# Europos Sąjungos C 44/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 44 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. vasario 27d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 44

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. vasario 27d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Audito Rūmai |
| 2007/C 044/01 | Specialioji ataskaita Nr. 11/2006 apie Bendrijos tranzito sistemą, su Komisijos atsakymais | 1 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

2007/C 044/01

Specialioji ataskaita Nr. 11/2006 apie Bendrijos tranzito sistemą, su Komisijos atsakymais

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Audito Rūmai

| 27.2.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.2.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 44/1

---

SPECIALIOJI ATASKAITA Nr. 11/2006

apie Bendrijos tranzito sistemą, su Komisijos atsakymais

(teikiama laikantis EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antros pastraipos)

(2007/C 44/01)

TURINYS

SANTRUMPŲ SĄRAŠAS

| I–IV | SANTRAUKA |
| --- | --- |

I–IV

| 1–13 | ĮVADAS |
| --- | --- |

1–13

| 1–4 | Apibrėžtys ir rizika |
| --- | --- |

1–4

| 5–13 | Taisomosios priemonės XX a. dešimtojo dešimtmečio problemoms spręsti |
| --- | --- |

5–13

| 14–18 | AUDITO APIMTIS IR METODAS |
| --- | --- |

14–18

| 14–15 | Pagrindiniai audito tikslai |
| --- | --- |

14–15

| 16–18 | Audito metodas |
| --- | --- |

16–18

| 19–66 | AUDITO METU NUSTATYTI FAKTAI |
| --- | --- |

19–66

| 20–25 | Naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos įgyvendinimas |
| --- | --- |

20–25

| 20–23 | Komisija gerai vykdė koordinavimą |
| --- | --- |

20–23

| 24–25 | Trūkumai, susiję su IT aplinka valstybėse narėse |
| --- | --- |

24–25

| 26–27 | Komisijos patikros po teisinio pagrindo reformos |
| --- | --- |

26–27

| 28–54 | Trūkumai taikant naująjį teisinį pagrindą |
| --- | --- |

28–54

| 28–49 | Valstybės narės nevienodai taiko peržiūrėtas teisines nuostatas |
| --- | --- |

28–49

| 50–54 | Vėlavimai nustatant muitus tranzito operacijų nebaigimo atveju |
| --- | --- |

50–54

| 55–66 | Būtina sustiprinti kovą su sukčiavimu ir rizikos valdymą |
| --- | --- |

55–66

| 55–62 | Ribotų duomenų patikimumas ir išsamumas |
| --- | --- |

55–62

| 63–66 | Rizikos valdymo spragos ir su sukčiavimu susijusių aspektų analizė |
| --- | --- |

63–66

| 67–74 | IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS |
| --- | --- |

67–74

| 69 | NKTS įgyvendinimas |
| --- | --- |

69

| 70–72 | Naujojo teisinio pagrindo taikymas |
| --- | --- |

70–72

| 73–74 | Kova su sukčiavimu ir rizikos valdymas |
| --- | --- |

73–74

I PRIEDAS

II PRIEDAS

Komisijos atsakymai

SANTRUMPŲ SĄRAŠAS





  EEB

| EEB | Europos ekonominė bendrija |
| --- | --- |
| EWS | Early Warning System (ankstyvo įspėjimo sistema) |
| OL | Oficialusis leidinys |
| MCC | Minimum Common Core (minimali bendra šerdis) |
| NKTS | Naujoji kompiuterizuota tranzito sistema |
| OLAF | Kovos su sukčiavimu tarnyba |
| ES | Europos Sąjunga |
| DG BUDG | Biudžeto generalinis direktoratas |
| DG TAXUD | Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas |
| EB | Europos Bendrijos |

Europos ekonominė bendrija

EWS

Early Warning System (ankstyvo įspėjimo sistema)

OL

Oficialusis leidinys

MCC

Minimum Common Core (minimali bendra šerdis)

NKTS

Naujoji kompiuterizuota tranzito sistema

OLAF

Kovos su sukčiavimu tarnyba

ES

Europos Sąjunga

DG BUDG

Biudžeto generalinis direktoratas

DG TAXUD

Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas

EB

Europos Bendrijos

SANTRAUKA

| I. | Paskaičiuota, kad dėl tranzito procedūrą paveikusių sukčiavimų 1994–1999 metais Bendrijos biudžetas prarado maždaug 320 milijonų ekiu. Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Audito Rūmai dar tuo metu rekomendavo kompiuterizuoti tranzito procedūras, reformuoti jo teisinį pagrindą ir sustiprinti fizines patikras, paremtas bendra rizikos analizės sistema. |
| --- | --- |

I.

Paskaičiuota, kad dėl tranzito procedūrą paveikusių sukčiavimų 1994–1999 metais Bendrijos biudžetas prarado maždaug 320 milijonų ekiu. Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Audito Rūmai dar tuo metu rekomendavo kompiuterizuoti tranzito procedūras, reformuoti jo teisinį pagrindą ir sustiprinti fizines patikras, paremtas bendra rizikos analizės sistema.

| II. | Atsakydama į šias rekomendacijas, 1997 m. Komisija pristatė Europos tranzito reformos planą. 2001 m. ji peržiūrėjo galiojusį teisinį pagrindą ir koordinavo naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos (NKTS), įgalinančios visų valstybių narių muitines keistis elektroniniais pranešimais, įgyvendinimą iki 2005 metų pabaigos. |
| --- | --- |

II.

Atsakydama į šias rekomendacijas, 1997 m. Komisija pristatė Europos tranzito reformos planą. 2001 m. ji peržiūrėjo galiojusį teisinį pagrindą ir koordinavo naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos (NKTS), įgalinančios visų valstybių narių muitines keistis elektroniniais pranešimais, įgyvendinimą iki 2005 metų pabaigos.

| III. | Audito Rūmai patikrino, kaip taikomi naujieji teisiniai aktai ir kaip įgyvendinta NKTS 11-oje valstybių narių. Buvo tikrinama, kaip užbaigiamos tranzito operacijos, kaip surenkami muitai ir kokios taikomos kovos su sukčiavimu priemonės. Pagrindiniai nustatyti faktai buvo šie:






  a) | Komisija gerai koordinavo ir efektyviai parėmė NKTS įgyvendinimą; |
| --- | --- | --- |

III.

Audito Rūmai patikrino, kaip taikomi naujieji teisiniai aktai ir kaip įgyvendinta NKTS 11-oje valstybių narių. Buvo tikrinama, kaip užbaigiamos tranzito operacijos, kaip surenkami muitai ir kokios taikomos kovos su sukčiavimu priemonės. Pagrindiniai nustatyti faktai buvo šie:

a)

Komisija gerai koordinavo ir efektyviai parėmė NKTS įgyvendinimą;

| b) | patikrintose valstybėse narėse dažnai netinkamai buvo taikomi naujieji teisės aktai, nustatantys supaprastintas procedūras, tyrimo procedūras ir su neužbaigtomis tranzito operacijomis susijusias išieškojimo procedūras; |
| --- | --- |

b)

patikrintose valstybėse narėse dažnai netinkamai buvo taikomi naujieji teisės aktai, nustatantys supaprastintas procedūras, tyrimo procedūras ir su neužbaigtomis tranzito operacijomis susijusias išieškojimo procedūras;

| c) | kadangi įvairios valstybės narės skirtingai taikė teisines nuostatas dėl nebaigtų tranzito operacijų atvejais išieškotinų sumų apskaitos, tų sumų pervedimas į Bendrijos biudžetą kartais smarkiai vėluodavo; |
| --- | --- |

c)

kadangi įvairios valstybės narės skirtingai taikė teisines nuostatas dėl nebaigtų tranzito operacijų atvejais išieškotinų sumų apskaitos, tų sumų pervedimas į Bendrijos biudžetą kartais smarkiai vėluodavo;

| d) | 2005 m. pabaigoje Komisijos tarnybos dar nebuvo atlikusios nė vieno su tranzitu valstybėse narėse susijusio patikrinimo, kad įvertintų, kaip iš tikrųjų taikomi naujieji teisės aktai; |
| --- | --- |

d)

2005 m. pabaigoje Komisijos tarnybos dar nebuvo atlikusios nė vieno su tranzitu valstybėse narėse susijusio patikrinimo, kad įvertintų, kaip iš tikrųjų taikomi naujieji teisės aktai;

| e) | pasirodė, kad daugumoje aplankytų valstybių narių su tranzitu susijusios rizikos valdymas yra primityvus, o fizinės tranzitu gabenamų prekių patikros atliekamos retai; |
| --- | --- |

e)

pasirodė, kad daugumoje aplankytų valstybių narių su tranzitu susijusios rizikos valdymas yra primityvus, o fizinės tranzitu gabenamų prekių patikros atliekamos retai;

| f) | Komisijos turima informacija apie sukčiavimą tranzito srityje nėra nei patikima, nei pakankamai išsami, kad galima būtų nustatyti, ar teisinio pagrindo reforma ir NKTS projektas iš tikrųjų padėjo sumažinti sukčiavimą tranzito srityje. |
| --- | --- |

f)

Komisijos turima informacija apie sukčiavimą tranzito srityje nėra nei patikima, nei pakankamai išsami, kad galima būtų nustatyti, ar teisinio pagrindo reforma ir NKTS projektas iš tikrųjų padėjo sumažinti sukčiavimą tranzito srityje.

| IV. | Duomenų apie sukčiavimą stoka ir rizikos valdymo trūkumai valstybėse narėse verčia imtis koordinuotų veiksmų Europos lygmeniu. Komisijai turėtų būti prieinama išsami NKTS informacija, kuri leistų jai atlikti rizikos veiksnių analizę ir, remiantis geriausia praktika, skatinti tranzitu gabenamų prekių tikslinių fizinių patikrų strategijų diegimą. |
| --- | --- |

IV.

Duomenų apie sukčiavimą stoka ir rizikos valdymo trūkumai valstybėse narėse verčia imtis koordinuotų veiksmų Europos lygmeniu. Komisijai turėtų būti prieinama išsami NKTS informacija, kuri leistų jai atlikti rizikos veiksnių analizę ir, remiantis geriausia praktika, skatinti tranzitu gabenamų prekių tikslinių fizinių patikrų strategijų diegimą.

ĮVADAS

Apibrėžtys ir rizika

| 1. | Muitinis tranzitas palengvina prekių gabenimą Bendrijos teritorijoje ir supaprastina muitinės formalumus. Muitai ir kiti privalomieji mokėjimai už į Bendriją importuotas prekes yra laikinai atšaukiami iki jų atgabenimo į galutinės paskirties vietą. Patys muitinės formalumai yra perkeliami iš sienos kirtimo punkto į galutinės paskirties vietą. |
| --- | --- |

1.

Muitinis tranzitas palengvina prekių gabenimą Bendrijos teritorijoje ir supaprastina muitinės formalumus. Muitai ir kiti privalomieji mokėjimai už į Bendriją importuotas prekes yra laikinai atšaukiami iki jų atgabenimo į galutinės paskirties vietą. Patys muitinės formalumai yra perkeliami iš sienos kirtimo punkto į galutinės paskirties vietą.

| 2. | Bendrijos tranzitas yra taikomas:






  a) | ne Bendrijos prekių ir, atskirais konkrečiais atvejais, Bendrijos prekių judėjimams. Tai išorinis Bendrijos tranzitas; |
| --- | --- | --- |

2.

Bendrijos tranzitas yra taikomas:

a)

ne Bendrijos prekių ir, atskirais konkrečiais atvejais, Bendrijos prekių judėjimams. Tai išorinis Bendrijos tranzitas;

| b) | Bendrijos prekių judėjimams, kai prekės tarp dviejų Bendrijos muitų teritorijos punktų turi kirsti trečiosios šalies teritoriją, kai tokia galimybė yra numatyta tarptautiniame susitarime. Tai vidinis Bendrijos tranzitas. |
| --- | --- |

b)

Bendrijos prekių judėjimams, kai prekės tarp dviejų Bendrijos muitų teritorijos punktų turi kirsti trečiosios šalies teritoriją, kai tokia galimybė yra numatyta tarptautiniame susitarime. Tai vidinis Bendrijos tranzitas.

| 3. | Pagrindinė rizika, susijusi su Bendrijos tranzitu yra ta, kad ne Bendrijos prekės yra neteisėtai nuslepiamos nuo muitinės priežiūros ir nukreipiamos į vidaus rinką, nesumokant muitų ir fiskalinių mokesčių, ypač pridėtinės vertės ir akcizo mokesčių. |
| --- | --- |

3.

Pagrindinė rizika, susijusi su Bendrijos tranzitu yra ta, kad ne Bendrijos prekės yra neteisėtai nuslepiamos nuo muitinės priežiūros ir nukreipiamos į vidaus rinką, nesumokant muitų ir fiskalinių mokesčių, ypač pridėtinės vertės ir akcizo mokesčių.

| 4. | Kadangi gabenimas tranzitu yra nutrūkstamo ir laikino pobūdžio veiksmas, muitinių pareigūnai į tranzito operacijų kontrolę linkę žiūrėti kaip į antraeilį prioritetą. Finansinei rizikai kompensuoti tranzito operacijos paprastai apdraudžiamos garantija, užtikrinančia, kad muitai, mokesčiai ir kitos mokėtinos sumos bus sumokėti. Tai gali būti vienkartinė garantija, padengianti tik vieną tranzito operaciją, arba bendroji garantija, taikoma kelioms tranzito operacijoms (1). |
| --- | --- |

4.

Kadangi gabenimas tranzitu yra nutrūkstamo ir laikino pobūdžio veiksmas, muitinių pareigūnai į tranzito operacijų kontrolę linkę žiūrėti kaip į antraeilį prioritetą. Finansinei rizikai kompensuoti tranzito operacijos paprastai apdraudžiamos garantija, užtikrinančia, kad muitai, mokesčiai ir kitos mokėtinos sumos bus sumokėti. Tai gali būti vienkartinė garantija, padengianti tik vieną tranzito operaciją, arba bendroji garantija, taikoma kelioms tranzito operacijoms (1).

Taisomosios priemonės XX a. dešimtojo dešimtmečio problemoms spręsti

| 5. | XX a. dešimtojo dešimtmečio pradžioje buvo užregistruotas sukčiavimų tranzito srityje pagausėjimas. Buvo įvertinta, kad dėl jų 1990–1994 metais (2) Bendrijos biudžetas patyrė 320 milijonų ekiu nuostolį (į šią sumą neįskaityta vėliau iš valstybių narių susigrąžinta lėšų dalis), o dar didesnį nuostolį sudarė nesurinkti nacionaliniai mokesčiai. Taryba (3) ir Europos Parlamento laikinoji Bendrijos tranzito procedūros tyrimo komisija (4) tuo metu išsakė nuomonę, jog svarbi kovos su sukčiavimu tranzito srityje priemonė būtų tranzito kompiuterizavimas ir tranzitą reglamentuojančio teisinio pagrindo reforma. Audito Rūmai palaikė šią nuomonę savo 1994 finansinių metų metinėje ataskaitoje (5). |
| --- | --- |

5.

XX a. dešimtojo dešimtmečio pradžioje buvo užregistruotas sukčiavimų tranzito srityje pagausėjimas. Buvo įvertinta, kad dėl jų 1990–1994 metais (2) Bendrijos biudžetas patyrė 320 milijonų ekiu nuostolį (į šią sumą neįskaityta vėliau iš valstybių narių susigrąžinta lėšų dalis), o dar didesnį nuostolį sudarė nesurinkti nacionaliniai mokesčiai. Taryba (3) ir Europos Parlamento laikinoji Bendrijos tranzito procedūros tyrimo komisija (4) tuo metu išsakė nuomonę, jog svarbi kovos su sukčiavimu tranzito srityje priemonė būtų tranzito kompiuterizavimas ir tranzitą reglamentuojančio teisinio pagrindo reforma. Audito Rūmai palaikė šią nuomonę savo 1994 finansinių metų metinėje ataskaitoje (5).

| 6. | Prieš kompiuterizuojant tranzito sistemą, Bendrijos tranzito deklaracijos būdavo įforminamos popieriuje. Deklaracijų originalų, saugomų išvykimo muitinėje, kopijos lydėjo prekes iki paskirties muitinės. Pastaroji privalėjo atsiųsti į išvykimo muitinę dokumentą, patvirtinantį, jog prekės atvyko ir nurodyti ar buvo nustatyta pažeidimų. Procedūra buvo lėta ir daugeliu atžvilgių rizikinga. |
| --- | --- |

6.

Prieš kompiuterizuojant tranzito sistemą, Bendrijos tranzito deklaracijos būdavo įforminamos popieriuje. Deklaracijų originalų, saugomų išvykimo muitinėje, kopijos lydėjo prekes iki paskirties muitinės. Pastaroji privalėjo atsiųsti į išvykimo muitinę dokumentą, patvirtinantį, jog prekės atvyko ir nurodyti ar buvo nustatyta pažeidimų. Procedūra buvo lėta ir daugeliu atžvilgių rizikinga.

| 7. | Todėl Komisija 1997 m. pristatė „Europos tranzitui skirtą veiksmų planą“ (6) ir pasiūlė sąrašą priemonių, skirtų pagerinti su tranzito procedūra susijusios rizikos valdymą bei sumažinti tranzito sistemos pažeidžiamumą sukčiavimo atžvilgiu. Šios priemonės apima kompiuterizuotos tranzito sistemos įgyvendinimą, tranzito operacijų užbaigimo priežiūrą, kontrolės veiklos sustiprinimą visais lygmenimis ir galiausiai bendradarbiavimo gerinimą tarp įvairių muitinės administracijų bei tarp muitinių ir ūkio subjektų. Tuo pat metu ji inicijavo tranzito teisinio pagrindo peržiūrą. |
| --- | --- |

7.

Todėl Komisija 1997 m. pristatė „Europos tranzitui skirtą veiksmų planą“ (6) ir pasiūlė sąrašą priemonių, skirtų pagerinti su tranzito procedūra susijusios rizikos valdymą bei sumažinti tranzito sistemos pažeidžiamumą sukčiavimo atžvilgiu. Šios priemonės apima kompiuterizuotos tranzito sistemos įgyvendinimą, tranzito operacijų užbaigimo priežiūrą, kontrolės veiklos sustiprinimą visais lygmenimis ir galiausiai bendradarbiavimo gerinimą tarp įvairių muitinės administracijų bei tarp muitinių ir ūkio subjektų. Tuo pat metu ji inicijavo tranzito teisinio pagrindo peržiūrą.

| 8. | 1999 m. buvo priimtas NKTS (naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos) projekto teisinis pagrindas. NKTS buvo siekiama vietoje esamos, popieriniais dokumentais paremtos Bendrijos tranzito sistemos įdiegti apsikeitimą elektroniniais pranešimais tarp muitinių, o antruoju etapu – tarp ūkio subjektų ir muitinių. |
| --- | --- |

8.

1999 m. buvo priimtas NKTS (naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos) projekto teisinis pagrindas. NKTS buvo siekiama vietoje esamos, popieriniais dokumentais paremtos Bendrijos tranzito sistemos įdiegti apsikeitimą elektroniniais pranešimais tarp muitinių, o antruoju etapu – tarp ūkio subjektų ir muitinių.

| 9. | Kovos su sukčiavimu srityje naujoji kompiuterizuota tranzito sistema turėjo padėti pasiekti dvigubą tikslą:






  a) | užkirsti kelią tradicinėms sukčiavimo formoms, kaip antai suklastotų antspaudų ar dokumentų naudojimui; |
| --- | --- | --- |

9.

Kovos su sukčiavimu srityje naujoji kompiuterizuota tranzito sistema turėjo padėti pasiekti dvigubą tikslą:

a)

užkirsti kelią tradicinėms sukčiavimo formoms, kaip antai suklastotų antspaudų ar dokumentų naudojimui;

| b) | esamuoju laiku atskleisti atvejus, kai prekės nepristatomos į paskirties muitinę ir nedelsiant pradėti tyrimo procedūrą. |
| --- | --- |

b)

esamuoju laiku atskleisti atvejus, kai prekės nepristatomos į paskirties muitinę ir nedelsiant pradėti tyrimo procedūrą.

| 10. | 1 diagramoje parodyta standartinė tranzito procedūra naudojant NKTS. |
| --- | --- |

10.

1 diagramoje parodyta standartinė tranzito procedūra naudojant NKTS.

Image

| 11. | 2001 m. Komisija kartu su kompiuterizavimu pristatė tranzito teisinio pagrindo reformą (7), apimančią nuostatas, kuriomis buvo siekiama:






  a) | standartines tranzito procedūras aiškiau atskirti nuo supaprastintų procedūrų (pastaruoju atveju taikomi kitokie muitinės priežiūros metodai) ir aiškiau apibrėžti ūkio subjektų, kuriems pastarosios taikomos, patikimumo kriterijus; |
| --- | --- | --- |

11.

2001 m. Komisija kartu su kompiuterizavimu pristatė tranzito teisinio pagrindo reformą (7), apimančią nuostatas, kuriomis buvo siekiama:

a)

standartines tranzito procedūras aiškiau atskirti nuo supaprastintų procedūrų (pastaruoju atveju taikomi kitokie muitinės priežiūros metodai) ir aiškiau apibrėžti ūkio subjektų, kuriems pastarosios taikomos, patikimumo kriterijus;

| b) | garantinę sistemą grįsti ūkio subjekto patikimumu ir su prekėmis susijusia rizika, tuo pat metu įvedant su padidinta sukčiavimo rizika susijusios prekės (jautrios prekės) sąvoką (8); |
| --- | --- |

b)

garantinę sistemą grįsti ūkio subjekto patikimumu ir su prekėmis susijusia rizika, tuo pat metu įvedant su padidinta sukčiavimo rizika susijusios prekės (jautrios prekės) sąvoką (8);

| c) | suderinti tyrimo ir išieškojimo procedūras, taikomas nebaigtoms tranzito operacijoms ir sutrumpinti šių procedūrų pradėjimo terminus. |
| --- | --- |

c)

suderinti tyrimo ir išieškojimo procedūras, taikomas nebaigtoms tranzito operacijoms ir sutrumpinti šių procedūrų pradėjimo terminus.

| 12. | NKTS diegimas vyko keliais etapais. „Pagrindinis paketas“ (9) buvo baigtas diegti ES-15 valstybėse narėse 2003 m. birželio 30 d. ir Komisija toliau teikė paramą jį diegiant stoti besirengiančiose šalyse. Tolesniais etapais buvo numatytas garantijų įforminimo ir tyrimo prašymų kompiuterizavimas. Jis baigtas įgyvendinti 2006 m. sausio mėn. |
| --- | --- |

12.

NKTS diegimas vyko keliais etapais. „Pagrindinis paketas“ (9) buvo baigtas diegti ES-15 valstybėse narėse 2003 m. birželio 30 d. ir Komisija toliau teikė paramą jį diegiant stoti besirengiančiose šalyse. Tolesniais etapais buvo numatytas garantijų įforminimo ir tyrimo prašymų kompiuterizavimas. Jis baigtas įgyvendinti 2006 m. sausio mėn.

| 13. | Nuo 2005 m. liepos 1 d. Bendrijos tranzito deklaracijos paprastai yra elektroninės (10). Komisijos statistika rodo, kad tranzitinių gabenimų, įforminamų pagal NKTS, skaičius išaugo nuo maždaug 5,5 milijono 2004 m. iki daugiau kaip 7,5 milijono 2005 m. |
| --- | --- |

13.

Nuo 2005 m. liepos 1 d. Bendrijos tranzito deklaracijos paprastai yra elektroninės (10). Komisijos statistika rodo, kad tranzitinių gabenimų, įforminamų pagal NKTS, skaičius išaugo nuo maždaug 5,5 milijono 2004 m. iki daugiau kaip 7,5 milijono 2005 m.

AUDITO APIMTIS IR METODAS

Pagrindiniai audito tikslai

| 14. | Audito Rūmų audito tikslas buvo gauti patikinimą, kad valstybės narės teisingai taikė peržiūrėtą teisinį pagrindą ir kad Komisija gerai koordinavo naujas tranzito procedūras, o valstybės narės jas tinkamai įdiegė, siekdamos efektyviai apginti finansinius ES interesus. |
| --- | --- |

14.

Audito Rūmų audito tikslas buvo gauti patikinimą, kad valstybės narės teisingai taikė peržiūrėtą teisinį pagrindą ir kad Komisija gerai koordinavo naujas tranzito procedūras, o valstybės narės jas tinkamai įdiegė, siekdamos efektyviai apginti finansinius ES interesus.

| 15. | Taip pat reikėjo įvertinti, kaip taikomos Europos Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų rekomenduotos priemonės, ypač tos, kurios buvo įtrauktos į Komisijos veiksmų planą. Šioje srityje ypatingas dėmesys buvo skiriamas naujosios sistemos pažeidžiamumo sukčiavimo atžvilgiu nagrinėjimui ir Komisijos tarnybų vykdomai šio klausimo priežiūrai. |
| --- | --- |

15.

Taip pat reikėjo įvertinti, kaip taikomos Europos Parlamento, Tarybos ir Audito Rūmų rekomenduotos priemonės, ypač tos, kurios buvo įtrauktos į Komisijos veiksmų planą. Šioje srityje ypatingas dėmesys buvo skiriamas naujosios sistemos pažeidžiamumo sukčiavimo atžvilgiu nagrinėjimui ir Komisijos tarnybų vykdomai šio klausimo priežiūrai.

Audito metodas

| 16. | Visoms valstybėms narėms buvo pateiktas klausimynas, skirtas naujausiems su tranzitu susijusiems duomenims surinkti. Nuo 2005 m. gegužės mėn. iki 2006 m. sausio mėn. buvo atliktos audito misijos 11-oje valstybių narių, kuriose įvykdoma apie 80 % tranzito operacijų pagal NKTS (11). |
| --- | --- |

16.

Visoms valstybėms narėms buvo pateiktas klausimynas, skirtas naujausiems su tranzitu susijusiems duomenims surinkti. Nuo 2005 m. gegužės mėn. iki 2006 m. sausio mėn. buvo atliktos audito misijos 11-oje valstybių narių, kuriose įvykdoma apie 80 % tranzito operacijų pagal NKTS (11).

| 17. | Šie auditai apėmė:






  a) | aplankytų valstybių narių NKTS bendrojo valdymo ir informacinius aspektus; |
| --- | --- | --- |

17.

Šie auditai apėmė:

a)

aplankytų valstybių narių NKTS bendrojo valdymo ir informacinius aspektus;

| b) | leidimą taikyti supaprastintas tranzito procedūras (įgalioti siuntėjai/gavėjai ir bendrųjų garantijų taikymas); |
| --- | --- |

b)

leidimą taikyti supaprastintas tranzito procedūras (įgalioti siuntėjai/gavėjai ir bendrųjų garantijų taikymas);

| c) | tyrimo ir išieškojimo procedūras, taikomas laiku neužbaigtoms operacijoms. |
| --- | --- |

c)

tyrimo ir išieškojimo procedūras, taikomas laiku neužbaigtoms operacijoms.

Iš viso audito metu buvo išnagrinėta 620 tranzito bylų ir 26 tranzito deklaracijos.

| 18. | Kita vertus, buvo išnagrinėtas Komisijos tarnybų vaidmuo, ypač Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato (DG TAXUD) vykdomi koordinavimo ir valdymo darbai, Biudžeto generalinio direktorato (DG BUDG) kontrolės veikla tranzito srityje bei OLAF prevencinės ir kovos su sukčiavimu intervencijos. |
| --- | --- |

18.

Kita vertus, buvo išnagrinėtas Komisijos tarnybų vaidmuo, ypač Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato (DG TAXUD) vykdomi koordinavimo ir valdymo darbai, Biudžeto generalinio direktorato (DG BUDG) kontrolės veikla tranzito srityje bei OLAF prevencinės ir kovos su sukčiavimu intervencijos.

AUDITO METU NUSTATYTI FAKTAI

| 19. | I priede nurodyti rimčiausi aplankytose šalyse nustatyti trūkumai. |
| --- | --- |

19.

I priede nurodyti rimčiausi aplankytose šalyse nustatyti trūkumai.

Naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos įgyvendinimas

Image

Komisija gerai vykdė koordinavimą

| 20. | Komisija koordinavo NKTS projekto įgyvendinimą valstybėse narėse ir padėjo nemažai pastangų diegdama pagalbos tarnybas ir priežiūros priemones. Ji taip pat parengė standartinę NKTS programą, pavadintą MCC (Minimum Common Core – minimali bendra šerdis), ir užtikrina jos priežiūrą. MCC programa naudojama 15-oje valstybių narių. Kitos 10 valstybių narių nusprendė parengti savo nuosavas nacionalines tranzito programas. |
| --- | --- |

20.

Komisija koordinavo NKTS projekto įgyvendinimą valstybėse narėse ir padėjo nemažai pastangų diegdama pagalbos tarnybas ir priežiūros priemones. Ji taip pat parengė standartinę NKTS programą, pavadintą MCC (Minimum Common Core – minimali bendra šerdis), ir užtikrina jos priežiūrą. MCC programa naudojama 15-oje valstybių narių. Kitos 10 valstybių narių nusprendė parengti savo nuosavas nacionalines tranzito programas.

| 21. | Didelė dalis darbų buvo patikėta rangovams, naudojant galiojančias paraiškų konkursų procedūras. 2005 m. Komisijos vidaus audito tarnyba išnagrinėjo, kaip NKTS projektas buvo organizuotas, planuojamas bei valdomas ir padarė išvadą, kad šie darbai buvo atlikti labai neblogai. Tačiau ji priekaištavo dėl to, kad tarp Komisijos ir valstybių narių nebuvo pasirašyta jokio susitarimo dėl kritinių situacijų, susijusių su NKTS trikdžiais ir pertrūkiais, valdymo. |
| --- | --- |

21.

Didelė dalis darbų buvo patikėta rangovams, naudojant galiojančias paraiškų konkursų procedūras. 2005 m. Komisijos vidaus audito tarnyba išnagrinėjo, kaip NKTS projektas buvo organizuotas, planuojamas bei valdomas ir padarė išvadą, kad šie darbai buvo atlikti labai neblogai. Tačiau ji priekaištavo dėl to, kad tarp Komisijos ir valstybių narių nebuvo pasirašyta jokio susitarimo dėl kritinių situacijų, susijusių su NKTS trikdžiais ir pertrūkiais, valdymo.

| 22. | Kadangi teisės aktai reikalauja, kad tranzito operacijos būtų kompiuterizuotos (12) siekiant bendro Bendrijos muitų politikos tikslo, Komisija pabrėžė savo vaidmenį koordinuojant NKTS projektą, kadangi praktinė projekto įgyvendinimo priežiūra yra valstybių narių kompetencija. |
| --- | --- |

22.

Kadangi teisės aktai reikalauja, kad tranzito operacijos būtų kompiuterizuotos (12) siekiant bendro Bendrijos muitų politikos tikslo, Komisija pabrėžė savo vaidmenį koordinuojant NKTS projektą, kadangi praktinė projekto įgyvendinimo priežiūra yra valstybių narių kompetencija.

| 23. | Vykdydama koordinavimo veiklą, Komisija reguliariai lankėsi valstybėse narėse su pagalbos vizitais bei teikė joms techninę pagalbą. |
| --- | --- |

23.

Vykdydama koordinavimo veiklą, Komisija reguliariai lankėsi valstybėse narėse su pagalbos vizitais bei teikė joms techninę pagalbą.

Trūkumai, susiję su IT aplinka valstybėse narėse

| 24. | Komisijos atlikti testai ir patikros nepadėjo išvengti kai kurių problemų, susijusių su IT kontrolės aplinka. |
| --- | --- |

24.

Komisijos atlikti testai ir patikros nepadėjo išvengti kai kurių problemų, susijusių su IT kontrolės aplinka.

| 25. | Penkios aplankytos valstybės narės, kurių keturios naudojo programą MCC, susidūrė su rimtomis apskaitos problemomis, kai pabandė integruoti NKTS į savo nacionalinę IT aplinką, pavyzdžiui, tam, kad patikrintų, ar visoms užbaigtoms tranzito operacijoms buvo numatytos tolesnės paskirties muitinės, arba kad galėtų panaudoti jau esamus rizikos profilius. Galų gale keturios jų nusprendė, jog NKTS turėtų likti savarankiška sistema, ir nesujungė jos su savo nacionalinėmis kompiuterizuotomis muitinių sistemomis. |
| --- | --- |

25.

Penkios aplankytos valstybės narės, kurių keturios naudojo programą MCC, susidūrė su rimtomis apskaitos problemomis, kai pabandė integruoti NKTS į savo nacionalinę IT aplinką, pavyzdžiui, tam, kad patikrintų, ar visoms užbaigtoms tranzito operacijoms buvo numatytos tolesnės paskirties muitinės, arba kad galėtų panaudoti jau esamus rizikos profilius. Galų gale keturios jų nusprendė, jog NKTS turėtų likti savarankiška sistema, ir nesujungė jos su savo nacionalinėmis kompiuterizuotomis muitinių sistemomis.

Komisijos patikros po teisinio pagrindo reformos

| 26. | DG TAXUD prižiūri, kad nacionalinės administracijos vienodai taikytų Bendrijos muitų teisės aktus. DG BUDG vykdo reguliarias su tradiciniais nuosavais ištekliais susijusias patikras tikrindamas, kaip laikomasi atitinkamų muitų nuostatų, ir glaudžiai bendradarbiauja su DG TAXUD nagrinėjant šių patikrų metu iškilusius klausimus. |
| --- | --- |

26.

DG TAXUD prižiūri, kad nacionalinės administracijos vienodai taikytų Bendrijos muitų teisės aktus. DG BUDG vykdo reguliarias su tradiciniais nuosavais ištekliais susijusias patikras tikrindamas, kaip laikomasi atitinkamų muitų nuostatų, ir glaudžiai bendradarbiauja su DG TAXUD nagrinėjant šių patikrų metu iškilusius klausimus.

| 27. | Kadangi prieš imdamasi nuodugnaus tyrimo Komisija buvo nusprendusi palaukti, kol bus visiškai įdiegta NKTS, 2001–2005 metais nebuvo įvykdyta nė viena su tradiciniais nuosavais ištekliais susijusi specialiai tranzito temai skirta patikra. Tačiau 2003 metų birželio mėn. buvo įgyvendintas pagrindinis NKTS paketas (žr. 12 dalį), o 2001 metais įsigaliojo pagrindinės teisinio pagrindo reformos nuostatos. Tranzitas yra pagrindinė DG BUDG 2006 metų tikrinimo programos tema. |
| --- | --- |

27.

Kadangi prieš imdamasi nuodugnaus tyrimo Komisija buvo nusprendusi palaukti, kol bus visiškai įdiegta NKTS, 2001–2005 metais nebuvo įvykdyta nė viena su tradiciniais nuosavais ištekliais susijusi specialiai tranzito temai skirta patikra. Tačiau 2003 metų birželio mėn. buvo įgyvendintas pagrindinis NKTS paketas (žr. 12 dalį), o 2001 metais įsigaliojo pagrindinės teisinio pagrindo reformos nuostatos. Tranzitas yra pagrindinė DG BUDG 2006 metų tikrinimo programos tema.

Trūkumai taikant naująjį teisinį pagrindą

Image

Valstybės narės nevienodai taiko peržiūrėtas teisines nuostatas

| 28. | Po teisinio pagrindo reformos (žr. 11 dalį) Komisija tranzito procedūros taisykles patikslino tranzito žinyne (13), parengtame konsultuojantis su nacionalinėmis administracijomis ir išleistame 19 Bendrijos kalbų. |
| --- | --- |

28.

Po teisinio pagrindo reformos (žr. 11 dalį) Komisija tranzito procedūros taisykles patikslino tranzito žinyne (13), parengtame konsultuojantis su nacionalinėmis administracijomis ir išleistame 19 Bendrijos kalbų.

| 29. | Paaiškėjo, kad valstybės narės dar nepakankamai teisingai taikė peržiūrėtas teisines nuostatas; audito metu 392 iš 620 bylų buvo nustatyta nuokrypių (kartais formalaus pobūdžio) nuo galiojančių nuostatų. |
| --- | --- |

29.

Paaiškėjo, kad valstybės narės dar nepakankamai teisingai taikė peržiūrėtas teisines nuostatas; audito metu 392 iš 620 bylų buvo nustatyta nuokrypių (kartais formalaus pobūdžio) nuo galiojančių nuostatų.

Supaprastintos procedūros

| 30. | Europos Sąjungos ūkio subjektai, norėdami, kad jiems būtų taikomos supaprastintos tranzito procedūros, paprastai naudojasi bendrosiomis garantijomis ir įgalioto siuntėjo/gavėjo statusu. Bendrijos muitinės kodekso taikymo nuostatų 373 straipsnyje išvardytos bendrosios sąlygos, taikomos asmenims, norintiems naudotis šiais supaprastinimais. (žr. II priedą). |
| --- | --- |

30.

Europos Sąjungos ūkio subjektai, norėdami, kad jiems būtų taikomos supaprastintos tranzito procedūros, paprastai naudojasi bendrosiomis garantijomis ir įgalioto siuntėjo/gavėjo statusu. Bendrijos muitinės kodekso taikymo nuostatų 373 straipsnyje išvardytos bendrosios sąlygos, taikomos asmenims, norintiems naudotis šiais supaprastinimais. (žr. II priedą).

| 31. | Bendroji garantija leidžia apimti daug tranzito operacijų naudojantis tik vienu instrumentu. Ši garantija taikoma iki tam tikros vidutinės muitų ir kitų privalomųjų mokėjimų sumos, vadinamos „orientacine suma“ (14), kurią kiekvienais metais turi peržiūrėti atitinkama muitinę. |
| --- | --- |

31.

Bendroji garantija leidžia apimti daug tranzito operacijų naudojantis tik vienu instrumentu. Ši garantija taikoma iki tam tikros vidutinės muitų ir kitų privalomųjų mokėjimų sumos, vadinamos „orientacine suma“ (14), kurią kiekvienais metais turi peržiūrėti atitinkama muitinę.

| 32. | Įgalioto siuntėjo, galinčio naudotis bendrąja garantija, statusas leidžia pradėti operacijas nepristačius prekių muitinėje. Taip pat įgaliotas gavėjas gali užbaigti procedūrą nepristačius prekių muitinėje. |
| --- | --- |

32.

Įgalioto siuntėjo, galinčio naudotis bendrąja garantija, statusas leidžia pradėti operacijas nepristačius prekių muitinėje. Taip pat įgaliotas gavėjas gali užbaigti procedūrą nepristačius prekių muitinėje.

| 33. | Kai ūkio subjektas pageidauja, kad jam garantijos suma būtų sumažinta arba kad jis būtų nuo jos atleistas, arba kai jis nori gabenti tranzitu jautrias prekes, jam yra taikomi griežtesni patikimumo kriterijai. 1 langelyje pateikti kriterijai, apimantys tiek įprastines, tiek jautrias prekes, kuriuos turi atitikti bendrųjų garantijų prašytojai (15). |
| --- | --- |

33.

Kai ūkio subjektas pageidauja, kad jam garantijos suma būtų sumažinta arba kad jis būtų nuo jos atleistas, arba kai jis nori gabenti tranzitu jautrias prekes, jam yra taikomi griežtesni patikimumo kriterijai. 1 langelyje pateikti kriterijai, apimantys tiek įprastines, tiek jautrias prekes, kuriuos turi atitikti bendrųjų garantijų prašytojai (15).

| 34. | Įgaliojimą suteikus, išskyrus kasmetinį orientacinės sumos peržiūrėjimą, muitinės neprivalo vykdyti jokių patikrų. Tačiau įgaliotasis asmuo privalo pranešti apie kiekvieną naują aplinkybę, galinčią turėti įtakos įgaliojimo pratęsimui ar jo turiniui (16).
  1 langelis
  Bendrosios garantijos sumažinimo ar atleidimo nuo jos kriterijai | Normalios prekės | Jautrios prekės |
| --- | --- | --- | --- |
| % nuo garantuotos sumos
  Kriterijai | 100 % | 50 % | 30 % | Atleidimas | 100 % | 50 % | 30 % | Nesuteiktas atleidimas |
| 1. | Gera finansinė būklė |

34.

Įgaliojimą suteikus, išskyrus kasmetinį orientacinės sumos peržiūrėjimą, muitinės neprivalo vykdyti jokių patikrų. Tačiau įgaliotasis asmuo privalo pranešti apie kiekvieną naują aplinkybę, galinčią turėti įtakos įgaliojimo pratęsimui ar jo turiniui (16).

1 langelis

Bendrosios garantijos sumažinimo ar atleidimo nuo jos kriterijai

Normalios prekės

Jautrios prekės

% nuo garantuotos sumos

Kriterijai

100 %

50 %

30 %

Atleidimas

100 %

50 %

30 %

Nesuteiktas atleidimas

1.

Gera finansinė būklė

— (18)

Image

Image

Image

Image

Image

Image

| 2. | Pakankama patirtis (metai) (17) |
| --- | --- |

2.

Pakankama patirtis (metai) (17)

1

2

3

1

2

3

| 3. | Labai glaudus bendradarbiavimas su kompetentingomis institucijomis |
| --- | --- |

3.

Labai glaudus bendradarbiavimas su kompetentingomis institucijomis

—

Image

Image

Image

Image

Image

| 4. | Transporto operacijų kontrolė |
| --- | --- |

4.

Transporto operacijų kontrolė

—

—

Image

Image

Image

Image

| 5. | Gera finansinė būklė, leidžianti vykdyti vykdytojo įsipareigojimus |
| --- | --- |

5.

Gera finansinė būklė, leidžianti vykdyti vykdytojo įsipareigojimus

—

—

Image

—

—

Image

| 35. | Šešiose valstybėse narėse muitinės nesugebėjo pateikti visų reikiamų įrodymų, kad prieš suteikiant įgaliojimą buvo patikrintos visos įgalioto siuntėjo/gavėjo statusui gauti nustatytos sąlygos. Penkiose jų po įgaliojimo suteikimo muitinės netikrino ar įgaliotasis asmuo vis dar atitinka nustatytas sąlygas. |
| --- | --- |

35.

Šešiose valstybėse narėse muitinės nesugebėjo pateikti visų reikiamų įrodymų, kad prieš suteikiant įgaliojimą buvo patikrintos visos įgalioto siuntėjo/gavėjo statusui gauti nustatytos sąlygos. Penkiose jų po įgaliojimo suteikimo muitinės netikrino ar įgaliotasis asmuo vis dar atitinka nustatytas sąlygas.

| 36. | Bendrųjų garantijų naudojimo praktika kėlė susirūpinimą: devyniose valstybėse narėse muitinės neturėjo pakankamai duomenų, patvirtinančių, kad suteikiant įgaliojimą, jų gavėjai atitiko nustatytas sąlygas. Keturiose valstybėse narėse muitinės sutikdavo su ūkio subjektų apskaičiuotomis orientacinėmis sumomis užuot, kaip nustatyta, vykdę kasmetinę jų peržiūrą. Vienoje valstybėje narėje ūkio subjektai toliau buvo atleidžiami nuo garantijų arba jiems būdavo taikomos sumažintos bendrosios garantijos, nepaisant netgi to, kad muitinės jų atžvilgiu buvo pradėjusios priverstinio išieškojimo procedūras. |
| --- | --- |

36.

Bendrųjų garantijų naudojimo praktika kėlė susirūpinimą: devyniose valstybėse narėse muitinės neturėjo pakankamai duomenų, patvirtinančių, kad suteikiant įgaliojimą, jų gavėjai atitiko nustatytas sąlygas. Keturiose valstybėse narėse muitinės sutikdavo su ūkio subjektų apskaičiuotomis orientacinėmis sumomis užuot, kaip nustatyta, vykdę kasmetinę jų peržiūrą. Vienoje valstybėje narėje ūkio subjektai toliau buvo atleidžiami nuo garantijų arba jiems būdavo taikomos sumažintos bendrosios garantijos, nepaisant netgi to, kad muitinės jų atžvilgiu buvo pradėjusios priverstinio išieškojimo procedūras.

Tyrimo procedūros

| 37. | Tranzito operacijų neužbaigus per nustatytą terminą išvykimo šalis privalo pradėti tyrimus, siekdama nustatyti, ar ši operacija buvo tvarkingai užbaigta ir ar neatsirado skola muitinei. Peržiūrėtos Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatose žymiai sumažinti vykdytojo pranešimo ir tyrimo pradėjimo terminai kompiuterizuotos procedūros atveju (20). |
| --- | --- |

37.

Tranzito operacijų neužbaigus per nustatytą terminą išvykimo šalis privalo pradėti tyrimus, siekdama nustatyti, ar ši operacija buvo tvarkingai užbaigta ir ar neatsirado skola muitinei. Peržiūrėtos Bendrijos muitinės kodekso įgyvendinimo nuostatose žymiai sumažinti vykdytojo pranešimo ir tyrimo pradėjimo terminai kompiuterizuotos procedūros atveju (20).

| 38. | Nuo šiol (21) pranešti vykdytojui ir pradėti tyrimo procedūrą reikalaujama iškart po to, kai pasibaigė nustatytas prekių pristatymo paskirties muitinėje terminas ir kai ši muitinė neatsiuntė „pranešimo apie atvykimą“ (22). Šio reikalavimo nebuvo laikomasi nė vienoje tikrintoje valstybėje narėje. |
| --- | --- |

38.

Nuo šiol (21) pranešti vykdytojui ir pradėti tyrimo procedūrą reikalaujama iškart po to, kai pasibaigė nustatytas prekių pristatymo paskirties muitinėje terminas ir kai ši muitinė neatsiuntė „pranešimo apie atvykimą“ (22). Šio reikalavimo nebuvo laikomasi nė vienoje tikrintoje valstybėje narėje.

| 39. | Nacionaliniai teisės aktai paprastai leidžia dviem savaitėms atidėti tyrimo procedūros pradžią. |
| --- | --- |

39.

Nacionaliniai teisės aktai paprastai leidžia dviem savaitėms atidėti tyrimo procedūros pradžią.

| 40. | Vis dėlto dešimt iš vienuolikos aplankytų valstybių narių nesilaikė savo pačių teisės aktų ir tyrimus pradėjo žymiai vėliau nei po dviejų savaičių. Kai kuriose valstybėse narėse ūkio subjektai nepakankamai bendradarbiauja su muitinėmis ir dėl to buvo vėluojama užbaigti tranzito operacijas; šie vėlavimai savo ruožtu gali sutrukdyti laiku išieškoti muitus. |
| --- | --- |

40.

Vis dėlto dešimt iš vienuolikos aplankytų valstybių narių nesilaikė savo pačių teisės aktų ir tyrimus pradėjo žymiai vėliau nei po dviejų savaičių. Kai kuriose valstybėse narėse ūkio subjektai nepakankamai bendradarbiauja su muitinėmis ir dėl to buvo vėluojama užbaigti tranzito operacijas; šie vėlavimai savo ruožtu gali sutrukdyti laiku išieškoti muitus.

| 41. | Savo 1994 finansinių metų ataskaitoje Audito Rūmai pabrėžė, kad išieškojimo procedūras būtina patobulinti, didesnį dėmesį skiriant vykdytojo prievolėms, ir rekomendavo įvesti griežtesnę ir suderintą baudų sistemą. |
| --- | --- |

41.

Savo 1994 finansinių metų ataskaitoje Audito Rūmai pabrėžė, kad išieškojimo procedūras būtina patobulinti, didesnį dėmesį skiriant vykdytojo prievolėms, ir rekomendavo įvesti griežtesnę ir suderintą baudų sistemą.

| 42. | Prieš įdiegiant kompiuterizuotą tyrimų sistemą, išvykimo šalis siųsdavo paskirties šaliai pranešimo apie tyrimą formą (TC 20), kad galėtų gauti būtinus tikslius duomenis (23). Tuomet valstybės narės muitinės privalėjo nedelsiant atsakyti į šiuos pranešimus apie tyrimą (24). Devyniose patikrintose valstybėse narėse muitinės pavėluotai reagavo į pranešimą apie tyrimą arba neperdavė reikalingų duomenų. Septyniose jų tyrimus pradėti buvo vėluojama po keletą mėnesių dėl to, kad perduoti duomenys ne visada leisdavo nustatyti ar muitai tikrai buvo sumokėti. Dėl šių trūkumų buvo vėluojama surinkti muitus. |
| --- | --- |

42.

Prieš įdiegiant kompiuterizuotą tyrimų sistemą, išvykimo šalis siųsdavo paskirties šaliai pranešimo apie tyrimą formą (TC 20), kad galėtų gauti būtinus tikslius duomenis (23). Tuomet valstybės narės muitinės privalėjo nedelsiant atsakyti į šiuos pranešimus apie tyrimą (24). Devyniose patikrintose valstybėse narėse muitinės pavėluotai reagavo į pranešimą apie tyrimą arba neperdavė reikalingų duomenų. Septyniose jų tyrimus pradėti buvo vėluojama po keletą mėnesių dėl to, kad perduoti duomenys ne visada leisdavo nustatyti ar muitai tikrai buvo sumokėti. Dėl šių trūkumų buvo vėluojama surinkti muitus.

| 43. | Daugumoje aplankytų valstybių narių buvo tikima, kad įvedus NKTS tyrimų valdymo modulį (25), šios susižinojimo problemos išsispręs savaime, tačiau to Audito Rūmai patikrinti negalėjo, kadangi modulis buvo įvestas tik visai neseniai. |
| --- | --- |

43.

Daugumoje aplankytų valstybių narių buvo tikima, kad įvedus NKTS tyrimų valdymo modulį (25), šios susižinojimo problemos išsispręs savaime, tačiau to Audito Rūmai patikrinti negalėjo, kadangi modulis buvo įvestas tik visai neseniai.

Išieškojimo procedūros

| 44. | Tyrimo procedūrą užbaigus paprastai būna pakankamai duomenų, kad galima būtų laikyti, jog esama skolos muitinei, ir nustatyti šalį, kuri privalo surinkti muitus. Iškilus abejonei, peržiūrėtuose teisės aktuose yra nustatyta kad, praėjus 10 mėnesiams po to, kai prekėms buvo įforminta tranzito procedūra, galima laikyti, kad išvykimo ar įvežimo šalyje atsirado skola (26). |
| --- | --- |

44.

Tyrimo procedūrą užbaigus paprastai būna pakankamai duomenų, kad galima būtų laikyti, jog esama skolos muitinei, ir nustatyti šalį, kuri privalo surinkti muitus. Iškilus abejonei, peržiūrėtuose teisės aktuose yra nustatyta kad, praėjus 10 mėnesiams po to, kai prekėms buvo įforminta tranzito procedūra, galima laikyti, kad išvykimo ar įvežimo šalyje atsirado skola (26).

| 45. | Jau dėl ankstesnių, su išieškojimo procedūra susijusių teisės aktų taikymo kilo problemų dviejose valstybėse narėse. Komisija pateikė ieškinį prieš šias valstybes nares Teisingumo Teisme ir bylą laimėjo (27). |
| --- | --- |

45.

Jau dėl ankstesnių, su išieškojimo procedūra susijusių teisės aktų taikymo kilo problemų dviejose valstybėse narėse. Komisija pateikė ieškinį prieš šias valstybes nares Teisingumo Teisme ir bylą laimėjo (27).

| 46. | Ne visos valstybės narės išsiaiškino ir taikė naująsias nuostatas vienodai. 10 iš 11 aplankytų šalių labai retai buvo laikomasi dešimties mėnesių termino, dažnai buvo smarkiai vėluojama. Dviejose valstybėse narėse muitinės laukė 10 mėnesių laikotarpio pabaigos, nors sąlygos, reikalingos skolai įforminti, buvo įvykdytos daug anksčiau nei baigėsi šis laikotarpis. Vienoje ES-10 valstybių, praėjus 18 mėnesių po įstojimo, dar nebuvo pateiktas nė vienas ieškinys dėl išieškojimo, susijusio su tokiais aplankytose muitinėse nustatytais atvejais. |
| --- | --- |

46.

Ne visos valstybės narės išsiaiškino ir taikė naująsias nuostatas vienodai. 10 iš 11 aplankytų šalių labai retai buvo laikomasi dešimties mėnesių termino, dažnai buvo smarkiai vėluojama. Dviejose valstybėse narėse muitinės laukė 10 mėnesių laikotarpio pabaigos, nors sąlygos, reikalingos skolai įforminti, buvo įvykdytos daug anksčiau nei baigėsi šis laikotarpis. Vienoje ES-10 valstybių, praėjus 18 mėnesių po įstojimo, dar nebuvo pateiktas nė vienas ieškinys dėl išieškojimo, susijusio su tokiais aplankytose muitinėse nustatytais atvejais.

| 47. | Bendrijos teisės aktuose nėra nustatyti terminai, kada pradėti išieškojimo procedūrą tranzito paskirties šalyse. Tačiau kai tik muitinė sužino, kad dėl nebaigtos tranzito operacijos atsirado skola muitinei jos šalyje, ir jei ji gali nustatyti skolininką ir maksimalų muitų dydį, ji privalo įtraukti skolą į apskaitą per dviejų savaičių laikotarpį (28). |
| --- | --- |

47.

Bendrijos teisės aktuose nėra nustatyti terminai, kada pradėti išieškojimo procedūrą tranzito paskirties šalyse. Tačiau kai tik muitinė sužino, kad dėl nebaigtos tranzito operacijos atsirado skola muitinei jos šalyje, ir jei ji gali nustatyti skolininką ir maksimalų muitų dydį, ji privalo įtraukti skolą į apskaitą per dviejų savaičių laikotarpį (28).

| 48. | Aplankytose valstybėse narėse tokie atvejai dažniausiai nebuvo tvarkomi pakankamai kruopščiai, dėl to buvo vėluojama surinkti nuosavus išteklius. Trijose valstybėse narėse, nepaisant to, kad prekių gavėjai patys informavo muitines ir prašė surinkti muitus, šios muitinės pradėjo išieškojimo procedūras vėluodamos kelis mėnesius. |
| --- | --- |

48.

Aplankytose valstybėse narėse tokie atvejai dažniausiai nebuvo tvarkomi pakankamai kruopščiai, dėl to buvo vėluojama surinkti nuosavus išteklius. Trijose valstybėse narėse, nepaisant to, kad prekių gavėjai patys informavo muitines ir prašė surinkti muitus, šios muitinės pradėjo išieškojimo procedūras vėluodamos kelis mėnesius.

| 49. | Kaip tuo metu Audito Rūmai pabrėžė savo 1994 finansinių metų metinėje ataskaitoje ir savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/99 apie užstatus ir garantijas (29), valstybės narės nurodė, kad dažnai išieškojimus veikiančių vėlavimų priežastis buvo tai, jog Bendrijos teisės aktuose nebuvo reikalaujama, kad tranzito deklaracijose visuomet būtų nurodoma prekių vertė ir kodas. Dviejose valstybėse narėse vis dėlto muitinės pareikalavo, kad ūkio subjektai pateiktų šią informaciją dar iki pradedant tranzito operacijas. |
| --- | --- |

49.

Kaip tuo metu Audito Rūmai pabrėžė savo 1994 finansinių metų metinėje ataskaitoje ir savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/99 apie užstatus ir garantijas (29), valstybės narės nurodė, kad dažnai išieškojimus veikiančių vėlavimų priežastis buvo tai, jog Bendrijos teisės aktuose nebuvo reikalaujama, kad tranzito deklaracijose visuomet būtų nurodoma prekių vertė ir kodas. Dviejose valstybėse narėse vis dėlto muitinės pareikalavo, kad ūkio subjektai pateiktų šią informaciją dar iki pradedant tranzito operacijas.

Vėlavimai nustatant muitus tranzito operacijų nebaigimo atveju

| 50. | Kaip ir visų a posteriori įformintų muito skolų atveju, Muitinės kodekse (30) reikalaujama, kad skola, atsiradusi dėl neužbaigtų tranzito operacijų, būtų įregistruota (įtraukta į apskaitą) ne vėliau kaip per dvi dienas nuo tos dienos, kai tampa žinomi muito suma ir skolininkas. Kai kuriais kodekse numatytais atvejais šis terminas gali būti pratęstas iki 14 dienų (31). |
| --- | --- |

50.

Kaip ir visų a posteriori įformintų muito skolų atveju, Muitinės kodekse (30) reikalaujama, kad skola, atsiradusi dėl neužbaigtų tranzito operacijų, būtų įregistruota (įtraukta į apskaitą) ne vėliau kaip per dvi dienas nuo tos dienos, kai tampa žinomi muito suma ir skolininkas. Kai kuriais kodekse numatytais atvejais šis terminas gali būti pratęstas iki 14 dienų (31).

| 51. | Dešimtyje iš 11 aplankytų valstybių narių nustatyta, kad dėl tyrimo procedūrų trūkumų buvo vėluojama įtraukti šią sumą į apskaitą ilgiau nei 14 dienų. Penkiose valstybėse narėse vėluojama įtraukti į apskaitą buvo dėl išieškojimo procedūrų sudėtingumo. Iš 194 audito metu išnagrinėtų išieškojimo bylų 110 buvo nustatyti įrašymo į apskaitą vėlavimai. |
| --- | --- |

51.

Dešimtyje iš 11 aplankytų valstybių narių nustatyta, kad dėl tyrimo procedūrų trūkumų buvo vėluojama įtraukti šią sumą į apskaitą ilgiau nei 14 dienų. Penkiose valstybėse narėse vėluojama įtraukti į apskaitą buvo dėl išieškojimo procedūrų sudėtingumo. Iš 194 audito metu išnagrinėtų išieškojimo bylų 110 buvo nustatyti įrašymo į apskaitą vėlavimai.

| 52. | Pagal Reglamentą dėl nuosavų išteklių sistemos (32) valstybės narės privalo tvarkyti detalią išieškotinų muitų apskaitą. Jos turi apjungti iš A sąskaitų įrašų paimtus duomenis ir per antrąjį mėnesį po mėnesio, kai mokėtinos sumos buvo nustatytos, pateikti Komisijai visus nustatytus mokesčius atėmus surinkimo išlaidas. Išimtinais atvejais, kai mokėtinos sumos lieka nesumokėtos ir nėra apdraustos, arba kai jos yra apdraustos garantija, tačiau yra ginčijamos, jos gali būgti nepateiktos tol, kol jos nebus faktiškai gautos. Tokiais atvejais valstybės narės registruoja muitus atskiroje, vadinamojoje B apskaitoje (33). |
| --- | --- |

52.

Pagal Reglamentą dėl nuosavų išteklių sistemos (32) valstybės narės privalo tvarkyti detalią išieškotinų muitų apskaitą. Jos turi apjungti iš A sąskaitų įrašų paimtus duomenis ir per antrąjį mėnesį po mėnesio, kai mokėtinos sumos buvo nustatytos, pateikti Komisijai visus nustatytus mokesčius atėmus surinkimo išlaidas. Išimtinais atvejais, kai mokėtinos sumos lieka nesumokėtos ir nėra apdraustos, arba kai jos yra apdraustos garantija, tačiau yra ginčijamos, jos gali būgti nepateiktos tol, kol jos nebus faktiškai gautos. Tokiais atvejais valstybės narės registruoja muitus atskiroje, vadinamojoje B apskaitoje (33).

| 53. | Norėdamos apskaityti nebaigtų tranzito operacijų atvejais išieškotinus nuosavus išteklius, valstybės narės naudoja įvairias metodikas. Vienoje valstybėje narėje mokėtinos sumos, susijusios su nebaigtomis vienkartine garantija apdraustomis tranzito operacijomis, buvo įrašytos į B apskaitą. Trys valstybės narės manė, kad tikroji garantijomis apdrausta suma, išieškojimo vykdomojo rašto parengimo metu yra nežinoma ir kad dėl šios priežasties jokia suma negali būti įrašyta į A apskaitą. Šios valstybės narės įrašė visas šias mokėtinas sumas į B apskaitą, kitaip sakant, jos pažiūrėjo į jas taip, tarsi nebuvo pateikta jokia garantija. Tokią pačią praktiką naudojo kitų dviejų valstybių narių muitinės įstaigos. |
| --- | --- |

53.

Norėdamos apskaityti nebaigtų tranzito operacijų atvejais išieškotinus nuosavus išteklius, valstybės narės naudoja įvairias metodikas. Vienoje valstybėje narėje mokėtinos sumos, susijusios su nebaigtomis vienkartine garantija apdraustomis tranzito operacijomis, buvo įrašytos į B apskaitą. Trys valstybės narės manė, kad tikroji garantijomis apdrausta suma, išieškojimo vykdomojo rašto parengimo metu yra nežinoma ir kad dėl šios priežasties jokia suma negali būti įrašyta į A apskaitą. Šios valstybės narės įrašė visas šias mokėtinas sumas į B apskaitą, kitaip sakant, jos pažiūrėjo į jas taip, tarsi nebuvo pateikta jokia garantija. Tokią pačią praktiką naudojo kitų dviejų valstybių narių muitinės įstaigos.

| 54. | Kad būtų išvengta skirtingų interpretacijų, Komisija priėmė nuostatą, kad garantijomis apdraustos mokėtinos sumos turi būti įrašomos į A apskaitą, o visos kitos – į B apskaitą. Bendrųjų garantijų atveju valstybės narės ne visada laikėsi Komisijos išaiškinimo. Todėl Komisija pradėjo teisminį procesą Europos Bendrijų Teisingumo Teisme dėl garantijomis apdraustų muitų buhalterinės apskaitos. |
| --- | --- |

54.

Kad būtų išvengta skirtingų interpretacijų, Komisija priėmė nuostatą, kad garantijomis apdraustos mokėtinos sumos turi būti įrašomos į A apskaitą, o visos kitos – į B apskaitą. Bendrųjų garantijų atveju valstybės narės ne visada laikėsi Komisijos išaiškinimo. Todėl Komisija pradėjo teisminį procesą Europos Bendrijų Teisingumo Teisme dėl garantijomis apdraustų muitų buhalterinės apskaitos.

Būtina sustiprinti kovą su sukčiavimu ir rizikos valdymą

Image

Ribotų duomenų patikimumas ir išsamumas

| 55. | NKTS padeda užkardyti kai kurias sukčiavimo formas, kaip antai suklastotų antspaudų ir garantijos sertifikatų panaudojimą, bei leidžia pagreitinti tyrimo procedūrą nebaigtų tranzito operacijų atveju. Tačiau kompiuterizavimas savaime neleidžia išvengti klaidingų įrašų arba tyčia klaidinamų deklaracijų, kuriomis siekiama papiktnaudžiauti sistema. |
| --- | --- |

55.

NKTS padeda užkardyti kai kurias sukčiavimo formas, kaip antai suklastotų antspaudų ir garantijos sertifikatų panaudojimą, bei leidžia pagreitinti tyrimo procedūrą nebaigtų tranzito operacijų atveju. Tačiau kompiuterizavimas savaime neleidžia išvengti klaidingų įrašų arba tyčia klaidinamų deklaracijų, kuriomis siekiama papiktnaudžiauti sistema.

| 56. | Norint įvertinti tranzito procedūros reformos rezultatyvumą pagal su tranzito operacijomis susijusio sukčiavimo sumažinimą, reikėtų turėti tuo pat metu patikimus ir išsamius duomenis apie sukčiavimą Europos Sąjungoje. Tačiau auditas parodė, kad pagrindinių turimų duomenų apie su tranzito operacijomis susijusį sukčiavimą ir pažeidimus ES lygmenyje šaltinių patikimumas ir išsamumas nėra užtikrinti. |
| --- | --- |

56.

Norint įvertinti tranzito procedūros reformos rezultatyvumą pagal su tranzito operacijomis susijusio sukčiavimo sumažinimą, reikėtų turėti tuo pat metu patikimus ir išsamius duomenis apie sukčiavimą Europos Sąjungoje. Tačiau auditas parodė, kad pagrindinių turimų duomenų apie su tranzito operacijomis susijusį sukčiavimą ir pažeidimus ES lygmenyje šaltinių patikimumas ir išsamumas nėra užtikrinti.

NKTS duomenys

| 57. | Komisija nuolatos analizuoja nebaigtus tranzito judėjimus NKTS programoje. Turimi duomenys rodo sumažėjimą perpus tarp 2004 m. (2,5 %) ir 2005 m. (1,2 %). Tačiau ši į NKTS įrašytų tranzito judėjimų analizė neatspindi judėjimų, atliktų vienos valstybės narės teritorijoje (34), kurioje atliekama didelė dalis visų NKTS tranzito judėjimų. |
| --- | --- |

57.

Komisija nuolatos analizuoja nebaigtus tranzito judėjimus NKTS programoje. Turimi duomenys rodo sumažėjimą perpus tarp 2004 m. (2,5 %) ir 2005 m. (1,2 %). Tačiau ši į NKTS įrašytų tranzito judėjimų analizė neatspindi judėjimų, atliktų vienos valstybės narės teritorijoje (34), kurioje atliekama didelė dalis visų NKTS tranzito judėjimų.

OWNRES duomenys

| 58. | OWNRES duomenų bazėje registruojami sukčiavimo ir pažeidimų atvejai susiję su nuosavais ištekliais, kurių suma viršija 10 000 eurų ir apie kuriuos valstybės narės praneša Komisijai (DG BUDG), kaip to reikalauja nuosavus išteklius reglamentuojantys teisės aktai (35). |
| --- | --- |

58.

OWNRES duomenų bazėje registruojami sukčiavimo ir pažeidimų atvejai susiję su nuosavais ištekliais, kurių suma viršija 10 000 eurų ir apie kuriuos valstybės narės praneša Komisijai (DG BUDG), kaip to reikalauja nuosavus išteklius reglamentuojantys teisės aktai (35).

| 59. | OWNRES duomenų kokybė dar nėra pakankamai gera nepaisant Komisijos dedamų pastangų ją pagerinti. Tačiau OWNRES duomenys yra vienintelis šaltinis, naudotas rengiant kelių pastarųjų metų Komisijos metines ataskaitas apie kovą su sukčiavimu ir, skirtingai nei kiti šaltiniai, parodo, kad nuo 2001 metų (t. y. teisinio pagrindo reformos) iki 2005 metų tranzito srityje užregistruotų sukčiavimo atvejų ir pažeidimų skaičius ir vertinė išraiška išaugo. Todėl būtina imtis papildomų priemonių, kurios leistų sukurti patikimą informacijos šaltinį, reikalingą su įvairiomis Bendrijos muitų procedūromis susijusių sukčiavimo atvejų analizei atlikti. |
| --- | --- |

59.

OWNRES duomenų kokybė dar nėra pakankamai gera nepaisant Komisijos dedamų pastangų ją pagerinti. Tačiau OWNRES duomenys yra vienintelis šaltinis, naudotas rengiant kelių pastarųjų metų Komisijos metines ataskaitas apie kovą su sukčiavimu ir, skirtingai nei kiti šaltiniai, parodo, kad nuo 2001 metų (t. y. teisinio pagrindo reformos) iki 2005 metų tranzito srityje užregistruotų sukčiavimo atvejų ir pažeidimų skaičius ir vertinė išraiška išaugo. Todėl būtina imtis papildomų priemonių, kurios leistų sukurti patikimą informacijos šaltinį, reikalingą su įvairiomis Bendrijos muitų procedūromis susijusių sukčiavimo atvejų analizei atlikti.

Ankstyvo įspėjimo sistema (EWS)

| 60. | 1992 m. įdiegta EWS sistema įveda jautrių prekių sąvoką (žr. 11 dalį). Praktiniu požiūriu EWS sistema veikia panašiai kaip NKTS: išvykimo muitinė siunčia išankstinį pranešimą apie jautrias prekes paskirties muitinė ir prireikus tarpinėms muitinėms, bei OLAF. |
| --- | --- |

60.

1992 m. įdiegta EWS sistema įveda jautrių prekių sąvoką (žr. 11 dalį). Praktiniu požiūriu EWS sistema veikia panašiai kaip NKTS: išvykimo muitinė siunčia išankstinį pranešimą apie jautrias prekes paskirties muitinė ir prireikus tarpinėms muitinėms, bei OLAF.

| 61. | Pagal OLAF’ą, 2004–2005 m. valstybės narės pranešė apie dvidešimt kartų mažiau į paskirties vietą nepristatytų tranzitu gabenamų siuntų, nei vien per 3 pirmus 1998 metų mėnesius. |
| --- | --- |

61.

Pagal OLAF’ą, 2004–2005 m. valstybės narės pranešė apie dvidešimt kartų mažiau į paskirties vietą nepristatytų tranzitu gabenamų siuntų, nei vien per 3 pirmus 1998 metų mėnesius.

| 62. | Įdiegus NKTS, kadangi į abi sistemas įvedama informacija yra panašaus pobūdžio, valstybės narės mano, jog NKTS yra pakankama ir nebeveda duomenų į EWS. Tačiau OLAF neturi prieigos prie NKTS sistemoje esančių tranzito deklaracijų. 2006 m. sausį buvo peržiūrėti administraciniai susitarimai ir nuo 2007 m. tarnybai buvo suteikta prieiga prie duomenų, susijusių su tranzitu gabenamomis jautriomis prekėmis. |
| --- | --- |

62.

Įdiegus NKTS, kadangi į abi sistemas įvedama informacija yra panašaus pobūdžio, valstybės narės mano, jog NKTS yra pakankama ir nebeveda duomenų į EWS. Tačiau OLAF neturi prieigos prie NKTS sistemoje esančių tranzito deklaracijų. 2006 m. sausį buvo peržiūrėti administraciniai susitarimai ir nuo 2007 m. tarnybai buvo suteikta prieiga prie duomenų, susijusių su tranzitu gabenamomis jautriomis prekėmis.

Rizikos valdymo spragos ir su sukčiavimu susijusių aspektų analizė

| 63. | Tam, kad būtų pasiekta tinkama pusiausvyra tarp judrių prekių srautų ir veiksmingos Bendrijos finansinių interesų apsaugos, yra būtinas tinkamas rizikos valdymas ir tranzito operacijų, pagrįstų šiuo rizikos valdymu, kontrolė. |
| --- | --- |

63.

Tam, kad būtų pasiekta tinkama pusiausvyra tarp judrių prekių srautų ir veiksmingos Bendrijos finansinių interesų apsaugos, yra būtinas tinkamas rizikos valdymas ir tranzito operacijų, pagrįstų šiuo rizikos valdymu, kontrolė.

| 64. | Audito Rūmai konstatavo, kad daugelyje valstybių narių rizikos analizė tranzito srityje yra primityvi. Tik viena šalis naudojo kompiuterizuotas atsitiktinės atrankos priemones, kad palaikytų tam tikrą ūkio subjektų netikrumo laipsnį. Tik trys iš 11 aplankytų valstybių narių naudojo automatinę rizikos analizę, integruotą į NKTS ir pagrįstą specifiniais tranzito rizikos profiliais. Šiose trijose valstybėse narėse muitinės pareigūnai manė, kad nereikalaujant prekių kodų ant muitinės deklaracijų, sudaromos rimtos kliūtys veiksmingų operacijų patikrų diegimui. Savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/99 Audito Rūmai jau tuo metu pabrėžė, kad nesant nuostatų, reikalaujančių, kad bendrajame administraciniame dokumente būtų informacija apie prekių pobūdį ir vertę, trukdė Bendrijos muitinėms atlikti patikras. |
| --- | --- |

64.

Audito Rūmai konstatavo, kad daugelyje valstybių narių rizikos analizė tranzito srityje yra primityvi. Tik viena šalis naudojo kompiuterizuotas atsitiktinės atrankos priemones, kad palaikytų tam tikrą ūkio subjektų netikrumo laipsnį. Tik trys iš 11 aplankytų valstybių narių naudojo automatinę rizikos analizę, integruotą į NKTS ir pagrįstą specifiniais tranzito rizikos profiliais. Šiose trijose valstybėse narėse muitinės pareigūnai manė, kad nereikalaujant prekių kodų ant muitinės deklaracijų, sudaromos rimtos kliūtys veiksmingų operacijų patikrų diegimui. Savo specialiojoje ataskaitoje Nr. 8/99 Audito Rūmai jau tuo metu pabrėžė, kad nesant nuostatų, reikalaujančių, kad bendrajame administraciniame dokumente būtų informacija apie prekių pobūdį ir vertę, trukdė Bendrijos muitinėms atlikti patikras.

| 65. | Rizikos nustatymas ir prekių kontrolė iki šiol paliekama muitinių darbuotojų nuožiūrai. Daugumoje tikrintų valstybių narių tranzitu gabenamų prekių patikros nebuvo laikomos prioritetinėmis, iš dalies todėl, jog tranzito deklaracijose esama informacija nebuvo išsami. Penkiose valstybėse narėse Audito Rūmai konstatavo, kad fizinių tranzitu gabenamų siuntų patikrų atliekama nepaprastai mažai (apie 1 %), o septyniose iš 11 aplankytų valstybių narių nebuvo atliekama beveik jokių įgaliotų siuntėjų ir gavėjų patikrų. |
| --- | --- |

65.

Rizikos nustatymas ir prekių kontrolė iki šiol paliekama muitinių darbuotojų nuožiūrai. Daugumoje tikrintų valstybių narių tranzitu gabenamų prekių patikros nebuvo laikomos prioritetinėmis, iš dalies todėl, jog tranzito deklaracijose esama informacija nebuvo išsami. Penkiose valstybėse narėse Audito Rūmai konstatavo, kad fizinių tranzitu gabenamų siuntų patikrų atliekama nepaprastai mažai (apie 1 %), o septyniose iš 11 aplankytų valstybių narių nebuvo atliekama beveik jokių įgaliotų siuntėjų ir gavėjų patikrų.

| 66. | NKTS tiekia Komisijai statistinius duomenis apie tranzito operacijų skaičių ir statusą bei apie susijusias šalis, tačiau nepateikia jokių nuorodų apie prekes ar ūkio subjektus, kurios padėtų atlikti gilesnę analizę. Be to, Komisijos tarnybos dar neanalizavo su tranzitu susijusių sukčiavimo mechanizmų ir nesiėmė operatyvinės veiklos (OLAF) šioje srityje; jos taip pat neparengė specifinės tranzito operacijų rizikos analizės priemonių. |
| --- | --- |

66.

NKTS tiekia Komisijai statistinius duomenis apie tranzito operacijų skaičių ir statusą bei apie susijusias šalis, tačiau nepateikia jokių nuorodų apie prekes ar ūkio subjektus, kurios padėtų atlikti gilesnę analizę. Be to, Komisijos tarnybos dar neanalizavo su tranzitu susijusių sukčiavimo mechanizmų ir nesiėmė operatyvinės veiklos (OLAF) šioje srityje; jos taip pat neparengė specifinės tranzito operacijų rizikos analizės priemonių.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 67. | Komisija įgyvendino svarbiausius Europos tranzitui skirto veiksmų plano dalis, visų pirma tranzito procedūros kompiuterizavimą bei užbaigė teisinio pagrindo (įsigaliojusio 2001 m.) reformą. |
| --- | --- |

67.

Komisija įgyvendino svarbiausius Europos tranzitui skirto veiksmų plano dalis, visų pirma tranzito procedūros kompiuterizavimą bei užbaigė teisinio pagrindo (įsigaliojusio 2001 m.) reformą.

| 68. | Audito Rūmų audito darbai Bendrijos tranzito srityje patvirtino gerą naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos (NKTS) įgyvendinimo kokybę, nepaisant to, kad dar esama neišspręstų techninių problemų. Jie taip pat padėjo išryškinti kai kuriuos trūkumus taikant tranzito srities teisines nuostatas ir su jomis susijusias nuosavų tradicinių išteklių nuostatas. Trūkumai taip pat veikė priemones, skirtas įveikti su tranzitu susijusį sukčiavimą tiek Bendrijos, tiek nacionaliniais lygmenimis. |
| --- | --- |

68.

Audito Rūmų audito darbai Bendrijos tranzito srityje patvirtino gerą naujos kompiuterizuotos tranzito sistemos (NKTS) įgyvendinimo kokybę, nepaisant to, kad dar esama neišspręstų techninių problemų. Jie taip pat padėjo išryškinti kai kuriuos trūkumus taikant tranzito srities teisines nuostatas ir su jomis susijusias nuosavų tradicinių išteklių nuostatas. Trūkumai taip pat veikė priemones, skirtas įveikti su tranzitu susijusį sukčiavimą tiek Bendrijos, tiek nacionaliniais lygmenimis.

NKTS įgyvendinimas

| 69. | Komisija gerai koordinavo NKTS įgyvendinimą valstybėse narėse. Tačiau IT aplinka kai kuriose valstybėse narėse neleido užtikrinti optimalaus sistemos veikimo (žr. 20–25 dalis).

  Komisija turėtų:





  a) | numatyti darbo sutartį su valstybėmis narėmis dėl NKTS valdymo, ypač kritinių situacijų, veikiančių veiklos tęstinumą atveju; |
| --- | --- | --- |

69.

Komisija gerai koordinavo NKTS įgyvendinimą valstybėse narėse. Tačiau IT aplinka kai kuriose valstybėse narėse neleido užtikrinti optimalaus sistemos veikimo (žr. 20–25 dalis).

Komisija turėtų:





  a)

numatyti darbo sutartį su valstybėmis narėmis dėl NKTS valdymo, ypač kritinių situacijų, veikiančių veiklos tęstinumą atveju;

| b) | neapsiribodama vien koordinatorės vaidmeniu, sustiprinti priežiūros veiklą, visų pirma NKTS IT kontrolės aplinką valstybėse narėse. |
| --- | --- |

b)

neapsiribodama vien koordinatorės vaidmeniu, sustiprinti priežiūros veiklą, visų pirma NKTS IT kontrolės aplinką valstybėse narėse.

Naujojo teisinio pagrindo taikymas

| 70. | 2005 m. pabaigoje Komisija neatliko nė vienos specifinės tranzito patikros, kad galėtų įvertinti 2001 m. užbaigtos teisinio pagrindo reformos įgyvendinimo efektyvumą (žr. 26 ir 27 dalis). |
| --- | --- |

70.

2005 m. pabaigoje Komisija neatliko nė vienos specifinės tranzito patikros, kad galėtų įvertinti 2001 m. užbaigtos teisinio pagrindo reformos įgyvendinimo efektyvumą (žr. 26 ir 27 dalis).

| 71. | Valstybės narės dažnai neteisingai taikė peržiūrėtas nuostatas. Antai Bendrijos muitus reglamentuojančiuose teisės aktuose nustatyta, kad tik patikimi ūkio subjektai, atitinkantys specifinius kriterijus gali naudotis supaprastintomis tranzito operacijomis. Auditas atskleidė šių kriterijų laikymosi kontrolės stygių, o tai gali pakenkti Bendrijos finansiniams interesams (žr. 30–36 dalis). Be to, pati tyrimo procedūra pasirodė esanti griozdiška ir sudėtinga, kadangi valstybės narės netaikė galiojančių teisės aktų arba, kai tokia procedūra būdavo pradedama, nepakankamai nuosekliai jų laikėsi. Naujos su NKTS susijusios procedūros įdiegtos dar pernelyg neseniai, kad galima būtų įvertinti jų poveikį (žr. 37–43 dalis). Pagaliau daugeliu atvejų išieškojimo procedūros buvo įdiegtos vėlai, taigi ir tradiciniai nuosavi ištekliai nebuvo surinkti ir perduoti laiku (žr. 44–49 dalis). |
| --- | --- |

71.

Valstybės narės dažnai neteisingai taikė peržiūrėtas nuostatas. Antai Bendrijos muitus reglamentuojančiuose teisės aktuose nustatyta, kad tik patikimi ūkio subjektai, atitinkantys specifinius kriterijus gali naudotis supaprastintomis tranzito operacijomis. Auditas atskleidė šių kriterijų laikymosi kontrolės stygių, o tai gali pakenkti Bendrijos finansiniams interesams (žr. 30–36 dalis). Be to, pati tyrimo procedūra pasirodė esanti griozdiška ir sudėtinga, kadangi valstybės narės netaikė galiojančių teisės aktų arba, kai tokia procedūra būdavo pradedama, nepakankamai nuosekliai jų laikėsi. Naujos su NKTS susijusios procedūros įdiegtos dar pernelyg neseniai, kad galima būtų įvertinti jų poveikį (žr. 37–43 dalis). Pagaliau daugeliu atvejų išieškojimo procedūros buvo įdiegtos vėlai, taigi ir tradiciniai nuosavi ištekliai nebuvo surinkti ir perduoti laiku (žr. 44–49 dalis).

| 72. | Pavėluotai buvo atsižvelgta į su tradiciniais nuosavais ištekliais susijusias nebaigtas tranzito operacijas, kadangi buvo nenuosekliai taikomos apskaitos procedūros, arba paprasčiausiai, todėl, kad neteisingai buvo taikomos teisinės nuostatos, visų pirma garantijų srityje (žr. 50–54 dalis).

  Komisija turėtų atsižvelgti į Audito Rūmų audito metu išaiškintus trūkumus, iškilusius rengiant su įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusu susijusias taikymo taisykles (36).Tyrimo procedūrų srityje Komisija turėtų:





  a) | įsitikinti, kad tyrimo procedūrų tvarkymo kompiuterizavimas užtikrina greitesnį atsiskaitymą nebaigtų tranzitų atvejais, pagerina bendravimą tarp valstybių narių ir prireikus būtų taikomi korekciniai veiksmai; |
| --- | --- | --- |

72.

Pavėluotai buvo atsižvelgta į su tradiciniais nuosavais ištekliais susijusias nebaigtas tranzito operacijas, kadangi buvo nenuosekliai taikomos apskaitos procedūros, arba paprasčiausiai, todėl, kad neteisingai buvo taikomos teisinės nuostatos, visų pirma garantijų srityje (žr. 50–54 dalis).

Komisija turėtų atsižvelgti į Audito Rūmų audito metu išaiškintus trūkumus, iškilusius rengiant su įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusu susijusias taikymo taisykles (36).Tyrimo procedūrų srityje Komisija turėtų:





  a)

įsitikinti, kad tyrimo procedūrų tvarkymo kompiuterizavimas užtikrina greitesnį atsiskaitymą nebaigtų tranzitų atvejais, pagerina bendravimą tarp valstybių narių ir prireikus būtų taikomi korekciniai veiksmai;

| b) | pasiūlyti taikyti sankcijas tiems ūkio subjektams, kurie trukdo vykdyti tyrimo procedūras. |
| --- | --- |

b)

pasiūlyti taikyti sankcijas tiems ūkio subjektams, kurie trukdo vykdyti tyrimo procedūras.

| a) | sustiprinti patikras valstybėse narėse, didesnį dėmesį skiriant su nebaigtomis tranzito operacijomis susijusioms išieškojimo procedūroms; |
| --- | --- |

a)

sustiprinti patikras valstybėse narėse, didesnį dėmesį skiriant su nebaigtomis tranzito operacijomis susijusioms išieškojimo procedūroms;

| b) | išaiškinti teisinių nuostatų, susijusių su išieškojimais tranzito srityje, taikymą ir pasiūlyti muitų teisės aktų pataisas, kurios leistų sutrumpinti 10 mėnesių terminą ir palengvintų su nebaigtomis tranzito operacijomis susijusius išieškojimus, nustatant prievolę nurodyti tranzito deklaracijoje tam tikrą reikalingą informaciją, visų pirma prekių kodą ir vertę. |
| --- | --- |

b)

išaiškinti teisinių nuostatų, susijusių su išieškojimais tranzito srityje, taikymą ir pasiūlyti muitų teisės aktų pataisas, kurios leistų sutrumpinti 10 mėnesių terminą ir palengvintų su nebaigtomis tranzito operacijomis susijusius išieškojimus, nustatant prievolę nurodyti tranzito deklaracijoje tam tikrą reikalingą informaciją, visų pirma prekių kodą ir vertę.

| a) | toliau dėti pastangas, kad būtų tvarkingai ir nuosekliai taikomos taisyklės, leidžiančios apskaityti garantijomis apdraustus muitus; |
| --- | --- |

a)

toliau dėti pastangas, kad būtų tvarkingai ir nuosekliai taikomos taisyklės, leidžiančios apskaityti garantijomis apdraustus muitus;

| b) | sustiprinti patikras valstybėse narėse, kad būtų užtikrintas teisingas ir vienodas teisinių nuostatų taikymas. |
| --- | --- |

b)

sustiprinti patikras valstybėse narėse, kad būtų užtikrintas teisingas ir vienodas teisinių nuostatų taikymas.

Kova su sukčiavimu ir rizikos valdymas

| 73. | Informacijos apie su tranzitu susijusį sukčiavimą šaltiniai, kurie yra perduoti Komisijos žiniai, ne visuomet būna pakankamai patikimi, kad jais remiantis galima būtų įvertinti teisinio pagrindo reformos ir NKTS projekto indėlį mažinant sukčiavimą ir analizuojant numatomus su juo susijusius faktus (žr. 55–62 dalis). |
| --- | --- |

73.

Informacijos apie su tranzitu susijusį sukčiavimą šaltiniai, kurie yra perduoti Komisijos žiniai, ne visuomet būna pakankamai patikimi, kad jais remiantis galima būtų įvertinti teisinio pagrindo reformos ir NKTS projekto indėlį mažinant sukčiavimą ir analizuojant numatomus su juo susijusius faktus (žr. 55–62 dalis).

| 74. | Komisijos tarnybos dar neatliko su tranzito operacijomis susijusio sukčiavimo mechanizmų analizės. Sistemingas tranzito srities rizikos valdymas yra primityvus arba jo visai nėra daugelyje valstybių narių ir tik nedaugelis jų integravo rizikos profilius į NKTS. Fizinės siuntų patikros kai kuriose valstybėse narėse yra arba silpnos arba jų apskritai nėra (žr. 63–66 dalis).

  Komisija turėtų imtis priemonių, leidžiančių pagerinti informacijos apie sukčiavimą šaltinių patikimumą ir geriau juos panaudoti rengdama rizikos valdymo strategijas.Įgyvendinant bendrą rizikos valdymo sistemą (37), Komisija turėtų skatinti racionalaus fizinių tikslinių patikrų skaičiaus nustatymą, tikrinant tranzitu gabenamas siuntas ir rengiant automatinius specifinius tranzito rizikos profilius. |
| --- | --- |

74.

Komisijos tarnybos dar neatliko su tranzito operacijomis susijusio sukčiavimo mechanizmų analizės. Sistemingas tranzito srities rizikos valdymas yra primityvus arba jo visai nėra daugelyje valstybių narių ir tik nedaugelis jų integravo rizikos profilius į NKTS. Fizinės siuntų patikros kai kuriose valstybėse narėse yra arba silpnos arba jų apskritai nėra (žr. 63–66 dalis).

Komisija turėtų imtis priemonių, leidžiančių pagerinti informacijos apie sukčiavimą šaltinių patikimumą ir geriau juos panaudoti rengdama rizikos valdymo strategijas.Įgyvendinant bendrą rizikos valdymo sistemą (37), Komisija turėtų skatinti racionalaus fizinių tikslinių patikrų skaičiaus nustatymą, tikrinant tranzitu gabenamas siuntas ir rengiant automatinius specifinius tranzito rizikos profilius.

Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2006 m. gruodžio 14 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.

Audito Rūmų vardu

Pirmininkas

Hubert WEBER

---

(1)  Iš dalies pakeisto 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio bendrijos muitinės kodeksą, 94 straipsnio, 2 dalis (OL L 302, 1992 10 19, p. 1).

1

(2)  Žr. COM(95) 108 galutinį. Vėlesnių laikotarpių skaičiavimai nebuvo atlikti.

2

(3)  1996 m. gruodžio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 210/97/EB, kuriuo priimama Bendrijos muitinei skirtų veiksmų programa („Muitinė 2000“) (OL L 33, 1997 2 4, p. 24).

3

(4)  1997 m. vasario 20 d. galutinė ataskaita (PE 220.895/galutinė).

4

(5)  1994 finansinių metų metinė ataskaita su institucijų atsakymais (OL C 303, 1995 11 14, p. 1).

5

(6)  COM(97) 188 galutinis, 1997 m. birželio 10 d.

6

(7)  Ypač 2000 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2787/2000, iš dalies keičiantis reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, dėl Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatų (OL L 330, 2000 12 27, p. 1).

7

(8)  1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 253, 1993 10 11, p. 1) 44 c priedas. Tai, pavyzdžiui, gyvi gyvūnai, cigaretės ar kai kurie alkoholiniai gėrimai.

8

(9)  Pagrindinis paketas: Bendrijos tranzito procedūrų, kurioms atlikti buvo naudojamas bendrasis administracinis dokumentas, kompiuterizavimas.

9

(10)  2005 m. gegužės 23 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 837/2005, pakeičiantis Komisijos reglamentą (EEB) Nr. 2454/93, išdėstantį Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (OL L 139, 2005 6 2, p. 1).

10

(11)  Belgija, Vokietija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Latvija, Vengrija, Nyderlandai, Lenkija, Slovėnija ir Švedija.

11

(12)  Pavyzdžiui, 1999 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimai Nr. 210/97/EB ir Nr. 105/2000/EB (OL L 13, 2000 1 19, p. 1).

12

(13)  Apie „tranzito žinyną“ buvo paskelbta veiksmų plane, o jį parengė DG TAXUD. Jame išsamiai išdėstytos Bendrijos muitų teisės įgyvendinimo nuostatos, susijusios su visais tranzito procedūros aspektais. Žinynas galioja nuo 2004 m. gegužės 1 d.

13

(14)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 379 straipsnio, 2 dalis.

14

(15)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 380 ir 381 straipsniai.

15

(16)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 377 straipsnis.

16

(17)  Laikotarpiai sumažinti vieneriais metais, kai vykdytojas pateikė tranzito deklaraciją, naudodamas duomenų apdorojimo metodus

17

(18)  Be papildomų sąlygų

18

(19)  Privalu atitikti 3 ar 4 kriterijų

19

(20)  Vykdytojas yra tranzito procedūros turėtojas: iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 96 straipsnis.

20

(21)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 365 straipsnio 1a dalis ir 366 straipsnio 1 dalis.

21

(22)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 366 straipsnis.

22

(23)  Specialios popierinio formato taisyklės, taikytinos tyrimo procedūrai (pavyzdžiui bendravimui tarp valstybių narių, naudotinos formos, kiekvienos valstybės narės administracinės instancijos) yra išvardytos IV tranzito žinyno dalyje.

23

(24)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 366 straipsnio 3 ir 4 dalys.

24

(25)  2006 metų pradžioje NKTS projekto tyrimų valdymo modulis (3.2.2 stadija) buvo įgyvendintas beveik visose valstybėse narėse. Jis pakeičia popierinio formato tyrimo procedūrą.

25

(26)  Žr. iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 450a straipsnį ir Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 215 straipsnio 1 dalies 3 įtrauką.

26

(27)  2005 m. balandžio 14 d. bylos C-460/01 ir C-104/02 (OL C 132, 2005 5 28, p. 1 ir 2).

27

(28)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 218 straipsnio 3 dalis ir 219 straipsnis.

28

(29)  Specialioji ataskaita Nr. 8/99 apie užstatus ir garantijas, kurie numatyti Bendrijos muitinės kodekse siekiant apsaugoti tradicinių nuosavų išteklių surinkimą, su Komisijos atsakymais (OL C 70, 2000 3 10, p. 1).

29

(30)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 218 straipsnio 3 dalis.

30

(31)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 219 straipsnio 1 dalis.

31

(32)  Iš dalies pakeistas 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantis Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijos tradicinių nuosavų išteklių sistemos (OL L 130, 2000 5 31, p. 1).

32

(33)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnis.

33

(34)  Išskyrus Austriją ir Suomiją.

34

(35)  Iš dalies pakeisto Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 6 straipsnio 5 dalis.

35

(36)  2005 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 648/2005, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą, 1 straipsnio 2 dalis (OL L 117, 2005 5 4, p. 13).

36

(37)  Reglamento (EB) Nr. 648/2005 1 straipsnio 3 dalis ir 2 straipsnis.

37

---

I PRIEDAS

PASTABŲ, PAREIKŠTŲ 11 TIKRINTŲ VALSTYBIŲ NARIŲ, SĄVADAS

| | DE | ES | FR | IT | BE (1) | LV (1) | HU (1) | NL (1) | PL (1) | SI (1) | SE (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| NKTS įgyvendinimas |
| MCC naudojimo techninės problemos | | | | | X | X | | X | | X | X |
| Laikini trukdžiai, susiję su MCC migravimo problemomis | | | | | X | X | X | X | | X | X |
| NKTS neintegruota į nacionalines IT sistemas | | | X | | | X | | X | | | X |
| Bendros IT ar IT kontrolės aplinkos problemos | | | X | X | X | | | | X | | |
| Teisinių nuostatų taikymas ir teisinio pagrindo reforma |
| Bendrosios garantijos: netvarkingai taikomos nuostatos dėl įgaliojimų ar nedokumentuojamos patikros | X | X | X | X | X | | X | | X | X | X |
| Įgal. siuntėjai/gavėjai: netvarkingai taikomos nuostatos dėl įgaliojimų/nedokumentuojamos patikros | X | X | X | | | | X | | | X | X |
| Nesilaikyta tyrimo pradėjimo terminų | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X |
| Nebendradarbiavo vykdytojas | X | | X | X | | X | X | | | X | |
| Nesilaikyta 10 mėnesių termino | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Nesilaikyta išieškojimo/įrašymo į apskaitą terminų | X | X | X | X | X | X | X | | X | X | X |
| Bendravimo tarp valstybių narių problemos | X | X | X | X | | X | | | | X | X |
| Sumos, apdraustos bendrąją garantija, įrašomos į B apskaitą | X | X | X | | X | | X | | | | |
| Kova su sukčiavimu ir rizikos valdymas |
| Automatinė rizikos analizė neintegruota ar menkai integruota į nacionalinę NKTS programą | X | | | | X | X | X | X | X | X | X |
| Žemas fizinių patikrų lygis (~ 1 %) | | X | X | | X | X | | | | | X |
| Praktiškai nevykdytos supaprastintų procedūrų patikros | X | X | X | X | X | X | | | | | X |

DE

ES

FR

IT

BE (1)

LV (1)

HU (1)

NL (1)

PL (1)

SI (1)

SE (1)

NKTS įgyvendinimas

MCC naudojimo techninės problemos

X

X

X

X

X

Laikini trukdžiai, susiję su MCC migravimo problemomis

X

X

X

X

X

X

NKTS neintegruota į nacionalines IT sistemas

X

X

X

X

Bendros IT ar IT kontrolės aplinkos problemos

X

X

X

X

Teisinių nuostatų taikymas ir teisinio pagrindo reforma

Bendrosios garantijos: netvarkingai taikomos nuostatos dėl įgaliojimų ar nedokumentuojamos patikros

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Įgal. siuntėjai/gavėjai: netvarkingai taikomos nuostatos dėl įgaliojimų/nedokumentuojamos patikros

X

X

X

X

X

X

Nesilaikyta tyrimo pradėjimo terminų

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nebendradarbiavo vykdytojas

X

X

X

X

X

X

Nesilaikyta 10 mėnesių termino

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Nesilaikyta išieškojimo/įrašymo į apskaitą terminų

X

X

X

X

X

X

X

X

X

X

Bendravimo tarp valstybių narių problemos

X

X

X

X

X

X

X

Sumos, apdraustos bendrąją garantija, įrašomos į B apskaitą

X

X

X

X

X

Kova su sukčiavimu ir rizikos valdymas

Automatinė rizikos analizė neintegruota ar menkai integruota į nacionalinę NKTS programą

X

X

X

X

X

X

X

X

Žemas fizinių patikrų lygis (~ 1 %)

X

X

X

X

X

Praktiškai nevykdytos supaprastintų procedūrų patikros

X

X

X

X

X

X

X

---

(1)  – šiuo metu naudoja MCC.

---

II PRIEDAS

1.

| 1. | 372 straipsnio 1 dalyje minimi leidimai išduodami tik tiems ūkio subjektams:






  a) | kurie yra įsisteigę Bendrijoje, su sąlyga, kad kleidimas naudoti bendrąją garantiją gali būti suteiktas tik ūkio subjektams, kurie įsisteigę toje valstybėje narėje, kurioje pateikiama garantija; |
| --- | --- | --- |

372 straipsnio 1 dalyje minimi leidimai išduodami tik tiems ūkio subjektams:

a)

kurie yra įsisteigę Bendrijoje, su sąlyga, kad kleidimas naudoti bendrąją garantiją gali būti suteiktas tik ūkio subjektams, kurie įsisteigę toje valstybėje narėje, kurioje pateikiama garantija;

| b) | kurie reguliariai naudojasi Bendrijos tranzito tvarka arba apie kurių muitinės žino, kad jie gali vykdyti savo įsipareigojimus pagal minėtą tvarką arba, atsižvelgiant į 372 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytą supaprastinimą, nuolat gauna prekes, gabenamas taikant Bendrijos tranzito procedūrą, ir |
| --- | --- |

b)

kurie reguliariai naudojasi Bendrijos tranzito tvarka arba apie kurių muitinės žino, kad jie gali vykdyti savo įsipareigojimus pagal minėtą tvarką arba, atsižvelgiant į 372 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytą supaprastinimą, nuolat gauna prekes, gabenamas taikant Bendrijos tranzito procedūrą, ir

| c) | kurie nėra padarę didelių ar pasikartojančių muitinės ar mokesčių teisės aktų pažeidimų. |
| --- | --- |

c)

kurie nėra padarę didelių ar pasikartojančių muitinės ar mokesčių teisės aktų pažeidimų.

| 2. | Siekiant užtikrinti tinkamą supaprastinimų administravimą, leidimai išduodami tik tuo atveju, jei:






  a) | jei muitinė gali užtikrinti pirmiau nurodytos procedūros priežiūrą ir kontrolę bei tam reikalingų administracinių priemonių išlaidos nėra neproporcingai didelės palyginti su susijusio asmens reikalavimais ir |
| --- | --- | --- |

2.

Siekiant užtikrinti tinkamą supaprastinimų administravimą, leidimai išduodami tik tuo atveju, jei:

a)

jei muitinė gali užtikrinti pirmiau nurodytos procedūros priežiūrą ir kontrolę bei tam reikalingų administracinių priemonių išlaidos nėra neproporcingai didelės palyginti su susijusio asmens reikalavimais ir

| b) | atitinkami ūkio subjektai tvarko apskaitos dokumentus, kurie padeda muitinei vykdyti veiksmingą kontrolę. |
| --- | --- |

b)

atitinkami ūkio subjektai tvarko apskaitos dokumentus, kurie padeda muitinei vykdyti veiksmingą kontrolę.

---

KOMISIJOS ATSAKYMAI

SANTRAUKA

| I.–II. | Komisija sustiprino muitinį tranzitą įdiegdama visoje Bendrijoje šiuolaikinę patikimą kompiuterizuotą sistemą. |
| --- | --- |

I.–II.

Komisija sustiprino muitinį tranzitą įdiegdama visoje Bendrijoje šiuolaikinę patikimą kompiuterizuotą sistemą.

| III. | b) | Pagal Komisijos neseniai atliktų patikrų laikinąsias išvadas tam tikrų supaprastinimo priemonių taikymas kai kuriose valstybėse narėse pagerėjo. Kalbant apie tyrimo ir išieškojimo procedūras, Komisija nagrinėja jų supaprastinimo būdus. |
| --- | --- | --- |

III.

b)

Pagal Komisijos neseniai atliktų patikrų laikinąsias išvadas tam tikrų supaprastinimo priemonių taikymas kai kuriose valstybėse narėse pagerėjo. Kalbant apie tyrimo ir išieškojimo procedūras, Komisija nagrinėja jų supaprastinimo būdus.

| c) | Tikrinant valstybių narių B sąskaitas, buvo nagrinėjami kontrolės veiksmai, susiję su nebaigtomis vykdyti tranzito operacijomis. Kai dėl administracinio pobūdžio vėlavimų tradiciniai nuosavieji ištekliai būdavo pervedami vėlai, valstybių narių būdavo arba yra prašoma atlikti tolesnius tyrimus ir sumokėti palūkanas, susikaupusias dėl išaiškintų vėlavimų. Jeigu jos nesilaikys šių reikalavimų, bus imtasi pažeidimų tyrimo procedūrų. |
| --- | --- |

c)

Tikrinant valstybių narių B sąskaitas, buvo nagrinėjami kontrolės veiksmai, susiję su nebaigtomis vykdyti tranzito operacijomis. Kai dėl administracinio pobūdžio vėlavimų tradiciniai nuosavieji ištekliai būdavo pervedami vėlai, valstybių narių būdavo arba yra prašoma atlikti tolesnius tyrimus ir sumokėti palūkanas, susikaupusias dėl išaiškintų vėlavimų. Jeigu jos nesilaikys šių reikalavimų, bus imtasi pažeidimų tyrimo procedūrų.

| d) | Remdamasi savo rizikos analize, Komisija nutarė atidėti bet kokias plataus masto tranzito patikras, kol bus visiškai įgyvendinta NKTS, kad būtų galima daryti išvadas apie jos veiksmingumą atsižvelgiant į visą jos galimybių spektrą. |
| --- | --- |

d)

Remdamasi savo rizikos analize, Komisija nutarė atidėti bet kokias plataus masto tranzito patikras, kol bus visiškai įgyvendinta NKTS, kad būtų galima daryti išvadas apie jos veiksmingumą atsižvelgiant į visą jos galimybių spektrą.

| e) | Priėmus ir įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 648/2005, valstybės narės įpareigojamos naudotis rizikos analize muitinio tikrinimo tikslais. |
| --- | --- |

e)

Priėmus ir įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 648/2005, valstybės narės įpareigojamos naudotis rizikos analize muitinio tikrinimo tikslais.

| f) | Komisija gauna informacijos apie įtariamus sukčiavimo atvejus iš įvairių šaltinių. Apskritai esama požymių, kad su tranzitu susijusių sukčiavimo atvejų sumažėjo. |
| --- | --- |

f)

Komisija gauna informacijos apie įtariamus sukčiavimo atvejus iš įvairių šaltinių. Apskritai esama požymių, kad su tranzitu susijusių sukčiavimo atvejų sumažėjo.

| IV. | Komisija imasi būtinų veiksmų, kad turėtų galimybę prieiti prie NKTS duomenų, kurie parodys tranzitu vežamų padidintos rizikos prekių konsoliduotus judėjimo maršrutus ir, be to, leis atlikti tokių prekių strateginę ir operatyvinę analizę. |
| --- | --- |

IV.

Komisija imasi būtinų veiksmų, kad turėtų galimybę prieiti prie NKTS duomenų, kurie parodys tranzitu vežamų padidintos rizikos prekių konsoliduotus judėjimo maršrutus ir, be to, leis atlikti tokių prekių strateginę ir operatyvinę analizę.

AUDITO REZULTATAI

| 20. | MCC (Minimum Common Core – minimali bendra šerdis) ir nacionalinių programų koegzistavimo klausimu pažymėtina, kad pastarosios taip pat turi būti pagrįstos suderintomis funkcinėmis ir techninėmis specifikacijomis, kurios yra bendros visoms valstybėms narėms. |
| --- | --- |

20.

MCC (Minimum Common Core – minimali bendra šerdis) ir nacionalinių programų koegzistavimo klausimu pažymėtina, kad pastarosios taip pat turi būti pagrįstos suderintomis funkcinėmis ir techninėmis specifikacijomis, kurios yra bendros visoms valstybėms narėms.

| 21. | 2006 m. liepos mėn. buvo priimtas darbo susitarimas su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

21.

2006 m. liepos mėn. buvo priimtas darbo susitarimas su valstybėmis narėmis.

| 24. | Valstybės narės atsako už savo nacionalinių tranzito programų sistemų veikimą, o Komisija neturi nei įgaliojimų, nei išteklių nacionalinių sistemų IT auditui atlikti. Tačiau Komisija dėjo nemažai pastangų teikdama paramą nacionalinėms administracijoms (toliau – NA) ir koordinuodama jų plėtros projektus, o dabar reguliariai peržiūri NA teikiamų paslaugų kokybę. |
| --- | --- |

24.

Valstybės narės atsako už savo nacionalinių tranzito programų sistemų veikimą, o Komisija neturi nei įgaliojimų, nei išteklių nacionalinių sistemų IT auditui atlikti. Tačiau Komisija dėjo nemažai pastangų teikdama paramą nacionalinėms administracijoms (toliau – NA) ir koordinuodama jų plėtros projektus, o dabar reguliariai peržiūri NA teikiamų paslaugų kokybę.

| 25. | NKTS projekto pradžioje kelios valstybės narės, kurios nepageidavo kurti nacionalinės tranzito programos, paprašė, kad Komisija sukurtų standartinę programą. Komisijos pateikta MCC yra autonominė programa. Todėl valstybės narės galėjo rinktis: pačios susikurti NKTS programą ir pasinaudoti jos integravimo į jau egzistuojančias sistemas pranašumais arba pasinaudoti Komisijos pateikta autonomine MCC programa. 2006 m. atlikdama tranzito patikrą, Komisija nagrinėja, ar valstybės narės yra nustačiusios tinkamas procedūras, kurių tikslas – kontroliuoti prekes, kurių režimas keičiamas iš tranzito į kitą muitų režimą, ir prekes, kurių režimas keičiamas iš kito muitų režimo į tranzito režimą. Valstybių narių naudojamos sistemos gali būti veiksmingos net tuo atveju, kai jos nėra visiškai integruotos. |
| --- | --- |

25.

NKTS projekto pradžioje kelios valstybės narės, kurios nepageidavo kurti nacionalinės tranzito programos, paprašė, kad Komisija sukurtų standartinę programą. Komisijos pateikta MCC yra autonominė programa. Todėl valstybės narės galėjo rinktis: pačios susikurti NKTS programą ir pasinaudoti jos integravimo į jau egzistuojančias sistemas pranašumais arba pasinaudoti Komisijos pateikta autonomine MCC programa. 2006 m. atlikdama tranzito patikrą, Komisija nagrinėja, ar valstybės narės yra nustačiusios tinkamas procedūras, kurių tikslas – kontroliuoti prekes, kurių režimas keičiamas iš tranzito į kitą muitų režimą, ir prekes, kurių režimas keičiamas iš kito muitų režimo į tranzito režimą. Valstybių narių naudojamos sistemos gali būti veiksmingos net tuo atveju, kai jos nėra visiškai integruotos.

| 27. | 1994 m. prasidėjusi tranzito teisinė reforma buvo laipsniška. Komisija aptarė tranzitą savo 1996, 1997 ir 2000 m. patikros programose. Dėl ribotų patikroms skirtų išteklių Komisija nusprendė atidėti tolesnes plataus masto patikras, kol ji galės įvertinti, ar NKTS iš tiesų duoda naudos, kurios buvo tikimasi. Tačiau kai kurie konkretūs tranzito aspektai paprastai būdavo gvildenami kaip kitų temų dalis. |
| --- | --- |

27.

1994 m. prasidėjusi tranzito teisinė reforma buvo laipsniška. Komisija aptarė tranzitą savo 1996, 1997 ir 2000 m. patikros programose. Dėl ribotų patikroms skirtų išteklių Komisija nusprendė atidėti tolesnes plataus masto patikras, kol ji galės įvertinti, ar NKTS iš tiesų duoda naudos, kurios buvo tikimasi. Tačiau kai kurie konkretūs tranzito aspektai paprastai būdavo gvildenami kaip kitų temų dalis.

| 29. | Komisija išsamiai išnagrinės Audito Rūmų išvadas kartu su savo pačios atliktų patikrų išvadomis ir atkreips valstybių narių dėmesį į sritis, kuriose nesilaikoma reikalavimų ir kuriose reikia imtis tam tikrų priemonių. Tais atvejais, kai dėl nukrypimų nuo teisinių reikalavimų Bendrijos biudžetas patyrė nuostolių, valstybės narės turėjo arba iš jų bus pareikalauta pateikti nuosavuosius išteklius ir sumokėti palūkanas. |
| --- | --- |

29.

Komisija išsamiai išnagrinės Audito Rūmų išvadas kartu su savo pačios atliktų patikrų išvadomis ir atkreips valstybių narių dėmesį į sritis, kuriose nesilaikoma reikalavimų ir kuriose reikia imtis tam tikrų priemonių. Tais atvejais, kai dėl nukrypimų nuo teisinių reikalavimų Bendrijos biudžetas patyrė nuostolių, valstybės narės turėjo arba iš jų bus pareikalauta pateikti nuosavuosius išteklius ir sumokėti palūkanas.

| 35. | Komisija taip pat nustatė šiose valstybėse narėse atvejus, kai tikrinimo prieš įgaliojimų suteikimą metu nebuvo surinkta išsamių duomenų, ir pabrėžė galimas finansines pasekmes, kurios gali kilti, jeigu nebus visiškai laikomasi Bendrijos teisės aktų. |
| --- | --- |

35.

Komisija taip pat nustatė šiose valstybėse narėse atvejus, kai tikrinimo prieš įgaliojimų suteikimą metu nebuvo surinkta išsamių duomenų, ir pabrėžė galimas finansines pasekmes, kurios gali kilti, jeigu nebus visiškai laikomasi Bendrijos teisės aktų.

| 36. | Susijusioms valstybėms narėms bus priminta apie patikrinimų ir peržiūrų prieš suteikiant įgaliojimus dokumentų pildymo svarbą. Tai, kad ūkio subjekto atžvilgiu gali būti pradėtos priverstinio išieškojimo procedūros, savaime nereiškia, kad turėtų būti atšauktos jam sudarytos lengvinančios sąlygos. Valstybės narės turi spręsti apie kiekvieną atvejį individualiai. Jeigu dėl neteisingai suteiktos sumažintos garantijos arba atleidimo nuo garantijų Bendrijos biudžetas patyrė konkrečių nuostolių, susijusi valstybė narė turės pateikti susijusius nuosavuosius išteklius kartu su palūkanomis, susidariusiomis dėl tokio vėlavimo. |
| --- | --- |

36.

Susijusioms valstybėms narėms bus priminta apie patikrinimų ir peržiūrų prieš suteikiant įgaliojimus dokumentų pildymo svarbą. Tai, kad ūkio subjekto atžvilgiu gali būti pradėtos priverstinio išieškojimo procedūros, savaime nereiškia, kad turėtų būti atšauktos jam sudarytos lengvinančios sąlygos. Valstybės narės turi spręsti apie kiekvieną atvejį individualiai. Jeigu dėl neteisingai suteiktos sumažintos garantijos arba atleidimo nuo garantijų Bendrijos biudžetas patyrė konkrečių nuostolių, susijusi valstybė narė turės pateikti susijusius nuosavuosius išteklius kartu su palūkanomis, susidariusiomis dėl tokio vėlavimo.

| 38. | Komisija taip pat per savo patikras nustatė, kad tyrimo procedūros retai pradedamos nedelsiant. Buvo suburta ekspertų grupė tranzito operacijų pabaigos ir pripažinimo įvykdytomis (įskaitant tyrimo ir išieškojimo procedūras) klausimais, kuri turi pateikti ataskaitą 2006 m. pabaigoje. 2007 m. bus įgyvendinami su ja susiję pasiūlymai dėl pakeitimų. |
| --- | --- |

38.

Komisija taip pat per savo patikras nustatė, kad tyrimo procedūros retai pradedamos nedelsiant. Buvo suburta ekspertų grupė tranzito operacijų pabaigos ir pripažinimo įvykdytomis (įskaitant tyrimo ir išieškojimo procedūras) klausimais, kuri turi pateikti ataskaitą 2006 m. pabaigoje. 2007 m. bus įgyvendinami su ja susiję pasiūlymai dėl pakeitimų.

| 41. | Vykdytojams atsisakius bendradarbiauti, administracijos jau turi priemonių nesuteikti arba atšaukti tranzito supaprastinimus, pvz., bendrąsias garantijas arba suteiktas nustatytos sumos nuolaidas. Šia reforma muitinėms buvo konkrečiai suteikta galimybė pradėti išieškojimą, neatsižvelgiant į vykdytojo bendradarbiavimo laipsnį. Tolesnės sankcijos ir baudos šiuo metu priklauso valstybių narių kompetencijai, nors Komisijos pasiūlyme dėl Atnaujinto muitinės kodekso (1) numatyta konvergencijos sistema. |
| --- | --- |

41.

Vykdytojams atsisakius bendradarbiauti, administracijos jau turi priemonių nesuteikti arba atšaukti tranzito supaprastinimus, pvz., bendrąsias garantijas arba suteiktas nustatytos sumos nuolaidas. Šia reforma muitinėms buvo konkrečiai suteikta galimybė pradėti išieškojimą, neatsižvelgiant į vykdytojo bendradarbiavimo laipsnį. Tolesnės sankcijos ir baudos šiuo metu priklauso valstybių narių kompetencijai, nors Komisijos pasiūlyme dėl Atnaujinto muitinės kodekso (1) numatyta konvergencijos sistema.

| 42. | Dėl popieriuje pildomų dokumentų tyrimų procedūra užtrukdavo. 2006 m. sausio mėn. įdiegto elektroninio NKTS „tyrimo vykdymo“ modulio tikslas buvo išspręsti šią problemą. Dabartinių patikrų rezultatai rodo, kad tikslo siekiama. Bet kokiu atveju įstatyme numatytas terminas, iki kada išvykimo įstaiga turi imtis veiksmų ir nustatyti skolą. Komisija išnagrinės Audito Rūmų nustatytus atvejus, kai ūkio subjektai patys pranešė apie prekių gavimą ir nebūdavo imamasi greitų veiksmų, siekiant užtikrinti, kad prekės būtų deklaruojamos kitam muitų režimui. |
| --- | --- |

42.

Dėl popieriuje pildomų dokumentų tyrimų procedūra užtrukdavo. 2006 m. sausio mėn. įdiegto elektroninio NKTS „tyrimo vykdymo“ modulio tikslas buvo išspręsti šią problemą. Dabartinių patikrų rezultatai rodo, kad tikslo siekiama. Bet kokiu atveju įstatyme numatytas terminas, iki kada išvykimo įstaiga turi imtis veiksmų ir nustatyti skolą. Komisija išnagrinės Audito Rūmų nustatytus atvejus, kai ūkio subjektai patys pranešė apie prekių gavimą ir nebūdavo imamasi greitų veiksmų, siekiant užtikrinti, kad prekės būtų deklaruojamos kitam muitų režimui.

| 43. | Komisija dar tebevykdo savo patikras, bet esama požymių, kad atvejai, dėl kurių pradedama tyrimo procedūra, išsprendžiami greičiau. |
| --- | --- |

43.

Komisija dar tebevykdo savo patikras, bet esama požymių, kad atvejai, dėl kurių pradedama tyrimo procedūra, išsprendžiami greičiau.

| 45. | 2006 m. spalio mėn. Europos Teisingumo Teismas (ETT) priėmė sprendimą keliose bylose, susijusiose su įvairių nuostatų dėl nepripažintų įvykdytomis tranzito procedūrų (įskaitant įtrauktąsias į TIR konvenciją) tiksliu poveikiu. Trijuose sprendimuose, kurie turi poveikio dabartiniams teisės aktams, ETT patvirtino Komisijos nuomonę (2). |
| --- | --- |

45.

2006 m. spalio mėn. Europos Teisingumo Teismas (ETT) priėmė sprendimą keliose bylose, susijusiose su įvairių nuostatų dėl nepripažintų įvykdytomis tranzito procedūrų (įskaitant įtrauktąsias į TIR konvenciją) tiksliu poveikiu. Trijuose sprendimuose, kurie turi poveikio dabartiniams teisės aktams, ETT patvirtino Komisijos nuomonę (2).

| 46. | Komisija taip pat dažnai nustatydavo, kad nepaisant aiškių teisinių nuostatų, valstybės narės vėluodavo nustatyti skolas, susijusias su nepripažintomis įvykdytomis tranzito operacijomis. Buvo imtasi veiksmų išieškoti susijusius nuosavuosius išteklius, o už vėlavimus buvo apskaičiuotos palūkanos. Jeigu vėlavimai atrodydavo sistemiški, valstybių narių būdavo prašoma atlikti tolesnius tyrimus, siekiant nustatyti kitus atvejus. Komisija imsis veiksmų Audito Rūmų nurodytais atvejais trijose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

46.

Komisija taip pat dažnai nustatydavo, kad nepaisant aiškių teisinių nuostatų, valstybės narės vėluodavo nustatyti skolas, susijusias su nepripažintomis įvykdytomis tranzito operacijomis. Buvo imtasi veiksmų išieškoti susijusius nuosavuosius išteklius, o už vėlavimus buvo apskaičiuotos palūkanos. Jeigu vėlavimai atrodydavo sistemiški, valstybių narių būdavo prašoma atlikti tolesnius tyrimus, siekiant nustatyti kitus atvejus. Komisija imsis veiksmų Audito Rūmų nurodytais atvejais trijose valstybėse narėse.

| 48. | Audito Rūmų nurodyti atvejai, turintys poveikio tradiciniams nuosaviesiems ištekliams, bus toliau nagrinėjami kartu su susijusiomis valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

48.

Audito Rūmų nurodyti atvejai, turintys poveikio tradiciniams nuosaviesiems ištekliams, bus toliau nagrinėjami kartu su susijusiomis valstybėmis narėmis.

| 49. | Prekių kodai tranzito deklaracijose yra privalomi padidintos rizikos prekėms (žr. Audito Rūmų 9 išnašą) ir tam tikrais kitais atvejais (3). Kai vertė ir prekių kodas neįtraukti į operacijos tranzito deklaraciją, informacija, būtina skolai muitinei apskaičiuoti, paprastai gaunama vykdant tyrimo procedūrą. Jeigu ji nevykdoma, skola muitinei apskaičiuojama remiantis didžiausiu tarifu. |
| --- | --- |

49.

Prekių kodai tranzito deklaracijose yra privalomi padidintos rizikos prekėms (žr. Audito Rūmų 9 išnašą) ir tam tikrais kitais atvejais (3). Kai vertė ir prekių kodas neįtraukti į operacijos tranzito deklaraciją, informacija, būtina skolai muitinei apskaičiuoti, paprastai gaunama vykdant tyrimo procedūrą. Jeigu ji nevykdoma, skola muitinei apskaičiuojama remiantis didžiausiu tarifu.

| 51. | Komisija išnagrinės Audito Rūmų išvadas kartu su valstybėmis narėmis. |
| --- | --- |

51.

Komisija išnagrinės Audito Rūmų išvadas kartu su valstybėmis narėmis.

| 53.–54. | Teisės aktas dėl apdraustos skolų dalies apskaitos yra aiškus – ji turi būti įrašoma į A sąskaitą, išskyrus atvejus, kai apeliacija, dėl kurios gali pasikeisti skolos suma, buvo pateikta raštu prieš sueinant mokėjimo terminui. Esant pastarosioms aplinkybėms, ją galima įrašyti į B sąskaitą. Nepaisant šio aiškumo ir nors visoms valstybėms narėms buvo pranešta apie teisingą praktiką, Komisija žino, kad kai kurios muitinės įstaigos traktuodavo garantija apdraustas skolas neteisingai ir kad trijose valstybėse narėse jos būdavo sistemiškai įrašomos į B sąskaitą. Naujausi Europos Teisingumo Teismo sprendimai prieš dvi iš šių valstybių narių (4) patvirtino, kad tai prieštaravo teisės aktams. Šiuo metu vykdomos priemonės, kad visos valstybės narės žinotų apie Teismo sprendimus ir būtų surinktos visos nepateiktos tradicinių nuosavųjų išteklių sumos ir palūkanos, susikaupusios dėl vėlavimų. |
| --- | --- |

53.–54.

Teisės aktas dėl apdraustos skolų dalies apskaitos yra aiškus – ji turi būti įrašoma į A sąskaitą, išskyrus atvejus, kai apeliacija, dėl kurios gali pasikeisti skolos suma, buvo pateikta raštu prieš sueinant mokėjimo terminui. Esant pastarosioms aplinkybėms, ją galima įrašyti į B sąskaitą. Nepaisant šio aiškumo ir nors visoms valstybėms narėms buvo pranešta apie teisingą praktiką, Komisija žino, kad kai kurios muitinės įstaigos traktuodavo garantija apdraustas skolas neteisingai ir kad trijose valstybėse narėse jos būdavo sistemiškai įrašomos į B sąskaitą. Naujausi Europos Teisingumo Teismo sprendimai prieš dvi iš šių valstybių narių (4) patvirtino, kad tai prieštaravo teisės aktams. Šiuo metu vykdomos priemonės, kad visos valstybės narės žinotų apie Teismo sprendimus ir būtų surinktos visos nepateiktos tradicinių nuosavųjų išteklių sumos ir palūkanos, susikaupusios dėl vėlavimų.

| 56. | Duomenų patikimumas ir išsamumas ES lygiu priklauso nuo to, ar valstybės narės teisingai taiko teisinius reikalavimus ir procedūras, susijusius su pranešimu apie sukčiavimą ir pažeidimus, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 515/97 ir Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000. OWNRES duomenys nebūtinai rodo su tranzitu susijusių sukčiavimų ir pažeidimų tendencijas, palyginti su duomenimis iš kitų turimų šaltinių ir sprendžiant iš kitų rodiklių (Bendradarbiavimas abipusės pagalbos pagrindu, Muitinės informacinė sistema, Išankstinio informavimo sistema (IPS)). Pavyzdžiui, nuo 2001 m. OLAF nagrinėjo labai nedaug atvejų, susijusių su sukčiavimu vykdant tranzitą. Šią mažėjimo tendenciją taip pat rodo mažėjantis skaičius su tranzitu susijusių abipusės pagalbos pranešimų, kuriuos paskelbė tarnyba (nuo vidutiniškai 35 % bendro metinio abipusės pagalbos pranešimų, kurie buvo paskelbti dešimtojo dešimtmečio pradžioje, skaičiaus iki mažiau kaip 3 % nuo 2001 m.), ir tai, kad Muitinės informacinėje sistemoje nėra operatyvinių bylų, tiesiogiai susijusių su tranzitu. Šiuo metu tik viena iš 620 Muitinės informacinėje sistemoje esančių bylų susijusi su tranzito operacijomis. |
| --- | --- |

56.

Duomenų patikimumas ir išsamumas ES lygiu priklauso nuo to, ar valstybės narės teisingai taiko teisinius reikalavimus ir procedūras, susijusius su pranešimu apie sukčiavimą ir pažeidimus, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 515/97 ir Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000. OWNRES duomenys nebūtinai rodo su tranzitu susijusių sukčiavimų ir pažeidimų tendencijas, palyginti su duomenimis iš kitų turimų šaltinių ir sprendžiant iš kitų rodiklių (Bendradarbiavimas abipusės pagalbos pagrindu, Muitinės informacinė sistema, Išankstinio informavimo sistema (IPS)). Pavyzdžiui, nuo 2001 m. OLAF nagrinėjo labai nedaug atvejų, susijusių su sukčiavimu vykdant tranzitą. Šią mažėjimo tendenciją taip pat rodo mažėjantis skaičius su tranzitu susijusių abipusės pagalbos pranešimų, kuriuos paskelbė tarnyba (nuo vidutiniškai 35 % bendro metinio abipusės pagalbos pranešimų, kurie buvo paskelbti dešimtojo dešimtmečio pradžioje, skaičiaus iki mažiau kaip 3 % nuo 2001 m.), ir tai, kad Muitinės informacinėje sistemoje nėra operatyvinių bylų, tiesiogiai susijusių su tranzitu. Šiuo metu tik viena iš 620 Muitinės informacinėje sistemoje esančių bylų susijusi su tranzito operacijomis.

| 57. | Komisija mano, kad svarbu išnagrinėti nebaigtų vykdyti operacijų padėtį. Šiame tyrime nagrinėjamos tarptautinės operacijos, nes tai buvo vienintelė nepriklausoma informacija iš bendro šaltinio. |
| --- | --- |

57.

Komisija mano, kad svarbu išnagrinėti nebaigtų vykdyti operacijų padėtį. Šiame tyrime nagrinėjamos tarptautinės operacijos, nes tai buvo vienintelė nepriklausoma informacija iš bendro šaltinio.

| 59. | Kaip pažymėta naujausioje Komisijos metinėje ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu, nelaikoma, kad OWNRES duomenys atspindi tikrą su tranzitu susijusių sukčiavimų tendenciją. Šie duomenys nesutampa su kitais turimais rodikliais (Išankstinio informavimo sistema (IPS), Bendradarbiavimas abipusės pagalbos pagrindu, Muitinės informacinė sistema); žr. taip pat atsakymą į 56 dalį. 2004 m. Komisija pranešė biudžeto valdymo institucijai, kad OWNRES nėra patikimas informacijos šaltinis, nes valstybių narių įrašoma informacija buvo neišsami ir neatnaujinta. Valstybės narės buvo paragintos geriau vykdyti savo pareigas ir jos ėmėsi veiksmų. Gerokai pagerėjo atskaitomybė; naujausi rezultatai rodo, kad 90 % OWNRES ir B sąskaitos duomenų yra palyginami. Komisija ir toliau stebės, kaip valstybės narės vykdo savo pareigas. |
| --- | --- |

59.

Kaip pažymėta naujausioje Komisijos metinėje ataskaitoje dėl kovos su sukčiavimu, nelaikoma, kad OWNRES duomenys atspindi tikrą su tranzitu susijusių sukčiavimų tendenciją. Šie duomenys nesutampa su kitais turimais rodikliais (Išankstinio informavimo sistema (IPS), Bendradarbiavimas abipusės pagalbos pagrindu, Muitinės informacinė sistema); žr. taip pat atsakymą į 56 dalį. 2004 m. Komisija pranešė biudžeto valdymo institucijai, kad OWNRES nėra patikimas informacijos šaltinis, nes valstybių narių įrašoma informacija buvo neišsami ir neatnaujinta. Valstybės narės buvo paragintos geriau vykdyti savo pareigas ir jos ėmėsi veiksmų. Gerokai pagerėjo atskaitomybė; naujausi rezultatai rodo, kad 90 % OWNRES ir B sąskaitos duomenų yra palyginami. Komisija ir toliau stebės, kaip valstybės narės vykdo savo pareigas.

| 64. | Priėmus ir įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 648/2005, bus sukurtas aiškus teisinis pagrindas muitinės kontrolei, pagrįstai rizikos analize; tai bus valstybių narių teisinis įsipareigojimas (Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 su daliniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 648/2005, 13 straipsnis). Darbas vadovaujantis aiškiais ir gerai konkretiems atvejams parengtais aprašais, bendrais kriterijais ir prioritetinėmis kontrolės sritimis yra veiksmingesnis, nei tuo atveju, jeigu pradžioje būtų nustatytos minimalios kontrolės normos, dėl kurių ištekliai gali būti nukreipti nuo padidintos rizikos siuntų į nepadidintos rizikos siuntas vien tik siekiant atitikti minimalią kontrolės normą. Vis dėlto Komisija neatmeta galimybės, kad remdamasi patirtimi ji gali ir toliau plėtoti teisės aktus.
  Prekių kodo klausimu žr. Komisijos atsakymą į 49 dalį. |
| --- | --- |

64.

Priėmus ir įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 648/2005, bus sukurtas aiškus teisinis pagrindas muitinės kontrolei, pagrįstai rizikos analize; tai bus valstybių narių teisinis įsipareigojimas (Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 su daliniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 648/2005, 13 straipsnis). Darbas vadovaujantis aiškiais ir gerai konkretiems atvejams parengtais aprašais, bendrais kriterijais ir prioritetinėmis kontrolės sritimis yra veiksmingesnis, nei tuo atveju, jeigu pradžioje būtų nustatytos minimalios kontrolės normos, dėl kurių ištekliai gali būti nukreipti nuo padidintos rizikos siuntų į nepadidintos rizikos siuntas vien tik siekiant atitikti minimalią kontrolės normą. Vis dėlto Komisija neatmeta galimybės, kad remdamasi patirtimi ji gali ir toliau plėtoti teisės aktus.

Prekių kodo klausimu žr. Komisijos atsakymą į 49 dalį.

| 65. | Šiuo metu Komisija siūlo, kad parenkant siuntas kontrolei būtų naudojamas ir atsitiktinės atrankos elementas. Be to, pasitelkus komitetų procedūrą, reikia susitarti su valstybėmis narėmis dėl bendrų prioritetinių kontrolės sričių, kurioms nustatytu laikotarpiu būtų taikoma padidinta muitinės kontrolė, remiantis rizikos analize, pagrįsta bendraisiais kriterijais. Audito Rūmų susirūpinimą keliantys klausimai ir rekomendacijos bus pateikti Kodekso komitetui. |
| --- | --- |

65.

Šiuo metu Komisija siūlo, kad parenkant siuntas kontrolei būtų naudojamas ir atsitiktinės atrankos elementas. Be to, pasitelkus komitetų procedūrą, reikia susitarti su valstybėmis narėmis dėl bendrų prioritetinių kontrolės sričių, kurioms nustatytu laikotarpiu būtų taikoma padidinta muitinės kontrolė, remiantis rizikos analize, pagrįsta bendraisiais kriterijais. Audito Rūmų susirūpinimą keliantys klausimai ir rekomendacijos bus pateikti Kodekso komitetui.

| 66. | Šiuo metu Komisija neprieina prie duomenų, ji mato tik pranešimo voką, bet nemato jo turinio. Tačiau Komisija imasi būtinų veiksmų, siekdama gauti galimybę naudotis NKTS duomenimis, kurie parodys tranzitu gabenamų padidintos rizikos prekių konsoliduotus judėjimo maršrutus ir taip pat leis atlikti tokių prekių strateginę ir operatyvinę analizę. |
| --- | --- |

66.

Šiuo metu Komisija neprieina prie duomenų, ji mato tik pranešimo voką, bet nemato jo turinio. Tačiau Komisija imasi būtinų veiksmų, siekdama gauti galimybę naudotis NKTS duomenimis, kurie parodys tranzitu gabenamų padidintos rizikos prekių konsoliduotus judėjimo maršrutus ir taip pat leis atlikti tokių prekių strateginę ir operatyvinę analizę.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

| 68. | Komisija išnagrinės Audito Rūmų nurodytas technines problemas ir trūkumus kiekvienu konkrečiu atveju (visų pirma, jeigu jie turi finansinių pasekmių), stebės padėtį ir paragins administracijas teisingai taikyti nuostatas.
  Šiuo tikslu ji užtikrins, kad teisinės nuostatos būtų aiškios ir nedviprasmiškos ir, prireikus, pasiūlys pakeitimų. Ji ir toliau teiks išsamias rekomendacijas, kaip turėtų būti taikomos tam tikros nuostatos, pasinaudodama administracinėmis priemonėmis, pvz., Tranzito vadovu. Jeigu ir toliau liks neaiškumų, Komisija parengs programą, kurioje jie bus išaiškinti.
  Galiausiai Komisija apsvarstys galimybę imtis valstybių narių atžvilgiu pažeidimų nagrinėjimo procedūrų tinkamai pagrįstais atvejais, kai nesilaikoma Bendrijos teisės aktų.
  Taip pat žr. atsakymą į 66 dalį. |
| --- | --- |

68.

Komisija išnagrinės Audito Rūmų nurodytas technines problemas ir trūkumus kiekvienu konkrečiu atveju (visų pirma, jeigu jie turi finansinių pasekmių), stebės padėtį ir paragins administracijas teisingai taikyti nuostatas.

Šiuo tikslu ji užtikrins, kad teisinės nuostatos būtų aiškios ir nedviprasmiškos ir, prireikus, pasiūlys pakeitimų. Ji ir toliau teiks išsamias rekomendacijas, kaip turėtų būti taikomos tam tikros nuostatos, pasinaudodama administracinėmis priemonėmis, pvz., Tranzito vadovu. Jeigu ir toliau liks neaiškumų, Komisija parengs programą, kurioje jie bus išaiškinti.

Galiausiai Komisija apsvarstys galimybę imtis valstybių narių atžvilgiu pažeidimų nagrinėjimo procedūrų tinkamai pagrįstais atvejais, kai nesilaikoma Bendrijos teisės aktų.

Taip pat žr. atsakymą į 66 dalį.

| 69. | a) | Laikantis Audito Rūmų rekomendacijų, 2006 m. liepos mėn. jau buvo priimtas išsamus darbo susitarimas, kuriame aptariamos kritinės situacijos, darančios poveikį NKTS prieinamumui ir tęstinumui. |
| --- | --- | --- |

69.

a)

Laikantis Audito Rūmų rekomendacijų, 2006 m. liepos mėn. jau buvo priimtas išsamus darbo susitarimas, kuriame aptariamos kritinės situacijos, darančios poveikį NKTS prieinamumui ir tęstinumui.

| b) | NKTS veiklos stebėjimas buvo sustiprintas ir bus toliau tobulinamas 2007 m.; taip pat žr. atsakymą į 24 dalį. |
| --- | --- |

b)

NKTS veiklos stebėjimas buvo sustiprintas ir bus toliau tobulinamas 2007 m.; taip pat žr. atsakymą į 24 dalį.

| 70. | Komisija nutarė atidėti plataus masto tranzito patikras, kol bus visiškai įgyvendinti visi NKTS sistemos aspektai, kad būtų galima daryti išvadas apie jos veiksmingumą. |
| --- | --- |

70.

Komisija nutarė atidėti plataus masto tranzito patikras, kol bus visiškai įgyvendinti visi NKTS sistemos aspektai, kad būtų galima daryti išvadas apie jos veiksmingumą.

| 71. | Komisija taip pat nustatė, kad kai kurios valstybės narės, atlikusios veiksmus, nesugeba įrodyti, kad buvo atlikti visi būtini patikrinimai, siekiant nustatyti, ar įmonei gali būti taikomos supaprastintos procedūros. Tačiau galima žala Bendrijos biudžetui yra ribota: paaiškėjus, kad garantijos buvo suteiktos klaidingai, susijusi valstybė narė būtų atsakinga už visus prarastus nuosavuosius išteklius ir palūkanas, jei jos skaičiuojamos.
  Dėl ankstesnės tyrimo procedūros, kurios metu dokumentai būdavo pildomi popieriuje, būdavo daug atvejų, kai operacijos atrodydavo kaip nebaigtos vykdyti dėl perdavimo vėlavimų ir kitų su šia procedūra susijusių problemų. NKTS išsprendžia per didelio krūvio problemą. Be to, ekspertų grupė rengia peržiūrą (žr. atsakymą į 38 dalį).
  Kai eilinių Komisijos patikrų metu arba Audito Rūmų nustatytais atvejais Komisija nustato, kad vėluojama pervesti nuosavuosius išteklius, valstybės narės turi pervesti nesumokėtus nuosavuosius išteklius ir su vėlavimu susijusias palūkanas, jei jos skaičiuojamos. Jeigu esama įrodymų, kad tokie vėlavimai buvo sistemiški, valstybės narės turi atlikti visų tokių atvejų patikrinimą ir visus būtinus finansinių klaidų atitaisymus. |
| --- | --- |

71.

Komisija taip pat nustatė, kad kai kurios valstybės narės, atlikusios veiksmus, nesugeba įrodyti, kad buvo atlikti visi būtini patikrinimai, siekiant nustatyti, ar įmonei gali būti taikomos supaprastintos procedūros. Tačiau galima žala Bendrijos biudžetui yra ribota: paaiškėjus, kad garantijos buvo suteiktos klaidingai, susijusi valstybė narė būtų atsakinga už visus prarastus nuosavuosius išteklius ir palūkanas, jei jos skaičiuojamos.

Dėl ankstesnės tyrimo procedūros, kurios metu dokumentai būdavo pildomi popieriuje, būdavo daug atvejų, kai operacijos atrodydavo kaip nebaigtos vykdyti dėl perdavimo vėlavimų ir kitų su šia procedūra susijusių problemų. NKTS išsprendžia per didelio krūvio problemą. Be to, ekspertų grupė rengia peržiūrą (žr. atsakymą į 38 dalį).

Kai eilinių Komisijos patikrų metu arba Audito Rūmų nustatytais atvejais Komisija nustato, kad vėluojama pervesti nuosavuosius išteklius, valstybės narės turi pervesti nesumokėtus nuosavuosius išteklius ir su vėlavimu susijusias palūkanas, jei jos skaičiuojamos. Jeigu esama įrodymų, kad tokie vėlavimai buvo sistemiški, valstybės narės turi atlikti visų tokių atvejų patikrinimą ir visus būtinus finansinių klaidų atitaisymus.

| 72. | Nustatytais atvejais Komisija ėmėsi veiksmų, siekdama užtikrinti, jog valstybės narės kompensuotų Bendrijos biudžetui visas nuosavųjų išteklių sumas, kurios turėjo, bet nebuvo pervestos dėl to, kad valstybės narės laiku nesiėmė veiksmų dėl nebaigtų vykdyti tranzito operacijų.
  Komisija atsižvelgė į trūkumus, nustatytus įvairiose srityse, rengdama įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso įgyvendinimo taisykles. Į juos taip pat bus atsižvelgiama rengiant įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo gaires. Reglamento (EB) Nr. 648/2005 įgyvendinimo nuostatų 14q straipsnyje numatyta, kad, suteikusi įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą, muitinė stebės, kaip įgaliotas ekonominių operacijų vykdytojas laikosi nustatytų sąlygų ir kriterijų. Be to, statusą suteikusi muitinė pakartotinai vertins statuso tęstinumą pasikeitus Bendrijos teisėms aktams arba jeigu ši muitinė turi pagrįstų įrodymų, kad nebesilaikoma atitinkamų sąlygų.
  Tyrimo procedūrų atžvilgiu:






  a) | Komisija gali patvirtinti, kad tyrimo procedūros kompiuterizavimas jau dabar padeda greičiau atlikti tyrimus. Prireikus gali būti imamasi taisomųjų veiksmų ir, kaip pažymėta 71 dalyje, rengiama atskira tyrimo procedūros peržiūra. Vienas iš Komisijos tikslų – įdiegus NKTS, sutrumpinti terminus. |
| --- | --- | --- |

72.

Nustatytais atvejais Komisija ėmėsi veiksmų, siekdama užtikrinti, jog valstybės narės kompensuotų Bendrijos biudžetui visas nuosavųjų išteklių sumas, kurios turėjo, bet nebuvo pervestos dėl to, kad valstybės narės laiku nesiėmė veiksmų dėl nebaigtų vykdyti tranzito operacijų.

Komisija atsižvelgė į trūkumus, nustatytus įvairiose srityse, rengdama įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statuso įgyvendinimo taisykles. Į juos taip pat bus atsižvelgiama rengiant įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo gaires. Reglamento (EB) Nr. 648/2005 įgyvendinimo nuostatų 14q straipsnyje numatyta, kad, suteikusi įgalioto ekonominių operacijų vykdytojo statusą, muitinė stebės, kaip įgaliotas ekonominių operacijų vykdytojas laikosi nustatytų sąlygų ir kriterijų. Be to, statusą suteikusi muitinė pakartotinai vertins statuso tęstinumą pasikeitus Bendrijos teisėms aktams arba jeigu ši muitinė turi pagrįstų įrodymų, kad nebesilaikoma atitinkamų sąlygų.

Tyrimo procedūrų atžvilgiu:

a)

Komisija gali patvirtinti, kad tyrimo procedūros kompiuterizavimas jau dabar padeda greičiau atlikti tyrimus. Prireikus gali būti imamasi taisomųjų veiksmų ir, kaip pažymėta 71 dalyje, rengiama atskira tyrimo procedūros peržiūra. Vienas iš Komisijos tikslų – įdiegus NKTS, sutrumpinti terminus.

| b) | Šia reforma muitinėms buvo konkrečiai suteikta galimybė pradėti išieškojimą, neatsižvelgiant į vykdytojo bendradarbiavimo laipsnį. Sankcijos ir baudos šiuo metu priklauso valstybių narių kompetencijai, nors Komisijos pasiūlyme dėl Atnaujinto muitinės kodekso numatyta konvergencijos sistema (žr. 41 dalį). |
| --- | --- |

b)

Šia reforma muitinėms buvo konkrečiai suteikta galimybė pradėti išieškojimą, neatsižvelgiant į vykdytojo bendradarbiavimo laipsnį. Sankcijos ir baudos šiuo metu priklauso valstybių narių kompetencijai, nors Komisijos pasiūlyme dėl Atnaujinto muitinės kodekso numatyta konvergencijos sistema (žr. 41 dalį).

Išieškojimo procedūrų atžvilgiu:

| a) | Ši rekomendacija įgyvendinama 2006 m. patikros programoje, kurios pagrindinė tema – tranzitas. Vienas iš šių patikrų bendro tikslo aspektų – patikrinti, ar valstybių narių nebaigtų vykdyti operacijų kontrolės procedūros atitinka susijusius reglamentus ir ar nuosavieji ištekliai buvo tinkamai apskaičiuoti, nustatyti ir įtraukti į apskaitą. |
| --- | --- |

a)

Ši rekomendacija įgyvendinama 2006 m. patikros programoje, kurios pagrindinė tema – tranzitas. Vienas iš šių patikrų bendro tikslo aspektų – patikrinti, ar valstybių narių nebaigtų vykdyti operacijų kontrolės procedūros atitinka susijusius reglamentus ir ar nuosavieji ištekliai buvo tinkamai apskaičiuoti, nustatyti ir įtraukti į apskaitą.

| b) | Komisija išnagrinėjo klausimą dėl prekių kodo ir prekių vertės paskelbimo privalomais visose tranzito deklaracijose (t. y. papildomai prie atvejų, nurodytų 49 dalyje). Kadangi tranzito atveju deklarantas dažnai nėra nei eksportuotojas, nei importuotojas, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas papildomoms operacijų vykdytojo išlaidoms, susijusioms su tokios informacijos pateikimu, palyginant jas su ribotu skaičiumi muitinės pradedamų išieškojimo procedūrų. Iš esmės Komisija laikosi nuomonės, kad tranzito tikslais šio tipo informacijos neturėtų būti reikalaujama visose tranzito deklaracijose ir kad, muitinei kruopščiai vykdant tyrimo procedūrą, atitinkama muitų suma bus išieškota. Taip pat žr. atsakymą į 72 dalies a punktą. |
| --- | --- |

b)

Komisija išnagrinėjo klausimą dėl prekių kodo ir prekių vertės paskelbimo privalomais visose tranzito deklaracijose (t. y. papildomai prie atvejų, nurodytų 49 dalyje). Kadangi tranzito atveju deklarantas dažnai nėra nei eksportuotojas, nei importuotojas, ypatingas dėmesys turi būti skiriamas papildomoms operacijų vykdytojo išlaidoms, susijusioms su tokios informacijos pateikimu, palyginant jas su ribotu skaičiumi muitinės pradedamų išieškojimo procedūrų. Iš esmės Komisija laikosi nuomonės, kad tranzito tikslais šio tipo informacijos neturėtų būti reikalaujama visose tranzito deklaracijose ir kad, muitinei kruopščiai vykdant tyrimo procedūrą, atitinkama muitų suma bus išieškota. Taip pat žr. atsakymą į 72 dalies a punktą.

Garantijų sistemos atžvilgiu:

| a) | Komisija ir toliau stebės valstybių narių procedūras. |
| --- | --- |

a)

Komisija ir toliau stebės valstybių narių procedūras.

| b) | Komisija ir toliau atrinks temas atitikties patikroms valstybėse narėse, remdamasi rizikos analize. Iki 2006 m. tranzito sritį buvo numatoma patikrinti, bet ji nebuvo atrinkta išsamiam nagrinėjimui, nes buvo ketinama sulaukti visapusiškesnio NKTS įgyvendinimo. Komisijos manymu, 2007 m. gali būti toliau vykdoma tranzito tikrinimo veikla. |
| --- | --- |

b)

Komisija ir toliau atrinks temas atitikties patikroms valstybėse narėse, remdamasi rizikos analize. Iki 2006 m. tranzito sritį buvo numatoma patikrinti, bet ji nebuvo atrinkta išsamiam nagrinėjimui, nes buvo ketinama sulaukti visapusiškesnio NKTS įgyvendinimo. Komisijos manymu, 2007 m. gali būti toliau vykdoma tranzito tikrinimo veikla.

| 73. | Komisija gauna informacijos apie įtariamą sukčiavimo veiklą iš įvairių šaltinių. Iš esmės esama požymių, kad sukčiavimo atvejų tranzito srityje sumažėjo. |
| --- | --- |

73.

Komisija gauna informacijos apie įtariamą sukčiavimo veiklą iš įvairių šaltinių. Iš esmės esama požymių, kad sukčiavimo atvejų tranzito srityje sumažėjo.

| 74. | Priėmus ir įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 648/2005, bus sukurtas aiškus pagrindas muitinės kontrolei, pagrįstai rizikos analize; tai bus valstybių narių įsipareigojimas (Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 su daliniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 648/2005, 13 straipsnis).
  Jau naudojama informavimo apie riziką forma – svarbiausias elementas kuriant bendrą rizikos valdymo sistemą, numatytą Reglamente (EB) Nr. 648/2005, kuria palengvinamas valstybių narių keitimasis informacija apie riziką muitinės kontrolės klausimais, įskaitant tranzitą. |
| --- | --- |

74.

Priėmus ir įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 648/2005, bus sukurtas aiškus pagrindas muitinės kontrolei, pagrįstai rizikos analize; tai bus valstybių narių įsipareigojimas (Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 su daliniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 648/2005, 13 straipsnis).

Jau naudojama informavimo apie riziką forma – svarbiausias elementas kuriant bendrą rizikos valdymo sistemą, numatytą Reglamente (EB) Nr. 648/2005, kuria palengvinamas valstybių narių keitimasis informacija apie riziką muitinės kontrolės klausimais, įskaitant tranzitą.

---

(1)  COM(2005) 608 galutinis, 2005 m. lapkričio 30 d.

(2)  Bylos C-105/02, C-377/03 ir C-275/04, 2006 m. spalio 5 d. sprendimai.

(3)  Kai tranzito deklaraciją pildo tas pats asmuo tuo pačiu metu (arba vėliau) kaip ir muitų deklaraciją, kurioje įrašytas prekės kodas, ir kai to reikalaujama pagal Bendrijos teisės aktus.

(4)  C-105/02 ir C-377/03.

---