîncheiat şi îmbunătăţeşte comunicarea între statele membre şi, dacă este necesar, să ia măsuri de remediere;

| (b) | să propună aplicarea de sancţiuni împotriva operatorilor care împiedică procedurile de cercetare. |
| --- | --- |

(b)

să propună aplicarea de sancţiuni împotriva operatorilor care împiedică procedurile de cercetare.

| (a) | să întărească inspecţiile în statele membre, orientându-le asupra procedurilor de recuperare aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate; |
| --- | --- |

(a)

să întărească inspecţiile în statele membre, orientându-le asupra procedurilor de recuperare aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate;

| (b) | să clarifice interpretarea dispoziţiilor legale referitoare la recuperările în domeniul tranzitului şi să propună o modificare a legislaţiei vamale în vederea reducerii termenului de zece luni şi facilitării recuperărilor aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate prin introducerea obligaţiei de a menţiona în declaraţia de tranzit anumite informaţii necesare, cum ar fi codul şi valoarea mărfurilor. |
| --- | --- |

(b)

să clarifice interpretarea dispoziţiilor legale referitoare la recuperările în domeniul tranzitului şi să propună o modificare a legislaţiei vamale în vederea reducerii termenului de zece luni şi facilitării recuperărilor aferente operaţiunilor de tranzit neîncheiate prin introducerea obligaţiei de a menţiona în declaraţia de tranzit anumite informaţii necesare, cum ar fi codul şi valoarea mărfurilor.

| (a) | să continue eforturile pentru a obţine aplicarea corectă şi coerentă a regulilor referitoare la prelucrarea taxelor acoperite de garanţii; |
| --- | --- |

(a)

să continue eforturile pentru a obţine aplicarea corectă şi coerentă a regulilor referitoare la prelucrarea taxelor acoperite de garanţii;

| (b) | să întărească inspecţiile în statele membre, pentru a asigura o aplicare corectă şi uniformă a dispoziţiilor legale. |
| --- | --- |

(b)

să întărească inspecţiile în statele membre, pentru a asigura o aplicare corectă şi uniformă a dispoziţiilor legale.

Lupta împotriva fraudei şi gestionarea riscurilor

| 73. | Sursele de informare puse la dispoziţia Comisiei cu privire la frauda legată de operaţiunile de tranzit nu sunt întotdeauna suficient de fiabile pentru a măsura contribuţia reformei bazei juridice şi a proiectului NSTI la reducerea fraudei şi la analiza cazurilor de fraudă care apar (a se vedea punctele 55-62). |
| --- | --- |

73.

Sursele de informare puse la dispoziţia Comisiei cu privire la frauda legată de operaţiunile de tranzit nu sunt întotdeauna suficient de fiabile pentru a măsura contribuţia reformei bazei juridice şi a proiectului NSTI la reducerea fraudei şi la analiza cazurilor de fraudă care apar (a se vedea punctele 55-62).

| 74. | Astfel, serviciile Comisiei nu au analizat încă mecanismele de fraudă legate de operaţiunile de tranzit, nici nu au creat instrumente de analiză a riscurilor specifice tranzitului. Gestionarea sistematică a riscurilor în domeniul tranzitului este rudimentară sau inexistentă în numeroase state membre şi doar câteva dintre ele au integrat profiluri de risc în NSTI. Controalele fizice asupra transporturilor în tranzit sunt foarte rare sau chiar inexistente, în anumite state membre (a se vedea punctele 63-66).

  Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru îmbunătăţirea fiabilităţii surselor de informare cu privire la fraudă şi să optimizeze exploatarea acestora prin elaborarea unor strategii de gestionare a riscurilor.În contextul aplicării cadrului comun de gestionare a riscurilor (37), Comisia ar trebui să favorizeze realizarea unui număr rezonabil de controale fizice orientate asupra transporturilor în tranzit şi elaborarea de profiluri de risc automatizate specifice pentru tranzit. |
| --- | --- |

74.

Astfel, serviciile Comisiei nu au analizat încă mecanismele de fraudă legate de operaţiunile de tranzit, nici nu au creat instrumente de analiză a riscurilor specifice tranzitului. Gestionarea sistematică a riscurilor în domeniul tranzitului este rudimentară sau inexistentă în numeroase state membre şi doar câteva dintre ele au integrat profiluri de risc în NSTI. Controalele fizice asupra transporturilor în tranzit sunt foarte rare sau chiar inexistente, în anumite state membre (a se vedea punctele 63-66).

Comisia ar trebui să ia măsurile necesare pentru îmbunătăţirea fiabilităţii surselor de informare cu privire la fraudă şi să optimizeze exploatarea acestora prin elaborarea unor strategii de gestionare a riscurilor.În contextul aplicării cadrului comun de gestionare a riscurilor (37), Comisia ar trebui să favorizeze realizarea unui număr rezonabil de controale fizice orientate asupra transporturilor în tranzit şi elaborarea de profiluri de risc automatizate specifice pentru tranzit.

Prezentul raport a fost adoptat de Curtea de Conturi, la Luxemburg, în şedinţa sa din 14 decembrie 2006.

Pentru Curtea de Conturi

Hubert WEBER

Preşedinte

---

(1)  Articolul 94 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 302, 19.10.1992, p. 1), astfel cum a fost modificat.

1

(2)  A se vedea COM(95) 108 final. Nu s-au realizat estimări pentru perioade ulterioare.

2

(3)  Decizia nr. 210/97/CE a Parlamentului European şi a Consiliului din 19 decembrie 1996 privind adoptarea unui program de acţiune pentru vamă în cadrul Comunităţii („Vama 2000”) (JO L 33, 4.2.1997, p. 24).

3

(4)  Raport final (PE 220.895/final) din 20 februarie 1997.

4

(5)  Raport anual pe exerciţiul financiar 1994, însoţit de răspunsurile instituţiilor (JO C 303, 14.11.1995, p. 1).

5

(6)  COM(97) 188 final din 10 iunie 1997.

6

(7)  În principal, Regulamentul (CE) nr. 2787/2000 al Comisiei din 15 decembrie 2000 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 330, 27.12.2000, p. 1).

7

(8)  Anexa 44c din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 253, 11.10.1993, p. 1), astfel cum a fost modificat. Se referă, de exemplu, la animale vii, la ţigări sau la anumite băuturi alcoolice.

8

(9)  Partea principală: informatizarea procedurilor de tranzit comunitar pentru care a fost utilizat documentul administrativ unic.

9

(10)  Regulamentul (CE) nr. 837/2005 al Consiliului din 23 mai 2005 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (JO L 139, 2.6.2005, p. 1).

10

(11)  Belgia, Germania, Spania, Franţa, Italia, Letonia, Ungaria, Ţările de Jos, Polonia, Slovenia şi Suedia.

11

(12)  De exemplu, Deciziile nr. 210/97/CE şi nr. 105/2000/CE ale Parlamentului European şi ale Consiliului din 17 decembrie 1999 (JO L 13, 19.1.2000, p. 1).

12

(13)  „Manualul de tranzit” a fost anunţat în planul de acţiune şi elaborat de către DG TAXUD. Acesta cuprinde dispoziţii detaliate cu privire la toate aspectele legate de regimul de tranzit, în conformitate cu legislaţia vamală comunitară, şi datează de la 1 mai 2004.

13

(14)  Articolul 379 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat.

14

(15)  Articolele 380 şi 381 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat.

15

(16)  Articolul 377 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat.

16

(17)  Aceste perioade sunt reduse cu un an atunci când principalul obligat depune declaraţia de tranzit prin proceduri informatice.

17

(18)  Fără condiţii suplimentare.

18

(19)  În acest caz, este suficientă îndeplinirea criteriului nr. 3 sau a criteriului nr. 4.

19

(20)  Principalul obligat este titularul regimului de tranzit – articolul 96 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat.

20

(21)  Articlolele 365 alineatul (1a) şi 366 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat.

21

(22)  Articolul 366 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat.

22

(23)  Regulile specifice aplicabile procedurii de cercetare pe hârtie (de exemplu, comunicarea între statele membre, formularele care trebuie utilizate, instanţele administrative din cadrul fiecărui stat membru) sunt precizate în partea IV din manualul de tranzit.

23

(24)  Articolul 366 alineatele (3) şi (4) din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat.

24

(25)  La începutul anului 2006, modulul de gestionare a cercetărilor proiectului NSTI (faza 3.2.2) era pus în aplicare practic în toate statele membre. Acesta înlocuieşte procedura de cercetare pe hârtie.

25

(26)  A se vedea articolul 450a din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93, astfel cum a fost modificat, şi articolul 215 alineatul (1) a treia liniuţă din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92.

26

(27)  Cazurile C-460/01 şi C-104/02 din 14 aprilie 2005 (JO C 132, 28.5.2005, p. 1 şi 2).

27

(28)  Articolul 218 alineatul (3) şi articolul 219 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat.

28

(29)  Raport special nr. 8/99 privind cauţiunile şi garanţiile prevăzute de Codul Vamal Comunitar pentru a proteja colectarea resurselor proprii tradiţionale, însoţit de răspunsurile Comisiei (JO C 70, 10.3.2000, p. 1).

29

(30)  Articolul 218 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat.

30

(31)  Articolul 219 alineatul (1) din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat.

31

(32)  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000 al Consiliului din 22 mai 2000 de aplicare a Deciziei 94/728/CE, Euratom privind sistemul resurselor proprii ale Comunităţii (JO L 130, 31.5.2000, p. 1), astfel cum a fost modificat.

32

(33)  Articolul 6 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000, astfel cum a fost modificat.

33

(34)  Cu excepţia Austriei şi a Finlandei.

34

(35)  Articolul 6 alineatul (5) din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1150/2000, astfel cum a fost modificat.

35

(36)  Articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 648/2005 al Parlamentului European şi al Consiliului din 13 aprilie 2005 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de stabilire a Codului Vamal Comunitar (JO L 117, 4.5.2005, p. 13).

36

(37)  Articolul 1 alineatul (3) şi articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 648/2005.

37

---

ANEXA I

IMAGINE DE ANSAMBLU ASUPRA OBSERVAŢIILOR ÎNREGISTRATE ÎN CELE 11 STATE MEMBRE VIZITATE

| | DE | ES | FR | IT | BE (1) | LV (1) | HU (1) | NL (1) | PL (1) | SI (1) | SE (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punerea în aplicare a NSTI |
| Probleme tehnice de utilizare a aplicaţiei MCC | | | | | X | X | | X | | X | X |
| Indisponibilităţi temporare cauzate de probleme de migraţie în aplicaţia MCC | | | | | X | X | X | X | | X | X |
| Lipsa integrării NSTI în sistemele informatice naţionale | | | X | | | X | | X | | | X |
| Probleme informatice generale şi probleme legate de mediul de control informatic | | | X | X | X | | | | X | | |
| Aplicarea dispoziţiilor legale şi punerea în aplicare a reformei bazei juridice |
| Garanţii globale: controalele referitoare la modul de acordare a autorizaţiilor fie nu au fost efectuate, fie nu au fost documentate | X | X | X | X | X | | X | | X | X | X |
| Expeditor/destinatar autorizat: controalele referitoare la modul de acordare a autorizaţiilor fie nu au fost efectuate, fie nu au fost documentate | X | X | X | | | | X | | | X | X |
| Nerespectarea termenelor fixate pentru începerea cercetărilor | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Absenţa cooperării principalului obligat | X | | X | X | | X | X | | | X | |
| Nerespectarea termenului de 10 luni | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Nerespectarea termenelor fixate pentru recuperări şi înregistrarea contabilă | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Problemă de comunicare între statele membre | X | X | X | X | | X | | | | X | X |
| Sume acoperite de garanţii globale şi înscrise în contabilitatea B | X | X | X | | X | | X | | | | |
| Lupta împotriva fraudei şi gestionarea riscurilor |
| Analiza riscurilor automatizată în mod necorespunzător sau neintegrată în aplicaţia naţională NSTI | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| Rată scăzută a controalelor fizice (~ 1 %) | | X | X | | X | X | | | | | X |
| Controale fizice aproape inexistente pentru procedurile simplificate | X | X | X | X | X | X | | | | | X |

DE

ES

FR

IT

BE (1)

LV (1)

HU (1)

NL (1)

PL (1)

SI (1)

SE (1)

Punerea în aplicare a NSTI

Probleme tehnice de utilizare a aplicaţiei MCC

X

X

X

X

X

Indisponibilităţi temporare cauzate de probleme de migraţie în aplicaţia MCC

X

X

X

X

X

X

Lipsa integrării NSTI în sistemele informatice naţionale

X

X

X

X

Probleme informatice generale şi probleme legate de mediul de control informatic

X

X

X

X

Aplicarea dispoziţiilor legale şi punerea în aplicare a reformei bazei juridice

Garanţii globale: controalele referitoare la modul de acordare a autorizaţiilor fie nu au fost efectuate, fie nu au fost documentate

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Expeditor/destinatar autorizat: controalele referitoare la modul de acordare a autorizaţiilor fie nu au fost efectuate, fie nu au fost documentate

X

X

X

X

X

X

Nerespectarea termenelor fixate pentru începerea cercetărilor

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Absenţa cooperării principalului obligat

X

X

X

X

X

X

Nerespectarea termenului de 10 luni

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nerespectarea termenelor fixate pentru recuperări şi înregistrarea contabilă

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Problemă de comunicare între statele membre

X

X

X

X

X

X

X

Sume acoperite de garanţii globale şi înscrise în contabilitatea B

X

X

X

X

X

Lupta împotriva fraudei şi gestionarea riscurilor

Analiza riscurilor automatizată în mod necorespunzător sau neintegrată în aplicaţia naţională NSTI

X

X

X

X

X

X

X

X

Rată scăzută a controalelor fizice (~ 1 %)

X

X

X

X

X

Controale fizice aproape inexistente pentru procedurile simplificate

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  Ţări care utilizează aplicaţia MCC.

---

ANEXA II

1.

| 1. | Autorizaţia prevăzută la articolul 372 alineatul (1) nu se acordă decât persoanelor care:






  (a) | sunt stabilite în Comunitate; totuşi, autorizaţia de utilizare a unei garanţii globale nu poate fi acordată decât persoanelor stabilite în statul membru în care s-a constituit garanţia; |
| --- | --- | --- |

Autorizaţia prevăzută la articolul 372 alineatul (1) nu se acordă decât persoanelor care:

(a)

sunt stabilite în Comunitate; totuşi, autorizaţia de utilizare a unei garanţii globale nu poate fi acordată decât persoanelor stabilite în statul membru în care s-a constituit garanţia;

| (b) | recurg frecvent la regimul de tranzit comunitar sau ale căror autorităţi vamale ştiu că ele sunt în măsură să îndeplinească obligaţiile legate de acest regim, sau, atunci când este vorba de simplificarea prevăzută la articolul 372 alineatul (1) litera (f), primesc frecvent mărfuri plasate sub regimul de tranzit comunitar şi |
| --- | --- |

(b)

recurg frecvent la regimul de tranzit comunitar sau ale căror autorităţi vamale ştiu că ele sunt în măsură să îndeplinească obligaţiile legate de acest regim, sau, atunci când este vorba de simplificarea prevăzută la articolul 372 alineatul (1) litera (f), primesc frecvent mărfuri plasate sub regimul de tranzit comunitar şi

| (c) | nu au comis infracţiuni grave sau repetate împotriva legislaţiei vamale sau fiscale. |
| --- | --- |

(c)

nu au comis infracţiuni grave sau repetate împotriva legislaţiei vamale sau fiscale.

| 2. | Pentru a asigura gestionarea corectă a simplificărilor, autorizaţia nu se va acorda decât în cazul în care:






  (a) | autorităţile vamale pot asigura supravegherea şi controlul regimului fără a fi necesară crearea unui dispozitiv administrativ disproporţionat în raport cu nevoile persoanelor respective şi |
| --- | --- | --- |

2.

Pentru a asigura gestionarea corectă a simplificărilor, autorizaţia nu se va acorda decât în cazul în care:

(a)

autorităţile vamale pot asigura supravegherea şi controlul regimului fără a fi necesară crearea unui dispozitiv administrativ disproporţionat în raport cu nevoile persoanelor respective şi

| (b) | persoanele păstrează evidenţe care permit autorităţilor să efectueze un control eficient. |
| --- | --- |

(b)

persoanele păstrează evidenţe care permit autorităţilor să efectueze un control eficient.

---

RĂSPUNSUL COMISIEI

CUPRINS

| I-II. | Comisia a consolidat tranzitul vamal prin introducerea unui sistem computerizat modern şi robust pe tot cuprinsul Comunităţii. |
| --- | --- |

I-II.

Comisia a consolidat tranzitul vamal prin introducerea unui sistem computerizat modern şi robust pe tot cuprinsul Comunităţii.

| III. | (b) | Conform constatărilor provizorii rezultate în urma recentelor inspecţii ale Comisiei, aplicarea anumitor simplificări a progresat deja în unele dintre statele membre. În ceea ce priveşte anchetele şi recuperările, Comisia examinează metode de simplificare a procedurii. |
| --- | --- | --- |

III.

(b)

Conform constatărilor provizorii rezultate în urma recentelor inspecţii ale Comisiei, aplicarea anumitor simplificări a progresat deja în unele dintre statele membre. În ceea ce priveşte anchetele şi recuperările, Comisia examinează metode de simplificare a procedurii.

| (c) | Urmărirea operaţiunilor neîncheiate a fost examinată în timpul verificării conturilor hBȝ ale statelor membre. În cazul în care întârzierile administrative au generat întârzieri în punerea la dispoziţie a resurselor proprii tradiţionale, statele membre în cauză au avut şi au în continuare obligaţia să desfăşoare investigaţii suplimentare şi să plătească dobândă pentru întârzierile constatate. Dacă acestea nu se vor conforma, Comisia va iniţia proceduri de încălcare a dreptului comunitar. |
| --- | --- |

(c)

Urmărirea operaţiunilor neîncheiate a fost examinată în timpul verificării conturilor hBȝ ale statelor membre. În cazul în care întârzierile administrative au generat întârzieri în punerea la dispoziţie a resurselor proprii tradiţionale, statele membre în cauză au avut şi au în continuare obligaţia să desfăşoare investigaţii suplimentare şi să plătească dobândă pentru întârzierile constatate. Dacă acestea nu se vor conforma, Comisia va iniţia proceduri de încălcare a dreptului comunitar.

| (d) | Fundamentându-se pe analiza riscurilor, Comisia a hotărât amânarea oricăror inspecţii de amploare asupra tranzitului până la punerea în aplicare integrală a Noului Sistem Computerizat de Tranzit (NCTS), pentru a permite conturarea unor concluzii privind eficacitatea acestuia sub toate aspectele sale. |
| --- | --- |

(d)

Fundamentându-se pe analiza riscurilor, Comisia a hotărât amânarea oricăror inspecţii de amploare asupra tranzitului până la punerea în aplicare integrală a Noului Sistem Computerizat de Tranzit (NCTS), pentru a permite conturarea unor concluzii privind eficacitatea acestuia sub toate aspectele sale.

| (e) | Adoptarea şi punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 648/2005 va constrânge statele membre să folosească analiza riscurilor pentru controalele vamale. |
| --- | --- |

(e)

Adoptarea şi punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 648/2005 va constrânge statele membre să folosească analiza riscurilor pentru controalele vamale.

| (f) | Comisia obţine dintr-o varietate de surse informaţii privitoare la o presupusă activitate frauduloasă. În ansamblu, se înregistrează o diminuare a fraudei de tranzit. |
| --- | --- |

(f)

Comisia obţine dintr-o varietate de surse informaţii privitoare la o presupusă activitate frauduloasă. În ansamblu, se înregistrează o diminuare a fraudei de tranzit.

| IV. | Comisia întreprinde acţiunile necesare pentru a obţine accesul la datele NCTS, care va oferi o imagine de ansamblu asupra rutelor consolidate de transport al mărfurilor sensibile în tranzit şi va permite efectuarea unei analize strategice şi operaţionale pentru astfel de mărfuri. |
| --- | --- |

IV.

Comisia întreprinde acţiunile necesare pentru a obţine accesul la datele NCTS, care va oferi o imagine de ansamblu asupra rutelor consolidate de transport al mărfurilor sensibile în tranzit şi va permite efectuarea unei analize strategice şi operaţionale pentru astfel de mărfuri.

CONSTATĂRILE AUDITULUI

| 20. | În ceea ce priveşte coexistenţa aplicaţiei MCC (Minimum Common Core) cu aplicaţiile naţionale, acestea din urmă au trebuit, la rândul lor, să se bazeze pe specificaţiile funcţionale şi tehnice convenite, comune tuturor statelor membre. |
| --- | --- |

20.

În ceea ce priveşte coexistenţa aplicaţiei MCC (Minimum Common Core) cu aplicaţiile naţionale, acestea din urmă au trebuit, la rândul lor, să se bazeze pe specificaţiile funcţionale şi tehnice convenite, comune tuturor statelor membre.

| 21. | Un acord operaţional cu statele membre a fost adoptat în iulie 2006. |
| --- | --- |

21.

Un acord operaţional cu statele membre a fost adoptat în iulie 2006.

| 24. | Statele membre sunt responsabile pentru exploatarea propriilor sisteme naţionale de aplicaţii pentru tranzit, iar Comisia nu are mandatul şi nici resursele necesare pentru a efectua audituri IT ale sistemelor naţionale. Totuşi, Comisia a depus eforturi considerabile, oferind asistenţă şi coordonând proiectele de dezvoltare ale administraţiilor naţionale, iar în prezent inspectează periodic calitatea serviciilor furnizate de acestea. |
| --- | --- |

24.

Statele membre sunt responsabile pentru exploatarea propriilor sisteme naţionale de aplicaţii pentru tranzit, iar Comisia nu are mandatul şi nici resursele necesare pentru a efectua audituri IT ale sistemelor naţionale. Totuşi, Comisia a depus eforturi considerabile, oferind asistenţă şi coordonând proiectele de dezvoltare ale administraţiilor naţionale, iar în prezent inspectează periodic calitatea serviciilor furnizate de acestea.

| 25. | În faza de debut a proiectului NCTS, mai multe state membre care nu doreau dezvoltarea unei aplicaţii naţionale de urmărire a tranzitului au solicitat Comisiei crearea unei aplicaţii standard. MCC este o aplicaţie de sine stătătoare furnizată de către Comisie. Statele membre au avut astfel posibilitatea de a alege între dezvoltarea unei aplicaţii NCTS proprii, care le oferea avantajul integrării acesteia în sistemele deja existente, şi utilizarea aplicaţiei MCC de sine stătătoare furnizate de către Comisie. În timpul inspecţiilor din 2006 asupra sistemului de tranzit, Comisia examinează dacă statele membre deţin proceduri potrivite de control al mărfurilor care trec din regimul de tranzit într-un alt regim vamal, precum şi al mărfurilor care intră în regimul de tranzit dintr-un alt regim vamal. Sistemele utilizate de către statele membre pot fi eficiente, deşi nu sunt complet integrate. |
| --- | --- |

25.

În faza de debut a proiectului NCTS, mai multe state membre care nu doreau dezvoltarea unei aplicaţii naţionale de urmărire a tranzitului au solicitat Comisiei crearea unei aplicaţii standard. MCC este o aplicaţie de sine stătătoare furnizată de către Comisie. Statele membre au avut astfel posibilitatea de a alege între dezvoltarea unei aplicaţii NCTS proprii, care le oferea avantajul integrării acesteia în sistemele deja existente, şi utilizarea aplicaţiei MCC de sine stătătoare furnizate de către Comisie. În timpul inspecţiilor din 2006 asupra sistemului de tranzit, Comisia examinează dacă statele membre deţin proceduri potrivite de control al mărfurilor care trec din regimul de tranzit într-un alt regim vamal, precum şi al mărfurilor care intră în regimul de tranzit dintr-un alt regim vamal. Sistemele utilizate de către statele membre pot fi eficiente, deşi nu sunt complet integrate.

| 27. | Reforma judiciară a sistemului de tranzit a fost progresivă, începând din 1994. Comisia a inclus sistemul de tranzit în programele sale de inspecţie pentru 1996, 1997 şi 2000. Prin urmare, având în vedere resursele sale limitate pentru inspecţii, Comisia a hotărât amânarea efectuării unor inspecţii ulterioare extinse până când va putea evalua dacă sistemul NCTS furnizează avantajele scontate. Cu toate acestea, unele aspecte specifice ale tranzitului au fost examinate, de obicei în cadrul altor teme. |
| --- | --- |

27.

Reforma judiciară a sistemului de tranzit a fost progresivă, începând din 1994. Comisia a inclus sistemul de tranzit în programele sale de inspecţie pentru 1996, 1997 şi 2000. Prin urmare, având în vedere resursele sale limitate pentru inspecţii, Comisia a hotărât amânarea efectuării unor inspecţii ulterioare extinse până când va putea evalua dacă sistemul NCTS furnizează avantajele scontate. Cu toate acestea, unele aspecte specifice ale tranzitului au fost examinate, de obicei în cadrul altor teme.

| 29. | Comisia va examina în detaliu constatările Curţii, împreună cu cele decurgând din propriile sale inspecţii, şi va atrage atenţia statelor membre asupra domeniilor unde se înregistrează cazuri de neconformitate care trebuie remediate. Dacă nerespectarea dispoziţiilor legale a cauzat pierderi bugetului comunitar, statele membre au avut sau vor avea obligaţia să pună la dispoziţie resursele proprii şi să plătească dobândă. |
| --- | --- |

29.

Comisia va examina în detaliu constatările Curţii, împreună cu cele decurgând din propriile sale inspecţii, şi va atrage atenţia statelor membre asupra domeniilor unde se înregistrează cazuri de neconformitate care trebuie remediate. Dacă nerespectarea dispoziţiilor legale a cauzat pierderi bugetului comunitar, statele membre au avut sau vor avea obligaţia să pună la dispoziţie resursele proprii şi să plătească dobândă.

| 35. | Comisia a identificat, la rândul său, în timpul inspecţiilor efectuate, cazuri de înregistrări incomplete ale controalelor efectuate pentru eliberarea de autorizaţii în aceste state membre şi a insistat asupra consecinţelor financiare care ar putea rezulta din nerespectarea integrală a legislaţiei comunitare. |
| --- | --- |

35.

Comisia a identificat, la rândul său, în timpul inspecţiilor efectuate, cazuri de înregistrări incomplete ale controalelor efectuate pentru eliberarea de autorizaţii în aceste state membre şi a insistat asupra consecinţelor financiare care ar putea rezulta din nerespectarea integrală a legislaţiei comunitare.

| 36. | Statelor membre în cauză li se va semnala importanţa furnizării de documente pentru controalele şi verificările prealabile eliberării de autorizaţii. Posibilitatea începerii unei acţiuni de recuperare silită împotriva unui operator economic nu presupune în mod automat retragerea facilităţilor acordate. Statele membre trebuie să aprecieze fiecare caz pe baza meritelor acestuia. Dacă o reducere sau o dispensă de garanţie acordată incorect va cauza bugetului comunitar o pierdere constatată, statul membru în cauză va trebui să pună la dispoziţie resursele proprii şi dobânda, pentru orice întârziere cauzată. |
| --- | --- |

36.

Statelor membre în cauză li se va semnala importanţa furnizării de documente pentru controalele şi verificările prealabile eliberării de autorizaţii. Posibilitatea începerii unei acţiuni de recuperare silită împotriva unui operator economic nu presupune în mod automat retragerea facilităţilor acordate. Statele membre trebuie să aprecieze fiecare caz pe baza meritelor acestuia. Dacă o reducere sau o dispensă de garanţie acordată incorect va cauza bugetului comunitar o pierdere constatată, statul membru în cauză va trebui să pună la dispoziţie resursele proprii şi dobânda, pentru orice întârziere cauzată.

| 38. | Comisia a constatat totodată, în inspecţiile sale, că cercetările încep rareori imediat. A fost instituit un grup de experţi privind încheierea şi derularea operaţiunilor de tranzit, inclusiv a procedurilor de cercetare şi recuperare a datoriei vamale, care să întocmească un raport până la sfârşitul anului 2006. Tuturor propunerilor de modificare care vor rezulta li se va da curs în 2007. |
| --- | --- |

38.

Comisia a constatat totodată, în inspecţiile sale, că cercetările încep rareori imediat. A fost instituit un grup de experţi privind încheierea şi derularea operaţiunilor de tranzit, inclusiv a procedurilor de cercetare şi recuperare a datoriei vamale, care să întocmească un raport până la sfârşitul anului 2006. Tuturor propunerilor de modificare care vor rezulta li se va da curs în 2007.

| 41. | În cazul în care principalii obligaţi nu cooperează, administraţiile posedă deja metodele de a refuza sau retrage simplificările aplicate regimului de tranzit, precum garanţia globală sau o reducere acordată la suma de referinţă. Prin această reformă, vama a primit în mod specific dreptul de a iniţia procedura de recuperare, indiferent de gradul de cooperare a principalului obligat. Sancţiunile şi penalităţile suplimentare intră în competenţa statelor membre, deşi propunerea Comisiei pentru un Cod Vamal Modernizat (1) prevede un cadru de convergenţă. |
| --- | --- |

41.

În cazul în care principalii obligaţi nu cooperează, administraţiile posedă deja metodele de a refuza sau retrage simplificările aplicate regimului de tranzit, precum garanţia globală sau o reducere acordată la suma de referinţă. Prin această reformă, vama a primit în mod specific dreptul de a iniţia procedura de recuperare, indiferent de gradul de cooperare a principalului obligat. Sancţiunile şi penalităţile suplimentare intră în competenţa statelor membre, deşi propunerea Comisiei pentru un Cod Vamal Modernizat (1) prevede un cadru de convergenţă.

| 42. | Procedura de cercetare pe suport hârtie a suferit întârzieri. Modulul electronic NCTS de hconducere a cercetăriiȝ, introdus în ianuarie 2006, a fost conceput să remedieze această problemă, fapt constatat de actualele inspecţii. În orice situaţie, legea prevede o limită de timp până la care biroul de plecare trebuie să ia măsuri pentru a constata datoria vamală. Comisia va urmări acele cazuri identificate de către Curte, în care operatorii economici au notificat ei înşişi primirea mărfurilor şi nu au fost întreprinse acţiuni rapide pentru a asigura declararea mărfurilor pentru un alt regim vamal. |
| --- | --- |

42.

Procedura de cercetare pe suport hârtie a suferit întârzieri. Modulul electronic NCTS de hconducere a cercetăriiȝ, introdus în ianuarie 2006, a fost conceput să remedieze această problemă, fapt constatat de actualele inspecţii. În orice situaţie, legea prevede o limită de timp până la care biroul de plecare trebuie să ia măsuri pentru a constata datoria vamală. Comisia va urmări acele cazuri identificate de către Curte, în care operatorii economici au notificat ei înşişi primirea mărfurilor şi nu au fost întreprinse acţiuni rapide pentru a asigura declararea mărfurilor pentru un alt regim vamal.

| 43. | Inspecţiile efectuate de către Comisie continuă încă, dar indiciile arată că unele cazuri care fac obiectul procedurii de cercetare sunt soluţionate într-o perioadă mai scurtă de timp. |
| --- | --- |

43.

Inspecţiile efectuate de către Comisie continuă încă, dar indiciile arată că unele cazuri care fac obiectul procedurii de cercetare sunt soluţionate într-o perioadă mai scurtă de timp.

| 45. | Curtea Europeană de Justiţie (CEJ) s-a pronunţat într-un număr de cazuri privind efectul exact al diferitor dispoziţii privind operaţiunile neîncheiate (inclusiv cele din Convenţia TIR), în octombrie 2006. În cele trei hotărâri care au implicaţii asupra legislaţiei actuale, CEJ a confirmat poziţia Comisiei (2). |
| --- | --- |

45.

Curtea Europeană de Justiţie (CEJ) s-a pronunţat într-un număr de cazuri privind efectul exact al diferitor dispoziţii privind operaţiunile neîncheiate (inclusiv cele din Convenţia TIR), în octombrie 2006. În cele trei hotărâri care au implicaţii asupra legislaţiei actuale, CEJ a confirmat poziţia Comisiei (2).

| 46. | Comisia a constatat în mai multe rânduri că, în pofida existenţei unor dispoziţii legale clare, statele membre au constatat tardiv datorii pentru operaţiunile de tranzit neîncheiate. S-au luat măsuri de punere la dispoziţie a resurselor proprii implicate şi s-au stabilit dobânzi pentru întârzieri. Acolo unde s-au înregistrat în mod sistematic întârzieri, statele membre au trebuit să desfăşoare investigaţii suplimentare pentru a identifica alte eventuale cazuri. Comisia va lua măsuri cu privire la cazurile identificate de către Curte în cele trei state membre. |
| --- | --- |

46.

Comisia a constatat în mai multe rânduri că, în pofida existenţei unor dispoziţii legale clare, statele membre au constatat tardiv datorii pentru operaţiunile de tranzit neîncheiate. S-au luat măsuri de punere la dispoziţie a resurselor proprii implicate şi s-au stabilit dobânzi pentru întârzieri. Acolo unde s-au înregistrat în mod sistematic întârzieri, statele membre au trebuit să desfăşoare investigaţii suplimentare pentru a identifica alte eventuale cazuri. Comisia va lua măsuri cu privire la cazurile identificate de către Curte în cele trei state membre.

| 48. | Cazurile invocate de către Curte care au un efect asupra resurselor proprii tradiţionale vor fi urmărite atent împreună cu statele membre interesate. |
| --- | --- |

48.

Cazurile invocate de către Curte care au un efect asupra resurselor proprii tradiţionale vor fi urmărite atent împreună cu statele membre interesate.

| 49. | Marcarea codullui mărfurilor în declaraţiile de tranzit este obligatorie pentru mărfurile sensibile (a se vedea nota de subsol 9 a Curţii) şi în alte câteva cazuri (3). În cazul în care valoarea şi codul mărfurilor nu sunt specificate într-o declaraţie de tranzit pentru o anumită operaţiune, informaţia necesară calculării datoriei vamale se obţine de obicei în cadrul procedurii de cercetare. Dacă nu se întâmplă astfel, datoria vamală se calculează în mod obişnuit pe baza celui mai ridicat tarif. |
| --- | --- |

49.

Marcarea codullui mărfurilor în declaraţiile de tranzit este obligatorie pentru mărfurile sensibile (a se vedea nota de subsol 9 a Curţii) şi în alte câteva cazuri (3). În cazul în care valoarea şi codul mărfurilor nu sunt specificate într-o declaraţie de tranzit pentru o anumită operaţiune, informaţia necesară calculării datoriei vamale se obţine de obicei în cadrul procedurii de cercetare. Dacă nu se întâmplă astfel, datoria vamală se calculează în mod obişnuit pe baza celui mai ridicat tarif.

| 51. | Comisia va urmări atent constatările Curţii, împreună cu statele membre. |
| --- | --- |

51.

Comisia va urmări atent constatările Curţii, împreună cu statele membre.

| 53-54. | Legea privind modul în care trebuie contabilizată partea garantată a datoriei este clară – suma trebuie să fie înscrisă în contul A, cu excepţia cazului în care a fost primită o contestaţie scrisă care ar putea modifica valoarea datoriei înainte ca aceasta să trebuiască să fie pusă la dispoziţie. Dacă se primeşte o astfel de contestaţie scrisă, partea de datorie poate fi înscrisă în contul B. Deşi metoda este foarte clară, iar statele membre au fost înştiinţate asupra metodei corecte, Comisia este conştientă că unele birouri vamale au tratat datoriile garantate în mod incorect şi că, în trei state membre, acestea au fost înscrise în contul B. Hotărârile recente pronunţate de către Curtea Europeană de Justiţie împotriva a două din aceste state membre (4) confirmă faptul că nu s-a acţionat în conformitate cu legea. Acţiunile în curs vizează să garanteze că statele membre cunosc hotărârile Curţii şi să încaseze orice sume din resursele proprii tradiţionale care nu au fost puse la dispoziţie, plus dobânda pentru orice întârziere rezultată. |
| --- | --- |

53-54.

Legea privind modul în care trebuie contabilizată partea garantată a datoriei este clară – suma trebuie să fie înscrisă în contul A, cu excepţia cazului în care a fost primită o contestaţie scrisă care ar putea modifica valoarea datoriei înainte ca aceasta să trebuiască să fie pusă la dispoziţie. Dacă se primeşte o astfel de contestaţie scrisă, partea de datorie poate fi înscrisă în contul B. Deşi metoda este foarte clară, iar statele membre au fost înştiinţate asupra metodei corecte, Comisia este conştientă că unele birouri vamale au tratat datoriile garantate în mod incorect şi că, în trei state membre, acestea au fost înscrise în contul B. Hotărârile recente pronunţate de către Curtea Europeană de Justiţie împotriva a două din aceste state membre (4) confirmă faptul că nu s-a acţionat în conformitate cu legea. Acţiunile în curs vizează să garanteze că statele membre cunosc hotărârile Curţii şi să încaseze orice sume din resursele proprii tradiţionale care nu au fost puse la dispoziţie, plus dobânda pentru orice întârziere rezultată.

| 56. | Corectitudinea şi exhaustivitatea datelor la nivel UE depind de aplicarea exactă de către statele membre a dispoziţiilor legale şi a procedurilor de raportare a cazurilor de fraudă şi neregularităţi, conform Regulamentului (CE) nr. 515/97 şi Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1150/2000. Comparate cu datele din alte surse şi indicatori (comunicări de asistenţă mutuală, Sistemul Informatic Vamal, EWS), datele OWNRES nu reflectă în mod necesar tendinţele în ceea ce priveşte fraudele şi neregularităţile legate de operaţiunile de tranzit. De exemplu, din anul 2001, OLAF (Oficiul European de Luptă Antifraudă) s-a confruntat cu foarte puţine cazuri de fraudă de tranzit. Această tendinţă de diminuare este demonstrată şi de numărul tot mai redus al mesajelor de asistenţă mutuală (AM) privind frauda de tranzit emise de oficiu (de la o medie de 35 % din numărul total de mesaje de AM emise la începutul anilor 1990, până la mai puţin de 3 % începând cu 2001), şi de absenţa cazurilor operaţionale în legătură directă cu mişcările de tranzit în Sistemul Informatic Vamal (CIS). În prezent, doar un caz CIS din 620 are legătură cu tranzitul. |
| --- | --- |

56.

Corectitudinea şi exhaustivitatea datelor la nivel UE depind de aplicarea exactă de către statele membre a dispoziţiilor legale şi a procedurilor de raportare a cazurilor de fraudă şi neregularităţi, conform Regulamentului (CE) nr. 515/97 şi Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1150/2000. Comparate cu datele din alte surse şi indicatori (comunicări de asistenţă mutuală, Sistemul Informatic Vamal, EWS), datele OWNRES nu reflectă în mod necesar tendinţele în ceea ce priveşte fraudele şi neregularităţile legate de operaţiunile de tranzit. De exemplu, din anul 2001, OLAF (Oficiul European de Luptă Antifraudă) s-a confruntat cu foarte puţine cazuri de fraudă de tranzit. Această tendinţă de diminuare este demonstrată şi de numărul tot mai redus al mesajelor de asistenţă mutuală (AM) privind frauda de tranzit emise de oficiu (de la o medie de 35 % din numărul total de mesaje de AM emise la începutul anilor 1990, până la mai puţin de 3 % începând cu 2001), şi de absenţa cazurilor operaţionale în legătură directă cu mişcările de tranzit în Sistemul Informatic Vamal (CIS). În prezent, doar un caz CIS din 620 are legătură cu tranzitul.

| 57. | Comisia consideră important să se analizeze situaţia mişcărilor deschise şi concentrează această analiză pe cele realizate pe plan internaţional, acestea fiind singurele date disponibile în portalul comun. |
| --- | --- |

57.

Comisia consideră important să se analizeze situaţia mişcărilor deschise şi concentrează această analiză pe cele realizate pe plan internaţional, acestea fiind singurele date disponibile în portalul comun.

| 59. | Astfel cum se specifică în rapoartele anuale recente ale Comisiei privind lupta antifraudă, datele OWNRES nu sunt apreciate ca reflectând tendinţa reală în ceea ce priveşte fraudele de tranzit. Acestea sunt în contradicţie cu datele puse la dispoziţie de alţi indicatori (EWS, comunicări de asistenţă mutuală, Sistemul Informatic Vamal), a se vedea de asemenea răspunsul la punctul 56. Comisia a înştiinţat autoritatea bugetară în 2004 că OWNRES nu este o sursă sigură de informaţii, deoarece statele membre înregistrau informaţii incomplete şi neactualizate. Statele membre au fost îndemnate să îşi perfecţioneze sistemul informatic şi au luat măsuri în această direcţie. S-au înregistrat progrese importante în ceea ce priveşte raportarea, rezultatele recente demonstrând că datele OWNRES sunt comparabile în prezent cu informaţiile din contul B în proporţie de 90 %. Comisia va continua să monitorizeze acţiunile statelor membre în acest sens. |
| --- | --- |

59.

Astfel cum se specifică în rapoartele anuale recente ale Comisiei privind lupta antifraudă, datele OWNRES nu sunt apreciate ca reflectând tendinţa reală în ceea ce priveşte fraudele de tranzit. Acestea sunt în contradicţie cu datele puse la dispoziţie de alţi indicatori (EWS, comunicări de asistenţă mutuală, Sistemul Informatic Vamal), a se vedea de asemenea răspunsul la punctul 56. Comisia a înştiinţat autoritatea bugetară în 2004 că OWNRES nu este o sursă sigură de informaţii, deoarece statele membre înregistrau informaţii incomplete şi neactualizate. Statele membre au fost îndemnate să îşi perfecţioneze sistemul informatic şi au luat măsuri în această direcţie. S-au înregistrat progrese importante în ceea ce priveşte raportarea, rezultatele recente demonstrând că datele OWNRES sunt comparabile în prezent cu informaţiile din contul B în proporţie de 90 %. Comisia va continua să monitorizeze acţiunile statelor membre în acest sens.

| 64. | Odată cu adoptarea şi punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 684/2005, se va crea o bază legală explicită pentru controalele vamale, fundamentată pe analiza riscului, care va deveni o obligaţie legală pentru statele membre [articolul 13 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 648/2005]. Este mai eficient să se lucreze cu profiluri clare şi bine definite şi cu criterii comune şi domenii prioritare de control, decât să se introducă din start rate minime de control care să conducă la o deviere a resurselor de la transporturile de mărfuri sensibile la cele nesensibile, doar pentru a respecta rata minimă de control. Totuşi, Comisia nu exclude posibilitatea, bazată pe experienţă, de dezvoltare pe viitor a legislaţiei.
  În ceea ce priveşte codul mărfurilor, vă rugăm să consultaţi răspunsul Comisiei la punctul 49. |
| --- | --- |

64.

Odată cu adoptarea şi punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 684/2005, se va crea o bază legală explicită pentru controalele vamale, fundamentată pe analiza riscului, care va deveni o obligaţie legală pentru statele membre [articolul 13 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 648/2005]. Este mai eficient să se lucreze cu profiluri clare şi bine definite şi cu criterii comune şi domenii prioritare de control, decât să se introducă din start rate minime de control care să conducă la o deviere a resurselor de la transporturile de mărfuri sensibile la cele nesensibile, doar pentru a respecta rata minimă de control. Totuşi, Comisia nu exclude posibilitatea, bazată pe experienţă, de dezvoltare pe viitor a legislaţiei.

În ceea ce priveşte codul mărfurilor, vă rugăm să consultaţi răspunsul Comisiei la punctul 49.

| 65. | Comisia propune în prezent ca selectarea transporturilor de mărfuri pentru control să includă un element aleatoriu. În plus, domenii prioritare comune de control — care trebuie să fie supuse unor controale vamale mai stricte pentru o anumită perioadă de timp, pe baza analizei riscurilor, cu aplicarea unor criterii comune – trebuie să fie stabilite împreună cu statele membre conform procedurii comitetului. Preocupările şi recomandările Curţii vor fi abordate în Comitetul Codului Vamal. |
| --- | --- |

65.

Comisia propune în prezent ca selectarea transporturilor de mărfuri pentru control să includă un element aleatoriu. În plus, domenii prioritare comune de control — care trebuie să fie supuse unor controale vamale mai stricte pentru o anumită perioadă de timp, pe baza analizei riscurilor, cu aplicarea unor criterii comune – trebuie să fie stabilite împreună cu statele membre conform procedurii comitetului. Preocupările şi recomandările Curţii vor fi abordate în Comitetul Codului Vamal.

| 66. | În prezent, Comisia nu are acces la date, nu poate vedea decât faptul că există un mesaj, nu şi conţinutul acestuia. Totuşi, Comisia întreprinde acţiunile necesare pentru a obţine accesul la datele sistemului NCTS, care vor furniza o prezentare generală a rutelor consolidate de trafic ale mărfurilor sensibile în tranzit şi vor permite efectuarea unei analize strategice şi operaţionale a acestui tip de mărfuri. |
| --- | --- |

66.

În prezent, Comisia nu are acces la date, nu poate vedea decât faptul că există un mesaj, nu şi conţinutul acestuia. Totuşi, Comisia întreprinde acţiunile necesare pentru a obţine accesul la datele sistemului NCTS, care vor furniza o prezentare generală a rutelor consolidate de trafic ale mărfurilor sensibile în tranzit şi vor permite efectuarea unei analize strategice şi operaţionale a acestui tip de mărfuri.

CONCLUZII ŞI RECOMANDĂRI

| 68. | Comisia va urmări atent problemele tehnice şi deficienţele identificate de către Curte, pentru fiecare caz în parte, îndeosebi atunci când acestea atrag consecinţe financiare, va monitoriza situaţia şi va încuraja în acelaşi timp administraţiile să aplice corect dispoziţiile.
  În acest scop, Comisia se va asigura că dispoziţiile legale sunt clare şi lipsite de ambiguitate şi, dacă va fi necesar, va propune modificări. Aceasta va oferi informaţii suplimentare detaliate privind modul în care ar trebui să fie aplicate unele dispoziţii, prin aranjamente administrative, precum Manualul de Tranzit. Dacă îndoielile persistă, Comisia va oferi o platformă pentru a le clarifica.
  În cele din urmă, Comisia va lua în considerare iniţierea unor proceduri de încălcare a dreptului comunitar împotriva statelor membre în cazuri justificate corespunzător de neaplicare sau de aplicare incorectă a legislaţiei comunitare.
  Vă rugăm consultaţi şi răspunsul Comisiei la punctul 66. |
| --- | --- |

68.

Comisia va urmări atent problemele tehnice şi deficienţele identificate de către Curte, pentru fiecare caz în parte, îndeosebi atunci când acestea atrag consecinţe financiare, va monitoriza situaţia şi va încuraja în acelaşi timp administraţiile să aplice corect dispoziţiile.

În acest scop, Comisia se va asigura că dispoziţiile legale sunt clare şi lipsite de ambiguitate şi, dacă va fi necesar, va propune modificări. Aceasta va oferi informaţii suplimentare detaliate privind modul în care ar trebui să fie aplicate unele dispoziţii, prin aranjamente administrative, precum Manualul de Tranzit. Dacă îndoielile persistă, Comisia va oferi o platformă pentru a le clarifica.

În cele din urmă, Comisia va lua în considerare iniţierea unor proceduri de încălcare a dreptului comunitar împotriva statelor membre în cazuri justificate corespunzător de neaplicare sau de aplicare incorectă a legislaţiei comunitare.

Vă rugăm consultaţi şi răspunsul Comisiei la punctul 66.

| 69. | (a) | La recomandarea Curţii, un acord operaţional detaliat a fost adoptat deja în iulie 2006 pentru a acoperi situaţiile critice care afectează disponibilitatea şi permanenţa sistemului NCTS. |
| --- | --- | --- |

69.

(a)

La recomandarea Curţii, un acord operaţional detaliat a fost adoptat deja în iulie 2006 pentru a acoperi situaţiile critice care afectează disponibilitatea şi permanenţa sistemului NCTS.

| (b) | Monitorizarea funcţionării sistemului NCTS a fost şi va fi în continuare îmbunătăţită în cursul anului 2007; vă rugăm consultaţi şi răspunsul la punctul 24. |
| --- | --- |

(b)

Monitorizarea funcţionării sistemului NCTS a fost şi va fi în continuare îmbunătăţită în cursul anului 2007; vă rugăm consultaţi şi răspunsul la punctul 24.

| 70. | Comisia a hotărât amânarea tuturor inspecţiilor de amploare asupra tranzitului până la punerea în aplicare integrală a NCTS, pentru a permite conturarea unor concluzii privind eficacitatea acestuia. |
| --- | --- |

70.

Comisia a hotărât amânarea tuturor inspecţiilor de amploare asupra tranzitului până la punerea în aplicare integrală a NCTS, pentru a permite conturarea unor concluzii privind eficacitatea acestuia.

| 71. | Comisia a constatat, de asemenea, că unele state membre nu pot demonstra a posteriori efectuarea tuturor controalelor necesare privind capacitatea unui operator de a aplica procedurile simplificate. Totuşi, posibilul prejudiciu cauzat bugetului comunitar este limitat: dacă garanţiile acordate incorect se vor dovedi insuficiente, atunci statul membru în cauză va fi răspunzător pentru orice resursă proprie pierdută şi, după caz, va plăti dobândă.
  Procedura de cercetare precedentă, pe suport hârtie, a avut de suferit de pe urma unui număr prea mare de cazuri care apăreau ca neîncheiate din cauza întârzierilor în transmisie şi a altor probleme inerente legate de procedură. De altfel, o verificare din partea unui grup de experţi este în curs (a se vedea răspunsul la punctul 38).
  În cazul în care Comisia constată, în timpul inspecţiilor sale de rutină sau ca rezultat al activităţii Curţii, întârzieri în punerea la dispoziţie a resurselor proprii, statele membre trebuie să plătească toate resursele proprii datorate şi, dacă e cazul, dobândă pentru întârzieri. Unde se dovedeşte că deficienţa a fost sistematică, statele membre au obligaţia să cerceteze toate aceste cazuri şi să facă toate corecţiile financiare necesare. |
| --- | --- |

71.

Comisia a constatat, de asemenea, că unele state membre nu pot demonstra a posteriori efectuarea tuturor controalelor necesare privind capacitatea unui operator de a aplica procedurile simplificate. Totuşi, posibilul prejudiciu cauzat bugetului comunitar este limitat: dacă garanţiile acordate incorect se vor dovedi insuficiente, atunci statul membru în cauză va fi răspunzător pentru orice resursă proprie pierdută şi, după caz, va plăti dobândă.

Procedura de cercetare precedentă, pe suport hârtie, a avut de suferit de pe urma unui număr prea mare de cazuri care apăreau ca neîncheiate din cauza întârzierilor în transmisie şi a altor probleme inerente legate de procedură. De altfel, o verificare din partea unui grup de experţi este în curs (a se vedea răspunsul la punctul 38).

În cazul în care Comisia constată, în timpul inspecţiilor sale de rutină sau ca rezultat al activităţii Curţii, întârzieri în punerea la dispoziţie a resurselor proprii, statele membre trebuie să plătească toate resursele proprii datorate şi, dacă e cazul, dobândă pentru întârzieri. Unde se dovedeşte că deficienţa a fost sistematică, statele membre au obligaţia să cerceteze toate aceste cazuri şi să facă toate corecţiile financiare necesare.

| 72. | Dacă a fost necesar, Comisia a luat măsuri pentru a se asigura că statele membre compensează deficitul cauzat bugetului comunitar prin orice sume din resursele proprii care ar fi trebuit să fie puse la dispoziţie, dar nu au fost, din cauza întârzierii statelor membre în luarea de măsuri în privinţa mişcărilor de tranzit neîncheiate.
  Comisia a ţinut seama de insuficienţele constatate în diverse domenii în elaborarea normelor de punere în aplicare pentru statutul de operator economic autorizat (OEA). Se va ţine seama de acestea şi în elaborarea ghidului pentru operatorii economici autorizaţi. Articolul 14 litera (q) din dispoziţiile de punere în aplicare ale Regulamentului (CE) nr. 684/2005 prevede ca, odată acordat statutul de operator economic autorizat, autorităţile vamale să monitorizeze respectarea de către aceşti operatori a setului de criterii şi condiţii impuse. În plus, menţinerea statutului de operator economic autorizat va fi reevaluată de către autoritatea vamală care l-a acordat oricând vor interveni modificări în legislaţia comunitară sau oricând autoritatea deţine indicii privind încetarea îndeplinirii condiţiilor.
  În ceea ce priveşte procedurile de cercetare:






  (a) | Comisia poate confirma că, prin computerizarea procedurii de cercetare, se ajunge la un ritm mai rapid în conducerea cercetărilor. Vor fi luate măsuri de remediere acolo unde va fi cazul, în prezent fiind în curs o analiză separată a procedurii de cercetare, astfel cum este menţionat în răspunsul la punctul 71. Unul dintre obiectivele Comisiei îl reprezintă reducerea timpului de răspuns după introducerea sistemului NCTS. |
| --- | --- | --- |

72.

Dacă a fost necesar, Comisia a luat măsuri pentru a se asigura că statele membre compensează deficitul cauzat bugetului comunitar prin orice sume din resursele proprii care ar fi trebuit să fie puse la dispoziţie, dar nu au fost, din cauza întârzierii statelor membre în luarea de măsuri în privinţa mişcărilor de tranzit neîncheiate.

Comisia a ţinut seama de insuficienţele constatate în diverse domenii în elaborarea normelor de punere în aplicare pentru statutul de operator economic autorizat (OEA). Se va ţine seama de acestea şi în elaborarea ghidului pentru operatorii economici autorizaţi. Articolul 14 litera (q) din dispoziţiile de punere în aplicare ale Regulamentului (CE) nr. 684/2005 prevede ca, odată acordat statutul de operator economic autorizat, autorităţile vamale să monitorizeze respectarea de către aceşti operatori a setului de criterii şi condiţii impuse. În plus, menţinerea statutului de operator economic autorizat va fi reevaluată de către autoritatea vamală care l-a acordat oricând vor interveni modificări în legislaţia comunitară sau oricând autoritatea deţine indicii privind încetarea îndeplinirii condiţiilor.

În ceea ce priveşte procedurile de cercetare:

(a)

Comisia poate confirma că, prin computerizarea procedurii de cercetare, se ajunge la un ritm mai rapid în conducerea cercetărilor. Vor fi luate măsuri de remediere acolo unde va fi cazul, în prezent fiind în curs o analiză separată a procedurii de cercetare, astfel cum este menţionat în răspunsul la punctul 71. Unul dintre obiectivele Comisiei îl reprezintă reducerea timpului de răspuns după introducerea sistemului NCTS.

| (b) | Prin această reformă, vama a primit în mod special dreptul de a iniţia procedura de recuperare, indiferent de gradul de cooperare al principalului obligat. Sancţiunile şi penalităţile intră în prezent în competenţa statelor membre, deşi propunerea Comisiei pentru un Cod Vamal Modernizat prevede un cadru de convergenţă (a se vedea punctul 41). |
| --- | --- |

(b)

Prin această reformă, vama a primit în mod special dreptul de a iniţia procedura de recuperare, indiferent de gradul de cooperare al principalului obligat. Sancţiunile şi penalităţile intră în prezent în competenţa statelor membre, deşi propunerea Comisiei pentru un Cod Vamal Modernizat prevede un cadru de convergenţă (a se vedea punctul 41).

În ceea ce priveşte procedurile de recuperare:

| (a) | Această recomandare a fost pusă în aplicare în cadrul programului de inspecţii din 2006, a cărui principală temă a reprezentat-o tranzitul. Obiectivul global al acestor inspecţii a constat în verificarea respectării de către statele membre a reglementărilor aplicabile în ceea ce priveşte procedurile de urmărire a operaţiunilor neîncheiate, precum şi dacă resursele proprii au fost calculate, stabilite şi justificate în mod adecvat. |
| --- | --- |

(a)

Această recomandare a fost pusă în aplicare în cadrul programului de inspecţii din 2006, a cărui principală temă a reprezentat-o tranzitul. Obiectivul global al acestor inspecţii a constat în verificarea respectării de către statele membre a reglementărilor aplicabile în ceea ce priveşte procedurile de urmărire a operaţiunilor neîncheiate, precum şi dacă resursele proprii au fost calculate, stabilite şi justificate în mod adecvat.

| (b) | Comisia a analizat subiectul includerii obligatorii a codului şi a valorii mărfurilor în orice declaraţie de tranzit (adică în plus faţă de cazurile la care se face referire la punctul 49). Cum de multe ori în tranzit declarantul şi exportatorul/importatorul nu sunt una şi aceeaşi persoană, operatorul trebuie să acorde o atenţie deosebită costului suplimentar generat de furnizarea acestui tip de informaţii şi să-l pună în balanţă cu numărul limitat de recuperări iniţiate de vamă. Astfel, Comisia consideră că, în vederea tranzitului, acest tip de informaţii nu trebuie să apară în toate declaraţiile de tranzit şi că, doar în cazul în care vama desfăşoară cu scrupulozitate procedura de cercetare, valoarea taxelor vamale va fi recuperată. A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 72 litera (a). |
| --- | --- |

(b)

Comisia a analizat subiectul includerii obligatorii a codului şi a valorii mărfurilor în orice declaraţie de tranzit (adică în plus faţă de cazurile la care se face referire la punctul 49). Cum de multe ori în tranzit declarantul şi exportatorul/importatorul nu sunt una şi aceeaşi persoană, operatorul trebuie să acorde o atenţie deosebită costului suplimentar generat de furnizarea acestui tip de informaţii şi să-l pună în balanţă cu numărul limitat de recuperări iniţiate de vamă. Astfel, Comisia consideră că, în vederea tranzitului, acest tip de informaţii nu trebuie să apară în toate declaraţiile de tranzit şi că, doar în cazul în care vama desfăşoară cu scrupulozitate procedura de cercetare, valoarea taxelor vamale va fi recuperată. A se vedea, de asemenea, răspunsul la punctul 72 litera (a).

În ceea ce priveşte sistemul de garanţii:

| (a) | Comisia va continua monitorizarea procedurilor statelor membre. |
| --- | --- |

(a)

Comisia va continua monitorizarea procedurilor statelor membre.

| (b) | Comisia va continua selectarea temelor pentru inspecţiile de conformitate efectuate de aceasta în statele membre, pe baza analizei riscului. Înainte de 2006, se avea în vedere inspectarea tranzitului, însă acesta nu a fost selectat pentru examinare, deoarece Comisia a hotărât să aştepte până la punerea completă în aplicare a sistemului NCTS. Pentru 2007, Comisia consideră că se vor desfăşura inspecţii suplimentare în ceea ce priveşte tranzitul. |
| --- | --- |

(b)

Comisia va continua selectarea temelor pentru inspecţiile de conformitate efectuate de aceasta în statele membre, pe baza analizei riscului. Înainte de 2006, se avea în vedere inspectarea tranzitului, însă acesta nu a fost selectat pentru examinare, deoarece Comisia a hotărât să aştepte până la punerea completă în aplicare a sistemului NCTS. Pentru 2007, Comisia consideră că se vor desfăşura inspecţii suplimentare în ceea ce priveşte tranzitul.

| 73. | Comisia obţine informaţii privitoare la o presupusă activitate frauduloasă dintr-o varietate de surse. În ansamblu, este vizibilă o diminuare a fraudei de tranzit. |
| --- | --- |

73.

Comisia obţine informaţii privitoare la o presupusă activitate frauduloasă dintr-o varietate de surse. În ansamblu, este vizibilă o diminuare a fraudei de tranzit.

| 74. | Odată cu adoptarea şi punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 684/2005, se va crea o bază legală explicită pentru controalele vamale, fundamentată pe analiza riscului, care va deveni o obligaţie legală pentru statele membre [articolul 13 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 648/2005].
  RIF (formularul de informare asupra riscului), componentă esenţială în dezvoltarea unui cadru comun de gestionare a riscurilor, impus de Regulamentul (CE) nr. 648/2005, care facilitează schimbul de informaţii asupra riscului între statele membre în ceea ce priveşte aspectele de control vamal, inclusiv tranzitul, este deja utilizat. |
| --- | --- |

74.

Odată cu adoptarea şi punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 684/2005, se va crea o bază legală explicită pentru controalele vamale, fundamentată pe analiza riscului, care va deveni o obligaţie legală pentru statele membre [articolul 13 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 648/2005].

RIF (formularul de informare asupra riscului), componentă esenţială în dezvoltarea unui cadru comun de gestionare a riscurilor, impus de Regulamentul (CE) nr. 648/2005, care facilitează schimbul de informaţii asupra riscului între statele membre în ceea ce priveşte aspectele de control vamal, inclusiv tranzitul, este deja utilizat.

---

(1)  COM(2005) 608 final din 30 noiembrie 2005.

(2)  Cazurile C-105/02, C-377/03 şi C-275/04, hotărâri din 5 octombrie 2006.

(3)  Oricând declaraţia de tranzit este făcută de aceeaşi persoană în acelaşi timp cu sau urmând o declaraţie vamală care include codul produsului şi oricând legislaţia Comunităţii cere astfel.

(4)  C-105/02, C-377/03.

---

RECTIFICĂRI

| 27.2.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 44/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 44/20

---

Rectificare la Opinia nr. 7/2006 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 privind anchetele efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 8 din 12 ianuarie 2007
  )

(2007/C 44/02)

La pagina 1, în titlu:

în loc de

se va citi

În a patra referire:

în loc de

se va citi

În a cincea referire:

în loc de

se va citi

În nota de subsol 2:

în loc de

se va citi

În formula introductivă:

în loc de

se va citi

La punctul 2 al doilea rând:

în loc de

se va citi

La punctul 5 primul rând:

în loc de

se va citi

În formula de încheiere:

în loc de

se va citi

---

| 27.2.2007 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 44/21 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 44/21

---

Rectificare la Opinia nr. 8/2006 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2040/2000 al Consiliului privind disciplina bugetară

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 8 din 12 ianuarie 2007
  )

(2007/C 44/03)

La pagina 3, în titlu:

în loc de

se va citi

În formula introductivă:

în loc de

se va citi

În formula de încheiere:

în loc de

se va citi

---