# Europos Sąjungos C 57/2007

| | ISSN 1725-521X |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 57 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 50 tomas2007m. kovo 10d. |

ISSN 1725-521X

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 57

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

50 tomas2007m. kovo 10d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | III   Parengiamieji aktai |
| | Regionų komitetas |
| | 67-ojoje plenarinė sesija, 2006 m. gruodžio 6-7 d. |
| 2007/C 057/01 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Tvaraus Europos vyno sektoriaus link | 1 |
| 2007/C 057/02 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje | 7 |
| 2007/C 057/03 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui — Ataskaita apie nacionalinių priemonių įgyvendinimą dėl genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais | 11 |
| 2007/C 057/04 | Regionų komiteto nuomonė dėl Kaimo bendruomenių vaidmens vystant Europos regionus | 18 |
| 2007/C 057/05 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikatų Tarybai ir Europos Parlamentui: | 25 |
| 2007/C 057/06 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Augimo ir užimtumo strategija ir Europos sanglaudos politikos reforma. Ketvirtoji pažangos sanglaudos srityje ataskaita | 27 |
| 2007/C 057/07 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Moterų ir vyrų lygybės gairių 2006-2010 m. | 29 |
| 2007/C 057/08 | Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje | 34 |
| 2007/C 057/09 | Regionų komiteto rezoliucija dėl Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programos ir regionų Komiteto 2007 m. prioritetų | 39 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

III   Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

67-ojoje plenarinė sesija, 2006 m. gruodžio 6-7 d.

2007/C 057/01

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Tvaraus Europos vyno sektoriaus link

1

2007/C 057/02

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje

7

2007/C 057/03

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui — Ataskaita apie nacionalinių priemonių įgyvendinimą dėl genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais

11

2007/C 057/04

Regionų komiteto nuomonė dėl Kaimo bendruomenių vaidmens vystant Europos regionus

18

2007/C 057/05

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikatų Tarybai ir Europos Parlamentui:

25

2007/C 057/06

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Augimo ir užimtumo strategija ir Europos sanglaudos politikos reforma. Ketvirtoji pažangos sanglaudos srityje ataskaita

27

2007/C 057/07

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Moterų ir vyrų lygybės gairių 2006-2010 m.

29

2007/C 057/08

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje

34

2007/C 057/09

Regionų komiteto rezoliucija dėl Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programos ir regionų Komiteto 2007 m. prioritetų

39

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

III Parengiamieji aktai

Regionų komitetas

67-ojoje plenarinė sesija, 2006 m. gruodžio 6-7 d.

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/1

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui Tvaraus Europos vyno sektoriaus link

(2007/C 57/01)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui Tvaraus Europos vyno sektoriaus link COM(2006) 319 final,

Atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą, prie Komisijos komunikato Tvaraus Europos vyno sektoriaus link (SEC(2006) 780 final) pridedamą poveikio tyrimo santrauką,

Atsižvelgdamas į2006 m. birželio 22 d. Europos Komisijos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi, pasikonsultuoti su Komitetu šiuo klausimu,

Atsižvelgdamas į2006 m. balandžio 25 d. Komiteto biuro sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

Atsižvelgdamas į1999 gegužės 17 d. Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo,

Atsižvelgdamas į Europos Komisijos užsakymu atliktą bendro vyno rinkos organizavimo ex-post įvertinimą,

Atsižvelgdamas į2006 m. vasario 16 d. Briuselyje įvykusio vyno sektoriaus seminaro Europos vyno sektoriaus problemos ir galimybės išvadas,

Atsižvelgdamas į2006 m. liepos 12 d. Briuselyje Europos Parlamento Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto surengto viešojo klausymo Tvarios vyno pramonės link išvadas,

Atsižvelgdamas į2006 m. kovo 28-30 d. La Riochoje įvykusio V pasaulinio vyno forumo išvadas,

Atsižvelgdamas į Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) XXIX kongreso ir OIV IV generalinės asamblėjos, įvykusių 2006 m. birželio 26-30 d. La Riochoje, išvadas,

Atsižvelgdamas į Europos vynuogių auginimo regionų tarptautinės asamblėjos AREV posėdžio, įvykusio 2006 m. liepos 20 d. Brno mieste, išvadas,

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 257/2006), kurį 2006 m. spalio 6 d. priėmė Tvarios plėtros komisija (pranešėjas Pedro Sanz Alonso (ES/ELP), La Riochos autonominio regiono pirmininkas);

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6-7 d. (gruodžio 6 d. posėdis), priėmė šią nuomonę:

1.   Regionų komiteto pozicija

Regionų komitetas

1.1   Bendrosios pastabos

| 1.1.1 | Mano, kad Komisija savo pasiūlymuose nepabrėžia vietos ir regionų įvairovės aspekto. |
| --- | --- |

1.1.1

Mano, kad Komisija savo pasiūlymuose nepabrėžia vietos ir regionų įvairovės aspekto.

| 1.1.2 | Pritaria Komisijos sprendimui reformuoti vyno sektorių, kadangi sumažėjo vartojimas, sutriko struktūrinė gamybos ir prekybos pusiausvyra ir pasaulio mastu labai stiprėja konkurencija. |
| --- | --- |

1.1.2

Pritaria Komisijos sprendimui reformuoti vyno sektorių, kadangi sumažėjo vartojimas, sutriko struktūrinė gamybos ir prekybos pusiausvyra ir pasaulio mastu labai stiprėja konkurencija.

| 1.1.3 | Apgailestauja dėl pasiūlyme išdėstytos Komisijos pozicijos, kadangi čia neužsimenama apie vynininkystės svarbą siekiant išsaugoti žemės ūkį ir kraštovaizdį, kaimo vietoves ir atliekant žemėtvarkos darbus. Pasiūlyme pirmenybė teikiama ekonominiams aspektams, trūksta atidesnio požiūrio, būtino sprendžiant žemės ūkio sektoriaus apskritai ir vyno sektoriaus konkrečiai problemas. |
| --- | --- |

1.1.3

Apgailestauja dėl pasiūlyme išdėstytos Komisijos pozicijos, kadangi čia neužsimenama apie vynininkystės svarbą siekiant išsaugoti žemės ūkį ir kraštovaizdį, kaimo vietoves ir atliekant žemėtvarkos darbus. Pasiūlyme pirmenybė teikiama ekonominiams aspektams, trūksta atidesnio požiūrio, būtino sprendžiant žemės ūkio sektoriaus apskritai ir vyno sektoriaus konkrečiai problemas.

| 1.1.4 | Pritaria tam, kad būtina išlaikyti specifinį bendrą vyno rinkos organizavimą (BRO). |
| --- | --- |

1.1.4

Pritaria tam, kad būtina išlaikyti specifinį bendrą vyno rinkos organizavimą (BRO).

| 1.1.5 | Pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyme nėra socialinės ir socialinės ekonominės vizijos. |
| --- | --- |

1.1.5

Pabrėžia, kad Komisijos pasiūlyme nėra socialinės ir socialinės ekonominės vizijos.

| 1.1.6 | Pritaria Komisijos požiūriui, kad valstybėms narėms būtina turėti kuo didesnę veiksmų laisvę, kad jos galėtų diegti priemones, atitinkančias jų konkrečius vietinius poreikius. |
| --- | --- |

1.1.6

Pritaria Komisijos požiūriui, kad valstybėms narėms būtina turėti kuo didesnę veiksmų laisvę, kad jos galėtų diegti priemones, atitinkančias jų konkrečius vietinius poreikius.

| 1.1.7 | Todėl pritaria Komisijos tikslui suteikti valstybėms narėms platesnes teises pačioms priimti sprendimus, o jų viduje išplėsti regionų teises. |
| --- | --- |

1.1.7

Todėl pritaria Komisijos tikslui suteikti valstybėms narėms platesnes teises pačioms priimti sprendimus, o jų viduje išplėsti regionų teises.

| 1.1.8 | Vis dėlto pabrėžia, kad būtina nustatyti horizontalius Bendrijos politikos kriterijus, pagrįstus bendra Europos vyno sektoriaus vizija. |
| --- | --- |

1.1.8

Vis dėlto pabrėžia, kad būtina nustatyti horizontalius Bendrijos politikos kriterijus, pagrįstus bendra Europos vyno sektoriaus vizija.

| 1.1.9 | Nepritaria Komisijos požiūriui, kad pusiausvyros galima siekti išnaikinant 400 000 hektarų vynuogynų. Šiuo atveju Europos Komisijos dokumente išdėstyti teiginiai apie Europos vyno sektoriaus svarbą, mūsų vynų kokybę ir jų reikšmę ekonomikos sektoriui nesuderinami su tokiu požiūriu, kai siūloma mažinti gamybos apimtis išnaikinant vynuogynus ir nepakankamai dėmesio skiriama konstruktyvesniems pasiūlymams, pavyzdžiui, naujų rinkų ieškojimui arba konkuravimui su vadinamaisiais „naujojo pasaulio“ vynais. |
| --- | --- |

1.1.9

Nepritaria Komisijos požiūriui, kad pusiausvyros galima siekti išnaikinant 400 000 hektarų vynuogynų. Šiuo atveju Europos Komisijos dokumente išdėstyti teiginiai apie Europos vyno sektoriaus svarbą, mūsų vynų kokybę ir jų reikšmę ekonomikos sektoriui nesuderinami su tokiu požiūriu, kai siūloma mažinti gamybos apimtis išnaikinant vynuogynus ir nepakankamai dėmesio skiriama konstruktyvesniems pasiūlymams, pavyzdžiui, naujų rinkų ieškojimui arba konkuravimui su vadinamaisiais „naujojo pasaulio“ vynais.

| 1.1.10 | Atkreipia dėmesį į būtinybę plėsti ryšius su vartotojais ir jų informavimo veiklą skatinant saikingą vyno vartojimą. |
| --- | --- |

1.1.10

Atkreipia dėmesį į būtinybę plėsti ryšius su vartotojais ir jų informavimo veiklą skatinant saikingą vyno vartojimą.

| 1.1.11 | Atkreipia dėmesį, kad su vyno sritimi susijusi komunikacija ir propagavimas privalo pabrėžti galimą teigiamą kokybės poveikį sveikatai, kai vynas vartojamas saikingai, vyno sektoriaus svarbą žemėtvarkai ir vyno gamybos naudą aplinkai. |
| --- | --- |

1.1.11

Atkreipia dėmesį, kad su vyno sritimi susijusi komunikacija ir propagavimas privalo pabrėžti galimą teigiamą kokybės poveikį sveikatai, kai vynas vartojamas saikingai, vyno sektoriaus svarbą žemėtvarkai ir vyno gamybos naudą aplinkai.

| 1.1.12 | Pabrėžia, kad, vykdant naują bendro vyno rinkos organizavimo reformą, būtina išvengti Europos vyno socialinės ir ekonominės sistemos sutrikimų. |
| --- | --- |

1.1.12

Pabrėžia, kad, vykdant naują bendro vyno rinkos organizavimo reformą, būtina išvengti Europos vyno socialinės ir ekonominės sistemos sutrikimų.

1.2   Dabartinio bendro rinkos organizavimo problemos

| 1.2.1 | Atkreipia dėmesį, kad dabartinis BRO nepadėjo tinkamai išspręsti Europos vyno sektoriaus organizavimo, struktūrizavimo, vystymo ir konkurencingumo globalizuotos ekonomikos sąlygomis problemų, susijusių su rinka, gamybos potencialo reguliavimu, vyno gamybos technologijomis, geografinėmis nuorodomis, žymėjimu, sveikata ir komunikacija. |
| --- | --- |

1.2.1

Atkreipia dėmesį, kad dabartinis BRO nepadėjo tinkamai išspręsti Europos vyno sektoriaus organizavimo, struktūrizavimo, vystymo ir konkurencingumo globalizuotos ekonomikos sąlygomis problemų, susijusių su rinka, gamybos potencialo reguliavimu, vyno gamybos technologijomis, geografinėmis nuorodomis, žymėjimu, sveikata ir komunikacija.

| 1.2.2 | Sutinka su Komisijos pateiktais duomenimis apie vyno vartojimo sumažėjimą ir dabartinio struktūrinio gamybos pertekliaus padidėjimą bei apie eksporto apimtis, augančias sparčiau, nei importo. |
| --- | --- |

1.2.2

Sutinka su Komisijos pateiktais duomenimis apie vyno vartojimo sumažėjimą ir dabartinio struktūrinio gamybos pertekliaus padidėjimą bei apie eksporto apimtis, augančias sparčiau, nei importo.

| 1.2.3 | Pripažįsta, kad būtina didinti Europos vyno gamintojų konkurencingumą globalizuotoje rinkoje. |
| --- | --- |

1.2.3

Pripažįsta, kad būtina didinti Europos vyno gamintojų konkurencingumą globalizuotoje rinkoje.

| 1.2.4 | Sutinka su Komisija, kad, atsižvelgiant į derlingumo padidėjimą kai kuriose valstybėse narėse, reikia reguliuoti gamybos potencialą. |
| --- | --- |

1.2.4

Sutinka su Komisija, kad, atsižvelgiant į derlingumo padidėjimą kai kuriose valstybėse narėse, reikia reguliuoti gamybos potencialą.

| 1.2.5 | Reiškia susirūpinimą tuo, kad kai kuriais atvejais, vykdant perplanavimo ir konversijos programą, nuo tikslo siekti kokybės buvo nukrypta į gamybos apimčių didinimą. |
| --- | --- |

1.2.5

Reiškia susirūpinimą tuo, kad kai kuriais atvejais, vykdant perplanavimo ir konversijos programą, nuo tikslo siekti kokybės buvo nukrypta į gamybos apimčių didinimą.

| 1.2.6 | Pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse dar yra vadinamieji „nereglamentuoti“ vynuogynai, o tai trikdo pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą ir sudaro sąlygas vieniems gamintojams gauti naudos kitų sąskaita. |
| --- | --- |

1.2.6

Pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse dar yra vadinamieji „nereglamentuoti“ vynuogynai, o tai trikdo pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą ir sudaro sąlygas vieniems gamintojams gauti naudos kitų sąskaita.

| 1.2.7 | Pritaria Komisijos požiūriui, kad distiliacija krizės atveju nebuvo pakankamai veiksminga rinkos rėmimo priemonė siekiant užtikrinti vynuogių augintojų pajamas. |
| --- | --- |

1.2.7

Pritaria Komisijos požiūriui, kad distiliacija krizės atveju nebuvo pakankamai veiksminga rinkos rėmimo priemonė siekiant užtikrinti vynuogių augintojų pajamas.

| 1.2.8 | Reiškia susirūpinimą dėl distiliacijos krizės atveju, kuri turėtų būti konjunktūrinė priemonė, pavertimo struktūrine priemone, tampančia vienu iš pagrindinių dabartinės finansinės pažymos punktų, kadangi tai lems kokybės, prekybos bei vartojimo priemonėms skirtų lėšų sumažėjimą. Be to, laikosi nuomonės, kad geriamojo alkoholio distiliacija turėtų būti aptariama kartu su šalutinių produktų distiliacija. Pabrėžia, kad, distiliuojant šalutinius produktus, iš žaliavų turėtų būti išgaunama mažiausiai 15 proc. alkoholio. |
| --- | --- |

1.2.8

Reiškia susirūpinimą dėl distiliacijos krizės atveju, kuri turėtų būti konjunktūrinė priemonė, pavertimo struktūrine priemone, tampančia vienu iš pagrindinių dabartinės finansinės pažymos punktų, kadangi tai lems kokybės, prekybos bei vartojimo priemonėms skirtų lėšų sumažėjimą. Be to, laikosi nuomonės, kad geriamojo alkoholio distiliacija turėtų būti aptariama kartu su šalutinių produktų distiliacija. Pabrėžia, kad, distiliuojant šalutinius produktus, iš žaliavų turėtų būti išgaunama mažiausiai 15 proc. alkoholio.

| 1.2.9 | Pritaria, kad ir toliau būtų vykdomas privatus saugojimas, kadangi tai veiksminga rinkos reguliavimo priemonė, ir siūlo taikyti lankstesnes taisykles, kad būtų galima kuo lengviau šia priemone pasinaudoti. |
| --- | --- |

1.2.9

Pritaria, kad ir toliau būtų vykdomas privatus saugojimas, kadangi tai veiksminga rinkos reguliavimo priemonė, ir siūlo taikyti lankstesnes taisykles, kad būtų galima kuo lengviau šia priemone pasinaudoti.

| 1.2.10 | Pripažįsta būtinybę, kad Tarptautinė vynuogių ir vyno organizacija sudarytų vyno gamybos technologijų sąrašą, ir reikalauja, kad šios technologijos būtų pagrįstos moksliniais ir techniniais tyrimais, siekiant užtikrinti maisto saugą. |
| --- | --- |

1.2.10

Pripažįsta būtinybę, kad Tarptautinė vynuogių ir vyno organizacija sudarytų vyno gamybos technologijų sąrašą, ir reikalauja, kad šios technologijos būtų pagrįstos moksliniais ir techniniais tyrimais, siekiant užtikrinti maisto saugą.

| 1.2.11 | Pabrėžia, kad minėtos vyno gamybos technologijos jokiu būdu negali klaidinti vartotojo, iškreipdamos šiandienines gamybos technologijas, kuriomis pagrįsta kokybės samprata, ir pakenkdamos Europos regionams, gaminantiems vyną pagal tradicines gamybos technologijas, kurias taikant svarbiausia yra galutinė produkto kokybė, arba kurios „saugo geriausias ES vyno gaminimo tradicijas“, kaip teigiama „Naujajai ES vyno politikai keliamų tikslų“ skyriaus trečiojoje pastraipoje. |
| --- | --- |

1.2.11

Pabrėžia, kad minėtos vyno gamybos technologijos jokiu būdu negali klaidinti vartotojo, iškreipdamos šiandienines gamybos technologijas, kuriomis pagrįsta kokybės samprata, ir pakenkdamos Europos regionams, gaminantiems vyną pagal tradicines gamybos technologijas, kurias taikant svarbiausia yra galutinė produkto kokybė, arba kurios „saugo geriausias ES vyno gaminimo tradicijas“, kaip teigiama „Naujajai ES vyno politikai keliamų tikslų“ skyriaus trečiojoje pastraipoje.

| 1.2.12 | Pažymi, kad pernelyg sudėtingi ES teisės aktai, nustatantys apibrėžtis, reglamentuojantys gamybos technologijas ir vynų klasifikavimą trikdo vartotoją, todėl siūlo juos paprastinti. |
| --- | --- |

1.2.12

Pažymi, kad pernelyg sudėtingi ES teisės aktai, nustatantys apibrėžtis, reglamentuojantys gamybos technologijas ir vynų klasifikavimą trikdo vartotoją, todėl siūlo juos paprastinti.

| 1.2.13 | Pripažįsta, kad ženklinimo supaprastinimas galėtų būti naudingas prastesnės kokybės vynams, kurie neturi kito būdo išsiskirti ir geriau konkuruoti rinkoje. Tačiau Komitetas nesutinka, kad galimybė naudoti nuorodas, kurios iki šiol buvo leistinos tik rūšiniam vynui pkr, gali stipriai pakenkti plačiai vartojamiems vynams, pagamintiems pagal tradicinį Europos kokybės modelį. |
| --- | --- |

1.2.13

Pripažįsta, kad ženklinimo supaprastinimas galėtų būti naudingas prastesnės kokybės vynams, kurie neturi kito būdo išsiskirti ir geriau konkuruoti rinkoje. Tačiau Komitetas nesutinka, kad galimybė naudoti nuorodas, kurios iki šiol buvo leistinos tik rūšiniam vynui pkr, gali stipriai pakenkti plačiai vartojamiems vynams, pagamintiems pagal tradicinį Europos kokybės modelį.

| 1.2.14 | Pritaria Komisijos susirūpinimui, kad jaunimas vartoja vis daugiau alkoholio, nors akivaizdu, kad pastaraisiais metais jaunimas vyno suvartoja daug mažiau, ir pripažįsta, kad vykdant informavimo veiklą apie galimą teigiamą vyno poveikį reikėtų patikslinti, kad jaunimas yra ypač linkęs perimti suaugusiųjų alkoholio vartojimo įpročius ir kartu nurodyti, kokį konkretų alkoholio kiekį rekomenduojama vartoti jaunimui. |
| --- | --- |

1.2.14

Pritaria Komisijos susirūpinimui, kad jaunimas vartoja vis daugiau alkoholio, nors akivaizdu, kad pastaraisiais metais jaunimas vyno suvartoja daug mažiau, ir pripažįsta, kad vykdant informavimo veiklą apie galimą teigiamą vyno poveikį reikėtų patikslinti, kad jaunimas yra ypač linkęs perimti suaugusiųjų alkoholio vartojimo įpročius ir kartu nurodyti, kokį konkretų alkoholio kiekį rekomenduojama vartoti jaunimui.

1.3   Europos vyno sektoriaus tikslai

| 1.3.1 | Pritaria, kad reikia išsaugoti konkurencingą ir tvarų Europos vyno sektorių. |
| --- | --- |

1.3.1

Pritaria, kad reikia išsaugoti konkurencingą ir tvarų Europos vyno sektorių.

| 1.3.2 | Pritaria, kad reikia nustatyti vyno sektoriaus tvarką, paremtą aiškiomis, paprastomis ir veiksmingomis taisyklėmis, padėsiančiomis palaikyti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą. |
| --- | --- |

1.3.2

Pritaria, kad reikia nustatyti vyno sektoriaus tvarką, paremtą aiškiomis, paprastomis ir veiksmingomis taisyklėmis, padėsiančiomis palaikyti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą.

| 1.3.3 | Džiaugiasi Komisijos siekiu nustatyti vyno sektoriaus tvarką, kuria siekiama išsaugoti geriausias ES vyno gamintojų tradicijas, sustiprinti kaimo vietovių socialinę struktūrą ir skirti deramą dėmesį aplinkos apsaugai, nors kai kurios aptariamame dokumente siūlomos priemonės atrodo prieštarauja šiems geriems ketinimams, pavyzdžiui, numatoma vynuogynų, daugiausia augančių nederlingose vietovėse, išrovimo priemonė. |
| --- | --- |

1.3.3

Džiaugiasi Komisijos siekiu nustatyti vyno sektoriaus tvarką, kuria siekiama išsaugoti geriausias ES vyno gamintojų tradicijas, sustiprinti kaimo vietovių socialinę struktūrą ir skirti deramą dėmesį aplinkos apsaugai, nors kai kurios aptariamame dokumente siūlomos priemonės atrodo prieštarauja šiems geriems ketinimams, pavyzdžiui, numatoma vynuogynų, daugiausia augančių nederlingose vietovėse, išrovimo priemonė.

| 1.3.4 | Pritaria pasiūlymui, kad kokybė ir komunikacija taptų dviem bendro rinkos organizavimo ramsčiais, siekiant išplėsti Europos vynų rinką. |
| --- | --- |

1.3.4

Pritaria pasiūlymui, kad kokybė ir komunikacija taptų dviem bendro rinkos organizavimo ramsčiais, siekiant išplėsti Europos vynų rinką.

1.4   Komisijos atmestos galimybės

| 1.4.1 | Pritaria Komisijos nuostatai atmesti tokias galimybes kaip status quo, bendro rinkos organizavimo reforma pagal BŽŪP reformos modelį ir vyno rinkos reguliavimo panaikinimas. |
| --- | --- |

1.4.1

Pritaria Komisijos nuostatai atmesti tokias galimybes kaip status quo, bendro rinkos organizavimo reforma pagal BŽŪP reformos modelį ir vyno rinkos reguliavimo panaikinimas.

1.5   Esminė bendro vyno rinkos organizavimo reforma

| 1.5.1 | Pritaria uždaviniui pritaikyti reguliavimo sistemą ir gamybos struktūrą siekiant sukurti tvarų ir konkurencingą Europos vyno sektorių, turintį ilgalaikę perspektyvą. |
| --- | --- |

1.5.1

Pritaria uždaviniui pritaikyti reguliavimo sistemą ir gamybos struktūrą siekiant sukurti tvarų ir konkurencingą Europos vyno sektorių, turintį ilgalaikę perspektyvą.

| 1.5.2 | Teigiamai vertina tai, kad geografinės nuorodos (GN) nebuvo įtrauktos į A variante pasiūlytą sodinimo teisių liberalizavimo priemonę ir tikisi, kad ir toliau šios nuorodos nebus įtrauktos, ir taip visame sektoriuje, kadangi liberalizavimas smarkiai pakenktų Europos gamybos modeliui. |
| --- | --- |

1.5.2

Teigiamai vertina tai, kad geografinės nuorodos (GN) nebuvo įtrauktos į A variante pasiūlytą sodinimo teisių liberalizavimo priemonę ir tikisi, kad ir toliau šios nuorodos nebus įtrauktos, ir taip visame sektoriuje, kadangi liberalizavimas smarkiai pakenktų Europos gamybos modeliui.

| 1.5.3 | Nesutinka, kad pasiūlos ir paklausos pusiausvyros būtų siekiama skatinant naikinti vynmedžius ir vėliau liberalizuojant sodinimo teises. |
| --- | --- |

1.5.3

Nesutinka, kad pasiūlos ir paklausos pusiausvyros būtų siekiama skatinant naikinti vynmedžius ir vėliau liberalizuojant sodinimo teises.

| 1.5.4 | Kritikuoja šį požiūrį, kurį galima laikyti neambicingu, kadangi rinkos pusiausvyros sutrikimo problemą bandoma išspręsti remiant vynuogynų naikinimą ir net nesvarstoma galimybė padidinti pardavimų apimtis. |
| --- | --- |

1.5.4

Kritikuoja šį požiūrį, kurį galima laikyti neambicingu, kadangi rinkos pusiausvyros sutrikimo problemą bandoma išspręsti remiant vynuogynų naikinimą ir net nesvarstoma galimybė padidinti pardavimų apimtis.

| 1.5.5 | Nepritaria požiūriui, kad sodinimo teisių liberalizavimas tiesiogiai padidins sektoriaus konkurencingumą sumažinus gamybos sąnaudas, kadangi nebuvo atsižvelgta į tai, kad sodinimo teisių kaina tiesiogiai priklauso nuo konkrečiose vietovėse pagamintų produktų komercinės sėkmės ir todėl pati savaime ji yra pasiūlos ir paklausos pusiausvyros palaikymo šiose vietovėse priemonė. |
| --- | --- |

1.5.5

Nepritaria požiūriui, kad sodinimo teisių liberalizavimas tiesiogiai padidins sektoriaus konkurencingumą sumažinus gamybos sąnaudas, kadangi nebuvo atsižvelgta į tai, kad sodinimo teisių kaina tiesiogiai priklauso nuo konkrečiose vietovėse pagamintų produktų komercinės sėkmės ir todėl pati savaime ji yra pasiūlos ir paklausos pusiausvyros palaikymo šiose vietovėse priemonė.

| 1.5.6 | Prieštarauja, kad vyno BRO reforma būtų vykdoma pagal cukraus sektoriuje įvykdytos reformos modelį, kadangi taip išnyktų didelė gamintojų dalis siekiant užtikrinti gamybos tęstinumą, o kartu padidėtų vyno importas į ES. |
| --- | --- |

1.5.6

Prieštarauja, kad vyno BRO reforma būtų vykdoma pagal cukraus sektoriuje įvykdytos reformos modelį, kadangi taip išnyktų didelė gamintojų dalis siekiant užtikrinti gamybos tęstinumą, o kartu padidėtų vyno importas į ES.

| 1.5.7 | Nesutinka, kad vieno iš BRO reformos tikslų, ir ypač vyno sektoriuje, būtų siekiama išraunant 400 000 hektarų, tuo labiau, kad šiam tikslui įgyvendinti skirta apie 40 proc. reformos finansinėje pažymoje nurodytos visos sumos ir yra akivaizdu, kad gamyba sumažėtų gerokai mažiau, negu buvo iš pradžių numatyta. |
| --- | --- |

1.5.7

Nesutinka, kad vieno iš BRO reformos tikslų, ir ypač vyno sektoriuje, būtų siekiama išraunant 400 000 hektarų, tuo labiau, kad šiam tikslui įgyvendinti skirta apie 40 proc. reformos finansinėje pažymoje nurodytos visos sumos ir yra akivaizdu, kad gamyba sumažėtų gerokai mažiau, negu buvo iš pradžių numatyta.

| 1.5.8 | Nepritaria, kad „nuo pirmos dienos“ būtų panaikintos rinkos valdymo priemonės. Nors šias priemones ir reikia labai tobulinti tiek koncepcijos, tiek naudojimo prasme, būtų netikslinga jas panaikinti nenumatant pereinamojo laikotarpio, kurio metu būtų pasinaudota atskirų priemonių privalumais. Pereinamuoju laikotarpiu reikėtų palaipsniui mažinti rinkos priemonėms remti skiriamas sumas ir kartu plačiau diegti priemones, kuriomis siekiama geresnės kokybės, geresnio propagavimo ir prekybos. |
| --- | --- |

1.5.8

Nepritaria, kad „nuo pirmos dienos“ būtų panaikintos rinkos valdymo priemonės. Nors šias priemones ir reikia labai tobulinti tiek koncepcijos, tiek naudojimo prasme, būtų netikslinga jas panaikinti nenumatant pereinamojo laikotarpio, kurio metu būtų pasinaudota atskirų priemonių privalumais. Pereinamuoju laikotarpiu reikėtų palaipsniui mažinti rinkos priemonėms remti skiriamas sumas ir kartu plačiau diegti priemones, kuriomis siekiama geresnės kokybės, geresnio propagavimo ir prekybos.

| 1.5.9 | Pritaria, kad būtų sukurta priemonė, vadinama „nacionaliniu paketu“, bet su sąlyga, kad tai netaps prielaida BŽŪP denacionalizacijai; reikalauja, kad būtų sudarytas išsamus ir konkretus sąrašas priemonių, kurias ES leis finansuoti panaudojant šį nacionalinį paketą, ir prašo, kad, valdant šiuos fondus, būtų laikomasi regionų subsidiarumo principo. |
| --- | --- |

1.5.9

Pritaria, kad būtų sukurta priemonė, vadinama „nacionaliniu paketu“, bet su sąlyga, kad tai netaps prielaida BŽŪP denacionalizacijai; reikalauja, kad būtų sudarytas išsamus ir konkretus sąrašas priemonių, kurias ES leis finansuoti panaudojant šį nacionalinį paketą, ir prašo, kad, valdant šiuos fondus, būtų laikomasi regionų subsidiarumo principo.

| 1.5.10 | Teigiamai vertina pasiūlymą, kad valstybės narės taikytų tam tikras krizės valdymo priemones. |
| --- | --- |

1.5.10

Teigiamai vertina pasiūlymą, kad valstybės narės taikytų tam tikras krizės valdymo priemones.

| 1.5.11 | Teigiamai vertina tai, kad minėtų priemonių naudojimą reglamentuos tam tikros bendros taisyklės, siekiant išvengti atskirų priemonių sąsajų su netiesioginės paramos teikimu, pasinaudojant priemonėmis, kurios gali iškraipyti konkurenciją tarp valstybių narių gamintojų, pavyzdžiui, dėl pagalbos rinkai. |
| --- | --- |

1.5.11

Teigiamai vertina tai, kad minėtų priemonių naudojimą reglamentuos tam tikros bendros taisyklės, siekiant išvengti atskirų priemonių sąsajų su netiesioginės paramos teikimu, pasinaudojant priemonėmis, kurios gali iškraipyti konkurenciją tarp valstybių narių gamintojų, pavyzdžiui, dėl pagalbos rinkai.

| 1.5.12 | Nesutinka su šiame dokumente išsakytu Komisijos požiūriu dėl kaimo plėtros, kadangi Komisija visų pirma bando paskatinti žemdirbius nutraukti žemės ūkio veiklą, panaudodama labai konkrečias ekonomines priemones, ir nesiekia išsaugoti šios veiklos, kuri yra labai svarbi plėtrai kaimo vietovėse; Komitetas laikosi požiūrio, išsakyto šiems klausimams skirtuose Regiono komiteto nuomonėje ir pareiškime. |
| --- | --- |

1.5.12

Nesutinka su šiame dokumente išsakytu Komisijos požiūriu dėl kaimo plėtros, kadangi Komisija visų pirma bando paskatinti žemdirbius nutraukti žemės ūkio veiklą, panaudodama labai konkrečias ekonomines priemones, ir nesiekia išsaugoti šios veiklos, kuri yra labai svarbi plėtrai kaimo vietovėse; Komitetas laikosi požiūrio, išsakyto šiems klausimams skirtuose Regiono komiteto nuomonėje ir pareiškime.

| 1.5.13 | Apgailestauja, kad atskirai nėra paminėtas vynuogių auginimas ant stačių šlaitų, kuriam reikalingos papildomos išlaidos, tuo tarpu ši veiklos rūšis yra naudinga aplinkosaugos požiūriu, formuojant peizažą ir vystant kaimo turizmą bei sudaro palankias sąlygas tvariai kaimo plėtrai. |
| --- | --- |

1.5.13

Apgailestauja, kad atskirai nėra paminėtas vynuogių auginimas ant stačių šlaitų, kuriam reikalingos papildomos išlaidos, tuo tarpu ši veiklos rūšis yra naudinga aplinkosaugos požiūriu, formuojant peizažą ir vystant kaimo turizmą bei sudaro palankias sąlygas tvariai kaimo plėtrai.

| 1.5.14 | Nepritaria tam, kad pirmojo ramsčio lėšos būtų paskirtos antrajam ramsčiui, siekiant finansuoti Europos vyno sektorių, ir rekomenduoja vadovautis BRO finansine pažyma. |
| --- | --- |

1.5.14

Nepritaria tam, kad pirmojo ramsčio lėšos būtų paskirtos antrajam ramsčiui, siekiant finansuoti Europos vyno sektorių, ir rekomenduoja vadovautis BRO finansine pažyma.

| 1.5.15 | Palankiai vertina tai, kad komunikate ypatingas dėmesys skiriamas teisės aktų paprastinimui, jų aiškumui, skaidrumui ir veiksmingumui. |
| --- | --- |

1.5.15

Palankiai vertina tai, kad komunikate ypatingas dėmesys skiriamas teisės aktų paprastinimui, jų aiškumui, skaidrumui ir veiksmingumui.

| 1.5.16 | Tačiau nepritaria tam, kad pirmenybė būtų teikiama išsamiam dabar galiojančių kokybę reglamentuojančių teisės aktų peržiūrėjimui, siekiant padidinti ES kokybės politikos atitiktį tarptautinėms taisyklėms. Nors iš tiesų būtina atlikti pataisymus, tai vis dėlto neturi būti su kokybe susijęs tikslas. |
| --- | --- |

1.5.16

Tačiau nepritaria tam, kad pirmenybė būtų teikiama išsamiam dabar galiojančių kokybę reglamentuojančių teisės aktų peržiūrėjimui, siekiant padidinti ES kokybės politikos atitiktį tarptautinėms taisyklėms. Nors iš tiesų būtina atlikti pataisymus, tai vis dėlto neturi būti su kokybe susijęs tikslas.

| 1.5.17 | Pritaria siekiui tarptautiniu mastu taikyti ES rūšinio vyno sąvoką, pagrįstą geografine kilme (rūšinis vynas pkr — rūšinis vynas, pagamintas konkrečiame regione). Šią koncepciją reikia įtvirtinti, patvirtinti, propaguoti ir atskleisti jos vertę. |
| --- | --- |

1.5.17

Pritaria siekiui tarptautiniu mastu taikyti ES rūšinio vyno sąvoką, pagrįstą geografine kilme (rūšinis vynas pkr — rūšinis vynas, pagamintas konkrečiame regione). Šią koncepciją reikia įtvirtinti, patvirtinti, propaguoti ir atskleisti jos vertę.

| 1.5.18 | Pritaria tikslui didinti tarpprofesinių organizacijų vaidmenį, kad jos galėtų kontroliuoti ir valdyti jų teritorijose gaminamo vyno kokybę. Siekiant šio tikslo, derėtų kaupti ir skleisti informaciją apie veiksmingiausią šio pobūdžio patirtį ir ja naudotis. |
| --- | --- |

1.5.18

Pritaria tikslui didinti tarpprofesinių organizacijų vaidmenį, kad jos galėtų kontroliuoti ir valdyti jų teritorijose gaminamo vyno kokybę. Siekiant šio tikslo, derėtų kaupti ir skleisti informaciją apie veiksmingiausią šio pobūdžio patirtį ir ja naudotis.

| 1.5.19 | Sutinka su nuomone, kad būtina sustiprinti kontrolės būdus ir priemones. Jie vartotojams turi suteikti tinkamas garantijas. |
| --- | --- |

1.5.19

Sutinka su nuomone, kad būtina sustiprinti kontrolės būdus ir priemones. Jie vartotojams turi suteikti tinkamas garantijas.

| 1.5.20 | Kritiškai vertina kompetencijos sričių persvarstymą, ypač Tarybos kompetencijos sričių perdavimą Europos Komisijai, kadangi mano, kad nebūtina tai daryti. |
| --- | --- |

1.5.20

Kritiškai vertina kompetencijos sričių persvarstymą, ypač Tarybos kompetencijos sričių perdavimą Europos Komisijai, kadangi mano, kad nebūtina tai daryti.

| 1.5.21 | Pritaria, kad būtų pripažintos Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos patvirtintos vyno gamybos technologijos ir vykdoma jų patikra, kuri visais atvejais turės remtis mokslinį pagrindą turinčia informacija ir bus grindžiama Europos Sąjungoje vykdomų mokslinių tyrimų projektų rezultatais. |
| --- | --- |

1.5.21

Pritaria, kad būtų pripažintos Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos patvirtintos vyno gamybos technologijos ir vykdoma jų patikra, kuri visais atvejais turės remtis mokslinį pagrindą turinčia informacija ir bus grindžiama Europos Sąjungoje vykdomų mokslinių tyrimų projektų rezultatais.

| 1.5.22 | Prašo išsaugoti 2 laipsnių alkoholio koncentracijos padidėjimo didžiausią leistiną ribą, kai sodrinimui naudojama vien misa. |
| --- | --- |

1.5.22

Prašo išsaugoti 2 laipsnių alkoholio koncentracijos padidėjimo didžiausią leistiną ribą, kai sodrinimui naudojama vien misa.

| 1.5.23 | Nepritaria, kad Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos vyno gamybos technologijas būtų leista automatiškai taikyti Europos Sąjungoje, net ir tais atvejais, kai pagal šias technologijas pagamintas vynas būtų skirtas eksportui į teritorijas, kuriose šios technologijos pripažintos. Ši veikla turi būti vykdoma vadovaujantis ankstesniame punkte išdėstyta tvarka. |
| --- | --- |

1.5.23

Nepritaria, kad Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos vyno gamybos technologijas būtų leista automatiškai taikyti Europos Sąjungoje, net ir tais atvejais, kai pagal šias technologijas pagamintas vynas būtų skirtas eksportui į teritorijas, kuriose šios technologijos pripažintos. Ši veikla turi būti vykdoma vadovaujantis ankstesniame punkte išdėstyta tvarka.

| 1.5.24 | Palankiai vertina tai, kad bus užtikrinti minimalūs priimtini aplinkos apsaugos reikalavimai vyno gamybos proceso ir vynuogių auginimo metu. Reikia pridurti, kad yra tam tikros tokio pobūdžio patirties. Tai LIFE iniciatyvos finansuota veikla, kuri gali suteikti labai naudingos informacijos šia tema. |
| --- | --- |

1.5.24

Palankiai vertina tai, kad bus užtikrinti minimalūs priimtini aplinkos apsaugos reikalavimai vyno gamybos proceso ir vynuogių auginimo metu. Reikia pridurti, kad yra tam tikros tokio pobūdžio patirties. Tai LIFE iniciatyvos finansuota veikla, kuri gali suteikti labai naudingos informacijos šia tema.

| 1.5.25 | Teigiamai vertina pasiūlymą supaprastinti ženklinimą reglamentuojančius teisės aktus, nustatant bendrą teisinį pagrindą, kuris būtų taikomas visoms vyno kategorijoms. Tačiau reikia laikytis įsipareigojimo užtikrinti, kad nebus trikdomas vartotojas. Todėl ženklinimas turi būti ne tik paprastas, bet jis turi suteikti ir aiškią informaciją apie produktą ir paisyti vartotojų interesų. |
| --- | --- |

1.5.25

Teigiamai vertina pasiūlymą supaprastinti ženklinimą reglamentuojančius teisės aktus, nustatant bendrą teisinį pagrindą, kuris būtų taikomas visoms vyno kategorijoms. Tačiau reikia laikytis įsipareigojimo užtikrinti, kad nebus trikdomas vartotojas. Todėl ženklinimas turi būti ne tik paprastas, bet jis turi suteikti ir aiškią informaciją apie produktą ir paisyti vartotojų interesų.

| 1.5.26 | Įspėja apie pavojų, kuris gali iškilti panaikinus skirtumą tarp vyno su GN ir vyno be GN ženklinimo taisyklių, ypač jei ketinama lengviau teikti derliaus metų ir vynuogių veislių nuorodas vynui be GN. |
| --- | --- |

1.5.26

Įspėja apie pavojų, kuris gali iškilti panaikinus skirtumą tarp vyno su GN ir vyno be GN ženklinimo taisyklių, ypač jei ketinama lengviau teikti derliaus metų ir vynuogių veislių nuorodas vynui be GN.

| 1.5.27 | Todėl nepritaria informacijos apie vynų be GN vynuogių veislę ir derliaus metus teikimui etiketėje. |
| --- | --- |

1.5.27

Todėl nepritaria informacijos apie vynų be GN vynuogių veislę ir derliaus metus teikimui etiketėje.

| 1.5.28 | Teigiamai vertina pasiūlymą išlaikyti ir tobulinti tradicines sąvokas. |
| --- | --- |

1.5.28

Teigiamai vertina pasiūlymą išlaikyti ir tobulinti tradicines sąvokas.

| 1.5.29 | Teigiamai vertina pasiūlymą derinti prekių ženklų politiką ir pakeisti kalbos taisykles vyno sektoriuje. |
| --- | --- |

1.5.29

Teigiamai vertina pasiūlymą derinti prekių ženklų politiką ir pakeisti kalbos taisykles vyno sektoriuje.

| 1.5.30 | Patvirtina, kad kokybės, prekybos ir propagavimo politika turi būti viena iš svarbiausių vyno BRO finansinėje pažymoje numatytų lėšų panaudojimo sričių. |
| --- | --- |

1.5.30

Patvirtina, kad kokybės, prekybos ir propagavimo politika turi būti viena iš svarbiausių vyno BRO finansinėje pažymoje numatytų lėšų panaudojimo sričių.

| 1.5.31 | Sutinka, kad būtina suteikti kiek įmanoma didesnes su sveikata susijusias vartotojų informavimo ir apsaugos garantijas, kurios netgi galėtų daryti teigiamą poveikį vartojimui, atsižvelgiant į tai, kad saikingas vyno vartojimas gali būti naudingas tam tikroms žmonių grupėms, bet kartu gali turėti daugiau neigiamų, negu teigiamų pasekmių kitoms grupėms, jei vynas vartojamas nesaikingai. |
| --- | --- |

1.5.31

Sutinka, kad būtina suteikti kiek įmanoma didesnes su sveikata susijusias vartotojų informavimo ir apsaugos garantijas, kurios netgi galėtų daryti teigiamą poveikį vartojimui, atsižvelgiant į tai, kad saikingas vyno vartojimas gali būti naudingas tam tikroms žmonių grupėms, bet kartu gali turėti daugiau neigiamų, negu teigiamų pasekmių kitoms grupėms, jei vynas vartojamas nesaikingai.

| 1.5.32 | Pritaria nuomonei, kad tikslinga suteikti vartotojams kuo išsamesnę ir kuo tikslesnę informaciją apie produkto kilmę, nustatant tinkamas ženklinimo ir atsekamumo taisykles. |
| --- | --- |

1.5.32

Pritaria nuomonei, kad tikslinga suteikti vartotojams kuo išsamesnę ir kuo tikslesnę informaciją apie produkto kilmę, nustatant tinkamas ženklinimo ir atsekamumo taisykles.

| 1.5.33 | Pritaria tikslui informuoti vartotoją apie naudojamų gamybos ir darymo būdų aplinkos apsaugos aspektus. |
| --- | --- |

1.5.33

Pritaria tikslui informuoti vartotoją apie naudojamų gamybos ir darymo būdų aplinkos apsaugos aspektus.

| 1.5.34 | Palankiai vertina Komisijos ryžtą vykdyti atsakingą propagavimo ir informavimo politiką. Tačiau ši veikla neturi apsiriboti už Europos Sąjungos ribų vykdomais propagavimo projektais. |
| --- | --- |

1.5.34

Palankiai vertina Komisijos ryžtą vykdyti atsakingą propagavimo ir informavimo politiką. Tačiau ši veikla neturi apsiriboti už Europos Sąjungos ribų vykdomais propagavimo projektais.

| 1.5.35 | Labai teigiamai vertina nuostatą Europos Sąjungos teritorijoje rengti informavimo apie atsakingą ir saikingą alkoholio vartojimą akcijas, ypatingą dėmesį skiriant saikingam vyno vartojimui, aiškiai jį atskiriant nuo neigiamų pasekmių, kurias sukelia piktnaudžiavimas alkoholiu. |
| --- | --- |

1.5.35

Labai teigiamai vertina nuostatą Europos Sąjungos teritorijoje rengti informavimo apie atsakingą ir saikingą alkoholio vartojimą akcijas, ypatingą dėmesį skiriant saikingam vyno vartojimui, aiškiai jį atskiriant nuo neigiamų pasekmių, kurias sukelia piktnaudžiavimas alkoholiu.

| 1.5.36 | Prašo Komisijos įgyvendinant sveikatos ir jaunimo politikos kryptis numatyti lėšų informavimo apie atsakingą ir saikingą vyno vartojimą iniciatyvoms, kurios būtų įgyvendinamos taip pat ir vietos lygiu, o jose dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, mokyklos, universitetai ir asociacijos. |
| --- | --- |

1.5.36

Prašo Komisijos įgyvendinant sveikatos ir jaunimo politikos kryptis numatyti lėšų informavimo apie atsakingą ir saikingą vyno vartojimą iniciatyvoms, kurios būtų įgyvendinamos taip pat ir vietos lygiu, o jose dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, mokyklos, universitetai ir asociacijos.

| 1.5.37 | Pritaria nuomonei, kad reikia numatyti būtiniausius vyno sektoriui keliamus aplinkos apsaugos reikalavimus, susijusius su erozija, dirvos užterštumu, augalų apsaugos produktų naudojimu ir atliekų tvarkymu. |
| --- | --- |

1.5.37

Pritaria nuomonei, kad reikia numatyti būtiniausius vyno sektoriui keliamus aplinkos apsaugos reikalavimus, susijusius su erozija, dirvos užterštumu, augalų apsaugos produktų naudojimu ir atliekų tvarkymu.

| 1.5.38 | Įspėja, kad būtina užtikrinti, jog jeigu Europos Sąjunga darys nuolaidų PPO derybų metu, nebus paaukotas vyno sektorius, siekiant susitarti dėl palankių sąlygų kitiems žemės ūkio sektoriams. |
| --- | --- |

1.5.38

Įspėja, kad būtina užtikrinti, jog jeigu Europos Sąjunga darys nuolaidų PPO derybų metu, nebus paaukotas vyno sektorius, siekiant susitarti dėl palankių sąlygų kitiems žemės ūkio sektoriams.

| 1.5.39 | Palankiai vertina Komisijos ketinimą siekti, kad būtų taikomi „nereglamentuotus“ ir „neteisėtus“ vynuogynus reguliuojantys teisės aktai, o priešingu atveju — imtis atitinkamų priemonių vykdant sąskaitų patikrinimo procedūras ir procedūras dėl pažeidimų. |
| --- | --- |

1.5.39

Palankiai vertina Komisijos ketinimą siekti, kad būtų taikomi „nereglamentuotus“ ir „neteisėtus“ vynuogynus reguliuojantys teisės aktai, o priešingu atveju — imtis atitinkamų priemonių vykdant sąskaitų patikrinimo procedūras ir procedūras dėl pažeidimų.

| 1.5.40 | Nesutinka su nuostata dabartinę finansinę pažymą laikyti pakankama siekiant įgyvendinti su būsimu BRO susijusius teisės aktų pasiūlymus, ypač atsižvelgiant į aukštus Komisijos užsibrėžtus tikslus siekiant Europos vyno sektoriaus konkurencingumo. |
| --- | --- |

1.5.40

Nesutinka su nuostata dabartinę finansinę pažymą laikyti pakankama siekiant įgyvendinti su būsimu BRO susijusius teisės aktų pasiūlymus, ypač atsižvelgiant į aukštus Komisijos užsibrėžtus tikslus siekiant Europos vyno sektoriaus konkurencingumo.

| 1.5.41 | Pritaria Komisijos susirūpinimui dėl tinkamo finansinių išteklių panaudojimo ir gero valdymo, bet kartu primena, kad finansinė pažyma turėtų būti keičiama, atsižvelgiant į naujus, su reforma susijusius poreikius. |
| --- | --- |

1.5.41

Pritaria Komisijos susirūpinimui dėl tinkamo finansinių išteklių panaudojimo ir gero valdymo, bet kartu primena, kad finansinė pažyma turėtų būti keičiama, atsižvelgiant į naujus, su reforma susijusius poreikius.

| 1.5.42 | Džiaugiasi Komisijos užsibrėžtu tikslu taupyti lėšas vykdant šią reformą, kuri turėtų užtikrinti „paprastesnį ir geresnį reguliavimą, taip pat padėtų sumažinti administravimo ir statistinio stebėjimo išlaidas, palengvinti įgyvendinimą ir kontrolę, taigi ir sumažinti sukčiavimo ir valstybės lėšų iššvaistymo riziką. Be to, didesnis valstybėms narėms suteikiamos teisės pačioms priimti sprendimą lygmuo, pasirenkant priemones, kurios būtinos reaguojant į konkrečią šiose valstybėse susiklosčiusią padėtį, padidins valdymo efektyvumą“. Tačiau Komitetas nori atkreipti dėmesį į tai, kad padaugės darbo vyno be GN ženklinimo kontrolės srityje, ir į tai, kad, laikantis subsidiarumo principo, kai kurios iki šiol Europos Komisijos taikytos kontrolės priemonės bus patikėtos valstybėms narėms. Taigi, galutinis rezultatas išliks beveik nepakitęs. |
| --- | --- |

1.5.42

Džiaugiasi Komisijos užsibrėžtu tikslu taupyti lėšas vykdant šią reformą, kuri turėtų užtikrinti „paprastesnį ir geresnį reguliavimą, taip pat padėtų sumažinti administravimo ir statistinio stebėjimo išlaidas, palengvinti įgyvendinimą ir kontrolę, taigi ir sumažinti sukčiavimo ir valstybės lėšų iššvaistymo riziką. Be to, didesnis valstybėms narėms suteikiamos teisės pačioms priimti sprendimą lygmuo, pasirenkant priemones, kurios būtinos reaguojant į konkrečią šiose valstybėse susiklosčiusią padėtį, padidins valdymo efektyvumą“. Tačiau Komitetas nori atkreipti dėmesį į tai, kad padaugės darbo vyno be GN ženklinimo kontrolės srityje, ir į tai, kad, laikantis subsidiarumo principo, kai kurios iki šiol Europos Komisijos taikytos kontrolės priemonės bus patikėtos valstybėms narėms. Taigi, galutinis rezultatas išliks beveik nepakitęs.

| 1.5.43 | Nepritaria, kad būtų panaikintas draudimas vyną gaminti naudojant įvežtą misą, taip siekiant išvengti rizikos, kad bus falsifikuojamas vynas, iškreipta konkurencija ir padidės perteklius. Tai taip pat gali pakenkti kokybei ir trukdyti vartotojui nustatyti produkto kilmę, importo šalį bei gaminį identifikuoti. |
| --- | --- |

1.5.43

Nepritaria, kad būtų panaikintas draudimas vyną gaminti naudojant įvežtą misą, taip siekiant išvengti rizikos, kad bus falsifikuojamas vynas, iškreipta konkurencija ir padidės perteklius. Tai taip pat gali pakenkti kokybei ir trukdyti vartotojui nustatyti produkto kilmę, importo šalį bei gaminį identifikuoti.

| 1.5.44 | Mano, kad naujam sodinimui ir ateityje būtų taikomos sodinimo teisės siekiant išvengti rinkai neigiamo poveikio turinčio ES vynuogininkystės potencialo vystymosi. |
| --- | --- |

1.5.44

Mano, kad naujam sodinimui ir ateityje būtų taikomos sodinimo teisės siekiant išvengti rinkai neigiamo poveikio turinčio ES vynuogininkystės potencialo vystymosi.

| 1.5.45 | Mano, kad pripažįstant Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos patvirtintas vyno gamybos technologijas būtina skirti didesnį dėmesį Europos vyno gamybos tradicijų išsaugojimui. |
| --- | --- |

1.5.45

Mano, kad pripažįstant Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos patvirtintas vyno gamybos technologijas būtina skirti didesnį dėmesį Europos vyno gamybos tradicijų išsaugojimui.

| 1.5.46 | Mano, kad nėra būtina panaikinti minimalaus natūralaus alkoholio kiekio vyne reikalavimą. |
| --- | --- |

1.5.46

Mano, kad nėra būtina panaikinti minimalaus natūralaus alkoholio kiekio vyne reikalavimą.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Bendra naujojo vyno BRO vizija

| 2.1 | Komitetas siūlo tokį Europos vyno sektoriaus modelį, kuriuo būtų siekiama šio sektoriaus tvarumo gerinant patekimą į rinkas, stiprinant įtaką ir įtvirtinant padėtį pasaulinėse rinkose. Šis modelis būtų grindžiamas trimis ramsčiais: kokybės, konkurencingumo ir rinkos. |
| --- | --- |

2.1

Komitetas siūlo tokį Europos vyno sektoriaus modelį, kuriuo būtų siekiama šio sektoriaus tvarumo gerinant patekimą į rinkas, stiprinant įtaką ir įtvirtinant padėtį pasaulinėse rinkose. Šis modelis būtų grindžiamas trimis ramsčiais: kokybės, konkurencingumo ir rinkos.

| 2.2 | Pritaria saikingo vyno vartojimo modeliui, pirmenybę suteikiant informavimui apie teigiamą vyno poveikį sveikatai ir jo sąsajas su kultūra, ir šių aspektų propagavimui bei pritaria Europos žemės ūkio produktų gamybos modeliui, kuris remiasi kokybe, tradicijomis, atskirų vietovių ypatumais ir tradicine kultūra. |
| --- | --- |

2.2

Pritaria saikingo vyno vartojimo modeliui, pirmenybę suteikiant informavimui apie teigiamą vyno poveikį sveikatai ir jo sąsajas su kultūra, ir šių aspektų propagavimui bei pritaria Europos žemės ūkio produktų gamybos modeliui, kuris remiasi kokybe, tradicijomis, atskirų vietovių ypatumais ir tradicine kultūra.

| 2.3 | Ragina suderinti ir suteikti nuoseklumo visoms su šiuo sektoriumi susijusioms Bendrijos politikos kryptims — žemės ūkio, sveikatos, kokybės, biudžeto ir prekybos. |
| --- | --- |

2.3

Ragina suderinti ir suteikti nuoseklumo visoms su šiuo sektoriumi susijusioms Bendrijos politikos kryptims — žemės ūkio, sveikatos, kokybės, biudžeto ir prekybos.

| 2.4 | Mano, kad siekiant šiuos principus įgyvendinti, vyno BRO reformą reguliuojanti sistema ir su tuo susijusi finansinė pažyma turi būti nustatomos pagrindinį dėmesį skiriant kokybei, pardavimo apimčių didinimui ir komunikacijos bei propagavimo veiklos plėtojimui, tradicinių Europos vynininkystės ūkių išsaugojimui, žemės ūkio veiklos kaimo vietovėse puoselėjimui, žemėtvarkai ir esminiam vaidmeniui, kurį vynuogininkystė atlieka kai kuriose vietovėse gamtos apsaugos srityje. |
| --- | --- |

2.4

Mano, kad siekiant šiuos principus įgyvendinti, vyno BRO reformą reguliuojanti sistema ir su tuo susijusi finansinė pažyma turi būti nustatomos pagrindinį dėmesį skiriant kokybei, pardavimo apimčių didinimui ir komunikacijos bei propagavimo veiklos plėtojimui, tradicinių Europos vynininkystės ūkių išsaugojimui, žemės ūkio veiklos kaimo vietovėse puoselėjimui, žemėtvarkai ir esminiam vaidmeniui, kurį vynuogininkystė atlieka kai kuriose vietovėse gamtos apsaugos srityje.

| 2.5 | Perspėja, kad būtina prioritetine tvarka, veiksmingai ir horizontaliai (vykdant Europos politiką) užtikrinti, kad finansiniai ištekliai bus pakankami šiems principams įgyvendinti. |
| --- | --- |

2.5

Perspėja, kad būtina prioritetine tvarka, veiksmingai ir horizontaliai (vykdant Europos politiką) užtikrinti, kad finansiniai ištekliai bus pakankami šiems principams įgyvendinti.

Konkrečios rekomendacijos

| 2.6 | Mano, kad atsižvelgiant į vartojimo sumažėjimą Europoje, gamybos ir prekybos pusiausvyros struktūrinius sutrikimus Europos Sąjungoje bei pastaraisiais metais išryškėjusį Europos užimamos padėties sąlyginį pablogėjimą pasaulio mastu, vyno sektorių būtina reformuoti pasitelkus šio sektoriaus BRO. |
| --- | --- |

2.6

Mano, kad atsižvelgiant į vartojimo sumažėjimą Europoje, gamybos ir prekybos pusiausvyros struktūrinius sutrikimus Europos Sąjungoje bei pastaraisiais metais išryškėjusį Europos užimamos padėties sąlyginį pablogėjimą pasaulio mastu, vyno sektorių būtina reformuoti pasitelkus šio sektoriaus BRO.

| 2.7 | Pabrėžia, kad jokiu būdu negalima sumenkinti vynininkystės vaidmens siekiant išsaugoti žemės ūkį, kaimo vietoves, peizažą ir kultūrą bei vykdant žemėtvarkos darbus. Nereikia pamiršti ir žemdirbio vaidmens kuriant Europą. Būtent dėl šios priežasties, planuojant reformas, atsižvelgiant į sudėtingą viso Europos žemės ūkio sektoriaus padėtį, nedera apsiriboti vien ekonominiu aspektu. Todėl Komisijos pasiūlyme turi būti pateiktos socialinės ir socialinės ekonominės vizijos. Akivaizdu, kad ekonominiai ir liberalūs pasiūlymai masiškai naikinti vynuogynus ir nuo 2013 m. liberalizuoti naujų vynmedžių sodinimą prieštarauja žemės ūkio išsaugojimo ir žemėtvarkos principams, kadangi jie skatina atsisakyti vynuogių auginimo veiklos. |
| --- | --- |

2.7

Pabrėžia, kad jokiu būdu negalima sumenkinti vynininkystės vaidmens siekiant išsaugoti žemės ūkį, kaimo vietoves, peizažą ir kultūrą bei vykdant žemėtvarkos darbus. Nereikia pamiršti ir žemdirbio vaidmens kuriant Europą. Būtent dėl šios priežasties, planuojant reformas, atsižvelgiant į sudėtingą viso Europos žemės ūkio sektoriaus padėtį, nedera apsiriboti vien ekonominiu aspektu. Todėl Komisijos pasiūlyme turi būti pateiktos socialinės ir socialinės ekonominės vizijos. Akivaizdu, kad ekonominiai ir liberalūs pasiūlymai masiškai naikinti vynuogynus ir nuo 2013 m. liberalizuoti naujų vynmedžių sodinimą prieštarauja žemės ūkio išsaugojimo ir žemėtvarkos principams, kadangi jie skatina atsisakyti vynuogių auginimo veiklos.

| 2.8 | Tikisi, kad Europos Komisija užtikrins didesnę paramą vyno kokybės gerinimui palankių sąlygų neturinčiuose kalnų regionuose ir tuose regionuose, kurie yra diskriminuojami skiriant nacionalinių finansinių programų paramą. |
| --- | --- |

2.8

Tikisi, kad Europos Komisija užtikrins didesnę paramą vyno kokybės gerinimui palankių sąlygų neturinčiuose kalnų regionuose ir tuose regionuose, kurie yra diskriminuojami skiriant nacionalinių finansinių programų paramą.

| 2.9 | Siūlo, kad skubiai prireikus imtis priemonių, galinčių išspręsti Europos vyno sektoriaus problemas, visi į galutinį reformos dokumentą įtraukti pasiūlymai būtų įgyvendinami nuo pat pradžių, vienose srityse (propagavimas ir prekyba) imantis vis aktyvesnės veiklos, o kitose (rinkos priemonės) mažinant veiklos apimtis vadovaujantis dabartine finansine pažyma arba, jeigu reikia, padidinus biudžetą. |
| --- | --- |

2.9

Siūlo, kad skubiai prireikus imtis priemonių, galinčių išspręsti Europos vyno sektoriaus problemas, visi į galutinį reformos dokumentą įtraukti pasiūlymai būtų įgyvendinami nuo pat pradžių, vienose srityse (propagavimas ir prekyba) imantis vis aktyvesnės veiklos, o kitose (rinkos priemonės) mažinant veiklos apimtis vadovaujantis dabartine finansine pažyma arba, jeigu reikia, padidinus biudžetą.

| 2.10 | Pabrėžia būtinybę parengti pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama, kad Europos vyno gamybos padėtis pasaulinėse rinkose pagerėtų vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpiui. |
| --- | --- |

2.10

Pabrėžia būtinybę parengti pasiūlymą, kuriuo būtų siekiama, kad Europos vyno gamybos padėtis pasaulinėse rinkose pagerėtų vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpiui.

| 2.11 | Pabrėžia būtinybę išsaugoti finansinę pažymą su dabar numatytu biudžetu. |
| --- | --- |

2.11

Pabrėžia būtinybę išsaugoti finansinę pažymą su dabar numatytu biudžetu.

| 2.12 | Siūlo, kad visose su vyno sektoriumi susijusiose Bendrijos politikos srityse — žemės ūkio, mokesčių, prekybos, sveikatos ir biudžeto — veikla būtų vykdoma bendradarbiaujant, koordinuotai ir darniai. |
| --- | --- |

2.12

Siūlo, kad visose su vyno sektoriumi susijusiose Bendrijos politikos srityse — žemės ūkio, mokesčių, prekybos, sveikatos ir biudžeto — veikla būtų vykdoma bendradarbiaujant, koordinuotai ir darniai.

| 2.13 | Pabrėžia, kad vyno gamybos technologijos jokiu būdu neturi klaidinti vartotojo, iškraipant dabartinę gamybos praktiką, kuria grindžiama vartotojų nuomonė apie kokybę, ir pakenkiant Europos regionams, kurie vyną gamina pagal tradicines gamybos technologijas, orientuotas į galutinę produkto kokybę, ir kurie tokiu būdu išsaugo geriausias Europos Sąjungos vyno gaminimo tradicijas. |
| --- | --- |

2.13

Pabrėžia, kad vyno gamybos technologijos jokiu būdu neturi klaidinti vartotojo, iškraipant dabartinę gamybos praktiką, kuria grindžiama vartotojų nuomonė apie kokybę, ir pakenkiant Europos regionams, kurie vyną gamina pagal tradicines gamybos technologijas, orientuotas į galutinę produkto kokybę, ir kurie tokiu būdu išsaugo geriausias Europos Sąjungos vyno gaminimo tradicijas.

| 2.14 | Pritaria, kad būtų sukurta priemonė, vadinama „nacionaliniu paketu“, tačiau ši priemonė neturi tapti prielaida BŽŪP renacionalizacijai, reikalauja, kad būtų sudarytas išsamus ir konkretus sąrašas priemonių, kurias ES leis finansuoti panaudojant šį nacionalinį paketą, ir prašo, kad valdant šiuos fondus būtų laikomasi regionų subsidiarumo principo. |
| --- | --- |

2.14

Pritaria, kad būtų sukurta priemonė, vadinama „nacionaliniu paketu“, tačiau ši priemonė neturi tapti prielaida BŽŪP renacionalizacijai, reikalauja, kad būtų sudarytas išsamus ir konkretus sąrašas priemonių, kurias ES leis finansuoti panaudojant šį nacionalinį paketą, ir prašo, kad valdant šiuos fondus būtų laikomasi regionų subsidiarumo principo.

| 2.15 | Siūlo Europos Komisijai, siekiant tarptautinio „geografinės nuorodos“ sąvokos pripažinimo, imtis aktyvesnių veiksmų ginant ir propaguojant šių vynų išskirtinumą, vadovaujantis PPO pasirašytų sutarčių (TRIPs) intelektinės nuosavybės aspektais. |
| --- | --- |

2.15

Siūlo Europos Komisijai, siekiant tarptautinio „geografinės nuorodos“ sąvokos pripažinimo, imtis aktyvesnių veiksmų ginant ir propaguojant šių vynų išskirtinumą, vadovaujantis PPO pasirašytų sutarčių (TRIPs) intelektinės nuosavybės aspektais.

| 2.16 | Siūlo, kad ženklinimo taisyklėmis būtų siekiama aiškiai ir glaustai informuoti vartotoją, suteikiant pirmenybę diferenciacijai ir neužmirštant tokių aspektų, kaip būtinos patikimumo garantijos kai kurių aukštesnės kokybės vynų gamybos atveju. Šias garantijas privalės užtikrinti atitinkamos kontrolės sistemos. Taigi, pagrindinis ženklinimo aiškumo tikslas turėtų būti suteikti vartotojui informaciją apie produktą, naudojamų sąvokų pagalba tiksliai perteikiant įvairių gamybos technologijų skirtumus. |
| --- | --- |

2.16

Siūlo, kad ženklinimo taisyklėmis būtų siekiama aiškiai ir glaustai informuoti vartotoją, suteikiant pirmenybę diferenciacijai ir neužmirštant tokių aspektų, kaip būtinos patikimumo garantijos kai kurių aukštesnės kokybės vynų gamybos atveju. Šias garantijas privalės užtikrinti atitinkamos kontrolės sistemos. Taigi, pagrindinis ženklinimo aiškumo tikslas turėtų būti suteikti vartotojui informaciją apie produktą, naudojamų sąvokų pagalba tiksliai perteikiant įvairių gamybos technologijų skirtumus.

| 2.17 | Siūlo, kad priklausomai nuo nacionalinių dotacijų apimčių, būtų tęsiamos vynuogynų perplanavimo ir konversijos programos ir kad būtų pasinaudota veiksmingiausiais vynininkystės modeliais siekiant šių programų tikslų ir vykdant jų kontrolę. |
| --- | --- |

2.17

Siūlo, kad priklausomai nuo nacionalinių dotacijų apimčių, būtų tęsiamos vynuogynų perplanavimo ir konversijos programos ir kad būtų pasinaudota veiksmingiausiais vynininkystės modeliais siekiant šių programų tikslų ir vykdant jų kontrolę.

| 2.18 | Pabrėžia būtinybę ES rūšinio vyno sąvoką, pagrįstą geografine kilme (rūšinis vynas pkr — rūšinis vynas pagamintas konkrečiame regione), paskleisti tarptautiniu mastu. Šią koncepciją reikia patvirtinti, įtvirtinti, propaguoti ir atskleisti jos vertę. |
| --- | --- |

2.18

Pabrėžia būtinybę ES rūšinio vyno sąvoką, pagrįstą geografine kilme (rūšinis vynas pkr — rūšinis vynas pagamintas konkrečiame regione), paskleisti tarptautiniu mastu. Šią koncepciją reikia patvirtinti, įtvirtinti, propaguoti ir atskleisti jos vertę.

| 2.19 | Mano, kad Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos patvirtintų vyno gamybos technologijų naudojimas neturi būti įteisintas automatiškai, neatlikus deramų, tik moksliniais kriterijais pagrįstų mokslinių tyrimų ir eksperimentų. |
| --- | --- |

2.19

Mano, kad Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos patvirtintų vyno gamybos technologijų naudojimas neturi būti įteisintas automatiškai, neatlikus deramų, tik moksliniais kriterijais pagrįstų mokslinių tyrimų ir eksperimentų.

| 2.20 | Atkreipia dėmesį, kad kokybės, prekybos ir propagavimo politika turi būti viena iš svarbiausių vyno BRO finansinėje pažymoje numatytų lėšų panaudojimo sričių. |
| --- | --- |

2.20

Atkreipia dėmesį, kad kokybės, prekybos ir propagavimo politika turi būti viena iš svarbiausių vyno BRO finansinėje pažymoje numatytų lėšų panaudojimo sričių.

| 2.21 | Siūlo ir ragina vykdyti propagavimo politiką, rengiant informavimo akcijas ne tik apie saikingą ir atsakingą vyno vartojimą, bet ir apie kokybe besiremiantį Europos žemės ūkio produktų gamybos modelį, jo savybes, sąsajas su atskirų vietovių tradicijomis, ryšius su kultūra, istorija ir tautų tradicijomis. Komitetas tikisi, kad šių tikslų padės siekti BRO ekonominės paramos sistema, taip pat ir kitos ES jau sukurtos ar numatytos priemonės, skirtos skatinti žemės ūkio produktų vartojimą. |
| --- | --- |

2.21

Siūlo ir ragina vykdyti propagavimo politiką, rengiant informavimo akcijas ne tik apie saikingą ir atsakingą vyno vartojimą, bet ir apie kokybe besiremiantį Europos žemės ūkio produktų gamybos modelį, jo savybes, sąsajas su atskirų vietovių tradicijomis, ryšius su kultūra, istorija ir tautų tradicijomis. Komitetas tikisi, kad šių tikslų padės siekti BRO ekonominės paramos sistema, taip pat ir kitos ES jau sukurtos ar numatytos priemonės, skirtos skatinti žemės ūkio produktų vartojimą.

| 2.22 | Ypač palankiai vertina nuostatą Europos Sąjungos teritorijoje rengti informavimo akcijas apie atsakingą ir saikingą alkoholio vartojimą ir pageidauja, kad šioje srityje būtų vykdomos iniciatyvos, taip pat ir vietos lygiu, kuriose dalyvautų vietos valdžios institucijos, mokymo įstaigos, universitetai ir asociacijos. |
| --- | --- |

2.22

Ypač palankiai vertina nuostatą Europos Sąjungos teritorijoje rengti informavimo akcijas apie atsakingą ir saikingą alkoholio vartojimą ir pageidauja, kad šioje srityje būtų vykdomos iniciatyvos, taip pat ir vietos lygiu, kuriose dalyvautų vietos valdžios institucijos, mokymo įstaigos, universitetai ir asociacijos.

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/7

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje“

(2007/C 57/02)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Biologinės įvairovės mažėjimo sustabdymas iki 2010 m. ir jos išsaugojimas ateityje. Ekosistemų funkcijų išsaugojimas žmonių gerovei“ ir jo priedus, ypač veiksmų planą (COM(2006) 216 final);

atsižvelgdamas į2005 m. gruodžio 2 d. Europos Komisijos sprendimą konsultuotis su juo pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalį;

atsižvelgdamas į2006 m. balandžio 25 d. biuro sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos ir į 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos;

atsižvelgdamas į2003 m. vasario 12 d. RK nuomonę dėl Europos Komisijos komunikato „Teminės dirvožemio apsaugos strategijos link“ — CdR 190/2002 fin (1);

atsižvelgdamas į2005 m. lapkričio 17 d. RK nuomonę dėl vietos ir regionų valdžios institucijų įnašo kovojant su klimato kaita — CdR 215/2005 fin;

atsižvelgdamas į2006 m. balandžio 26 d. pasiūlymą priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (COM(2005) 505 final — 2005/0211 (COD)) ir į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Teminė jūrų aplinkos apsaugos ir išsaugojimo strategija“ (COM(2005) 504 final) — CdR 46/2006 fin;

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 159/2006 rev. 1), kurį 2006 m. spalio 6 d. priėmė Tvarios plėtros komisija (pranešėjas Wim Van Gelder, Olandijos Zelandijos provincijos Karalienės komisaras, NL-ELP);

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6-7 d. (gruodžio 6 d. posėdis), priėmė vieningai šią nuomonę.

Regionų komiteto pozicija ir rekomendacijos

Regionų komitetas

1.   Bendrosios pastabos

| 1.1 | palankiai vertina šį Komunikatą ir siūlomą veiksmų planą. Juose tiksliai aprašoma dabartinė padėtis ir siūlomos priemonės, kurios padės įgyvendinti 2010 m. tikslus. Komisijos analizę vertindamas kaip teisingą, Regionų komitetas vis dėlto apgailestauja, kad ji skelbiama pavėluotai; |
| --- | --- |

1.1

palankiai vertina šį Komunikatą ir siūlomą veiksmų planą. Juose tiksliai aprašoma dabartinė padėtis ir siūlomos priemonės, kurios padės įgyvendinti 2010 m. tikslus. Komisijos analizę vertindamas kaip teisingą, Regionų komitetas vis dėlto apgailestauja, kad ji skelbiama pavėluotai;

| 1.2 | laikosi nuomonės, kad biologinė įvairovė — neatsiejama regiono savitumo dalis, ir pabrėžia, kad nuo jos priklauso gyvenimo ir sveikatos kokybė, laisvalaikio veiklos ir turizmo vystymas, taip pat regioninių produktų gamyba ir regioninių paslaugų teikimas; |
| --- | --- |

1.2

laikosi nuomonės, kad biologinė įvairovė — neatsiejama regiono savitumo dalis, ir pabrėžia, kad nuo jos priklauso gyvenimo ir sveikatos kokybė, laisvalaikio veiklos ir turizmo vystymas, taip pat regioninių produktų gamyba ir regioninių paslaugų teikimas;

| 1.3 | atkreipia dėmesį, kad į Europos Sąjungą įstojus dešimčiai naujų valstybių narių, padaugėjo rūšių ir labai vertingų ekosistemų; |
| --- | --- |

1.3

atkreipia dėmesį, kad į Europos Sąjungą įstojus dešimčiai naujų valstybių narių, padaugėjo rūšių ir labai vertingų ekosistemų;

| 1.4 | palankiai vertina2006 m. kovo 23-24 d. Tarybos išvadas, kuriose raginama 2010 m. tikslus įtraukti į visas politikos kryptis, formuojamas pagal Lisabonos darbotvarkę. Regionuose įgyvendinant kaimo vystymo planus paaiškėjo, kad atotrūkį tarp ekonomikos ir biologinės įvairovės galima įveikti; |
| --- | --- |

1.4

palankiai vertina2006 m. kovo 23-24 d. Tarybos išvadas, kuriose raginama 2010 m. tikslus įtraukti į visas politikos kryptis, formuojamas pagal Lisabonos darbotvarkę. Regionuose įgyvendinant kaimo vystymo planus paaiškėjo, kad atotrūkį tarp ekonomikos ir biologinės įvairovės galima įveikti;

| 1.5 | pabrėžia, kad, nors biologinės įvairovės vertė pripažįstama vieningai, jos ekonominė vertė vertinama nepakankamai. Ilgainiui biologinė įvairovė taps esmine sveikatos, aukšto gyvenimo lygio ir užimtumo sąlyga; |
| --- | --- |

1.5

pabrėžia, kad, nors biologinės įvairovės vertė pripažįstama vieningai, jos ekonominė vertė vertinama nepakankamai. Ilgainiui biologinė įvairovė taps esmine sveikatos, aukšto gyvenimo lygio ir užimtumo sąlyga;

| 1.6 | primygtinai reikalauja, kad suinteresuotos šalys kurtų partnerystes, o piliečiams (visų pirma, vaikams), valdžios institucijoms ir verslo pasauliui būtų teikiama informacija apie biologinės įvairovės reikšmę. Taip būtų galima sutelkti visuomenės pastangas išsaugoti biologinę įvairovę ir ilgam išsaugoti ekosistemas; |
| --- | --- |

1.6

primygtinai reikalauja, kad suinteresuotos šalys kurtų partnerystes, o piliečiams (visų pirma, vaikams), valdžios institucijoms ir verslo pasauliui būtų teikiama informacija apie biologinės įvairovės reikšmę. Taip būtų galima sutelkti visuomenės pastangas išsaugoti biologinę įvairovę ir ilgam išsaugoti ekosistemas;

| 1.7 | apgailestauja, kad, nepaisant visų valstybių narių politinių įsipareigojimų, 2010 m. tikslus bus galima įgyvendinti dar negreitai, ir primygtinai reikalauja biologinę įvairovę įtraukti į visų valdžios lygių politinius prioritetus; |
| --- | --- |

1.7

apgailestauja, kad, nepaisant visų valstybių narių politinių įsipareigojimų, 2010 m. tikslus bus galima įgyvendinti dar negreitai, ir primygtinai reikalauja biologinę įvairovę įtraukti į visų valdžios lygių politinius prioritetus;

| 1.8 | palankiai vertina vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą, kuri rodo, kad galima sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ir atkurti buveines (žr. priedą — CdR 159/2006 priedą); |
| --- | --- |

1.8

palankiai vertina vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą, kuri rodo, kad galima sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ir atkurti buveines (žr. priedą — CdR 159/2006 priedą);

2.   Biologinė įvairovė Europos Sąjungoje

| 2.1 | apgailestauja, kad 2007-2013 m. finansinėse perspektyvose 2010 m. tikslams (visų prima „Natura 2000“ iniciatyvai ir kaimo vystymui) finansuoti skiriama per mažai ES lėšų. Todėl Komitetas ragina valstybes nares skirti savo regionams ir savivaldybėms lėšas, reikalingas biologinei įvairovei jų teritorijoje išsaugoti ir atkurti, visų pirma siekiant išsaugoti „Natura 2000“ tinklo vietoves. Be to, Komitetas ragina struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas skirti projektams, kurie turės teigiamos įtakos biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

2.1

apgailestauja, kad 2007-2013 m. finansinėse perspektyvose 2010 m. tikslams (visų prima „Natura 2000“ iniciatyvai ir kaimo vystymui) finansuoti skiriama per mažai ES lėšų. Todėl Komitetas ragina valstybes nares skirti savo regionams ir savivaldybėms lėšas, reikalingas biologinei įvairovei jų teritorijoje išsaugoti ir atkurti, visų pirma siekiant išsaugoti „Natura 2000“ tinklo vietoves. Be to, Komitetas ragina struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas skirti projektams, kurie turės teigiamos įtakos biologinei įvairovei;

| 2.2 | atkreipia dėmesį, kad „Natura 2000“ ekologinį tinklą bus galima sėkmingai sukurti ir išsaugoti, jei regionams pavyks surasti tinkamą pusiausvyrą tarp principo „iš viršaus į apačią“ ir lankstumo, reikalingo šiam tinklui sukurti. Būtina priimti vieningus valdymo kriterijus visoms tinklo vietovėms; |
| --- | --- |

2.2

atkreipia dėmesį, kad „Natura 2000“ ekologinį tinklą bus galima sėkmingai sukurti ir išsaugoti, jei regionams pavyks surasti tinkamą pusiausvyrą tarp principo „iš viršaus į apačią“ ir lankstumo, reikalingo šiam tinklui sukurti. Būtina priimti vieningus valdymo kriterijus visoms tinklo vietovėms;

| 2.3 | pabrėžia, kad, norint ilgam išsaugoti ekosistemas, būtina į šį tinklą įtraukti kuo daugiau vietovių, tarp jų ir jūros aplinką, ir pritaria nuomonei, kad reikalingas tankus tinklas, nes klimato kaita daro poveikį buveinėms ir rūšims; taip pat siūlo buferinėse zonose ir ekologiniuose koridoriuose įgyvendinti išsaugojimo priemones, kurios užtikrins tinkle dalyvaujančių vietovių gyvybingumą; |
| --- | --- |

2.3

pabrėžia, kad, norint ilgam išsaugoti ekosistemas, būtina į šį tinklą įtraukti kuo daugiau vietovių, tarp jų ir jūros aplinką, ir pritaria nuomonei, kad reikalingas tankus tinklas, nes klimato kaita daro poveikį buveinėms ir rūšims; taip pat siūlo buferinėse zonose ir ekologiniuose koridoriuose įgyvendinti išsaugojimo priemones, kurios užtikrins tinkle dalyvaujančių vietovių gyvybingumą;

| 2.4 | pastebi, kad Europos Sąjungos politika ir Bendrijos teisės aktai saugo biologinę įvairovę, tačiau daugelis valstybių narių juos dar nepakankamai gerai įgyvendina, taiko ir kontroliuoja, o nustatant naujas biologines įvairovės vietas, nepakankamai skiria dėmesio apribojimams, skirtiems darniai plėtrai užtikrinti; |
| --- | --- |

2.4

pastebi, kad Europos Sąjungos politika ir Bendrijos teisės aktai saugo biologinę įvairovę, tačiau daugelis valstybių narių juos dar nepakankamai gerai įgyvendina, taiko ir kontroliuoja, o nustatant naujas biologines įvairovės vietas, nepakankamai skiria dėmesio apribojimams, skirtiems darniai plėtrai užtikrinti;

| 2.5 | rekomenduoja suderinti biologinei įvairovei skirtus europinius, nacionalinius, regioninius ir vietinius planus; |
| --- | --- |

2.5

rekomenduoja suderinti biologinei įvairovei skirtus europinius, nacionalinius, regioninius ir vietinius planus;

| 2.6 | pabrėžia, kad, turint omeny tai, jog daugelio veiksmų programose valstybėms narėms numatytų atlikti priemonių negalima veiksmingai įgyvendinti be vietos ir regionų valdžios institucijų pagalbos ir jų dalyvavimo, reikėtų, kad naujajame, su biologine įvairove susijusios politikos formavimo procese, aktyviai dalyvautų regionų ir komunų atstovai ir kad jiems būtų skirti būtini ištekliai; |
| --- | --- |

2.6

pabrėžia, kad, turint omeny tai, jog daugelio veiksmų programose valstybėms narėms numatytų atlikti priemonių negalima veiksmingai įgyvendinti be vietos ir regionų valdžios institucijų pagalbos ir jų dalyvavimo, reikėtų, kad naujajame, su biologine įvairove susijusios politikos formavimo procese, aktyviai dalyvautų regionų ir komunų atstovai ir kad jiems būtų skirti būtini ištekliai;

| 2.7 | supranta, kokią įtaką biologinei įvairovei Europos Sąjungoje daro žemės ūkis. Žemės ūkio veiklos poveikis priklauso nuo to, kaip žemė yra naudojama. Ši veikla gali, viena vertus, biologinės įvairovės požiūriu būti labai naudinga ir sukurti saugias sąlygas daugeliui rūšių, tačiau gali būti ir pražūtinga, jei naikinamos buveinės ir teršiama aplinka. Komitetas pažymi, kad žemės ūkiui nuolat skiriama didelė Europos Sąjungos biudžeto dalis, todėl ES turi svertus, kuriais gali reguliuoti žemės naudojimą žemės ūkio sektoriuje. Jis prašo, kad 2008 m., kuomet numatyta patikslinti 2007-2013 m. finansines perspektyvas, daug daugiau lėšų būtų skirta tvariam žemės ūkiui ir gamtovaizdžio išsaugojimui; |
| --- | --- |

2.7

supranta, kokią įtaką biologinei įvairovei Europos Sąjungoje daro žemės ūkis. Žemės ūkio veiklos poveikis priklauso nuo to, kaip žemė yra naudojama. Ši veikla gali, viena vertus, biologinės įvairovės požiūriu būti labai naudinga ir sukurti saugias sąlygas daugeliui rūšių, tačiau gali būti ir pražūtinga, jei naikinamos buveinės ir teršiama aplinka. Komitetas pažymi, kad žemės ūkiui nuolat skiriama didelė Europos Sąjungos biudžeto dalis, todėl ES turi svertus, kuriais gali reguliuoti žemės naudojimą žemės ūkio sektoriuje. Jis prašo, kad 2008 m., kuomet numatyta patikslinti 2007-2013 m. finansines perspektyvas, daug daugiau lėšų būtų skirta tvariam žemės ūkiui ir gamtovaizdžio išsaugojimui;

| 2.8 | prašo Komisijos ir valstybių narių įvertinti, kokią įtaką dabartinės subsidijos daro biologinei įvairovei, ir panaikinti biologinei įvairovei ir ekosistemų funkcijoms kenkiančias priemones, taip pat ragina dažniau taikyti biologinę įvairovę saugančias ekonomines priemones; |
| --- | --- |

2.8

prašo Komisijos ir valstybių narių įvertinti, kokią įtaką dabartinės subsidijos daro biologinei įvairovei, ir panaikinti biologinei įvairovei ir ekosistemų funkcijoms kenkiančias priemones, taip pat ragina dažniau taikyti biologinę įvairovę saugančias ekonomines priemones;

| 2.9 | manytų, kad biologinės įvairovės klausimas turėtų būti aktualus ne tik įgyvendinant aplinkosaugos politiką. Šis klausimas turėtų būti nagrinėjamas įgyvendinant ir kitas Europos ir nacionalinės politikos kryptis, visų pirma transporto, energijos, žemės ūkio, žuvininkystės, turizmo ir mokslinių tyrimų politiką, taip pat pramonės ir regioninę politiką; |
| --- | --- |

2.9

manytų, kad biologinės įvairovės klausimas turėtų būti aktualus ne tik įgyvendinant aplinkosaugos politiką. Šis klausimas turėtų būti nagrinėjamas įgyvendinant ir kitas Europos ir nacionalinės politikos kryptis, visų pirma transporto, energijos, žemės ūkio, žuvininkystės, turizmo ir mokslinių tyrimų politiką, taip pat pramonės ir regioninę politiką;

| 2.10 | labai gerai supranta, kokia svarbi yra jūra ir pakrantės vandenys, kuriuose susitelkusi beveik pusė visos Europos biologinės įvairovės, ir ragina geriau informuoti valdžios institucijas ir šalis, kurių veikla yra susijusi su jūrų biologinės įvairovės politika. Todėl Komitetas pabrėžia, kad reikėtų paspartinti Direktyvos dėl jūrų buveinių įgyvendinimą, sustabdyti žuvų pergaudymą tiek Europos vandenyse, tiek ir už jų ribų, ir biologinės įvairovės klausimą būtinai įtraukti į būsimą ES jūrų politiką; |
| --- | --- |

2.10

labai gerai supranta, kokia svarbi yra jūra ir pakrantės vandenys, kuriuose susitelkusi beveik pusė visos Europos biologinės įvairovės, ir ragina geriau informuoti valdžios institucijas ir šalis, kurių veikla yra susijusi su jūrų biologinės įvairovės politika. Todėl Komitetas pabrėžia, kad reikėtų paspartinti Direktyvos dėl jūrų buveinių įgyvendinimą, sustabdyti žuvų pergaudymą tiek Europos vandenyse, tiek ir už jų ribų, ir biologinės įvairovės klausimą būtinai įtraukti į būsimą ES jūrų politiką;

| 2.11 | pastebi, kad galimybės priimti europinius teritorijų planavimo sprendimus yra ribotos, kadangi ši politikos sritis (be kurios neįsivaizduojamas biologinės įvairovės išsaugojimas ir atkūrimas) priklauso valstybių narių kompetencijai. Komitetas primygtinai reikalauja, kad nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos, priimdamos su teritorijų planavimu susijusius sprendimus, daug dėmesio skirtų biologinės įvairovės aspektui ir būtinai atliktų strateginį galimų pasekmių aplinkai įvertinimą; |
| --- | --- |

2.11

pastebi, kad galimybės priimti europinius teritorijų planavimo sprendimus yra ribotos, kadangi ši politikos sritis (be kurios neįsivaizduojamas biologinės įvairovės išsaugojimas ir atkūrimas) priklauso valstybių narių kompetencijai. Komitetas primygtinai reikalauja, kad nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos, priimdamos su teritorijų planavimu susijusius sprendimus, daug dėmesio skirtų biologinės įvairovės aspektui ir būtinai atliktų strateginį galimų pasekmių aplinkai įvertinimą;

| 2.12 | yra įsitikinęs, kad formuojant ir įgyvendinant kovos su invazinėmis svetimomis rūšimis politiką būtų galima veiksmingiau taikyti ir įgyvendinti galiojančius teisės aktus. Komitetas ragina į šį procesą labiau įtraukti regionus; |
| --- | --- |

2.12

yra įsitikinęs, kad formuojant ir įgyvendinant kovos su invazinėmis svetimomis rūšimis politiką būtų galima veiksmingiau taikyti ir įgyvendinti galiojančius teisės aktus. Komitetas ragina į šį procesą labiau įtraukti regionus;

| 2.13 | palankiai vertina projektus sukurti visuotinę, invazinėms svetimoms rūšims skirtą ES strategiją, taip pat planus įdiegti išankstinio įspėjimo sistemą; tačiau nurodo, kad, turint omenyje nepakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, privaloma išvengti naujos administracinės naštos kūrimo; |
| --- | --- |

2.13

palankiai vertina projektus sukurti visuotinę, invazinėms svetimoms rūšims skirtą ES strategiją, taip pat planus įdiegti išankstinio įspėjimo sistemą; tačiau nurodo, kad, turint omenyje nepakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, privaloma išvengti naujos administracinės naštos kūrimo;

| 2.14 | rekomenduoja parengti pagrindų teisės aktus kartu su svetimų rūšių sąrašais, nustatančius įvežimo, prekybos ir šių rūšių laikymo taisykles, kad ši veikla Europoje būtų koordinuota ir vieninga; taip pat pabrėžia, kad atliekant poveikio aplinkai įvertinimus būtina ištirti projektų, kurių tikslas — invazinių svetimų rūšių introdukcija arba jų naudojimas, poveikį; |
| --- | --- |

2.14

rekomenduoja parengti pagrindų teisės aktus kartu su svetimų rūšių sąrašais, nustatančius įvežimo, prekybos ir šių rūšių laikymo taisykles, kad ši veikla Europoje būtų koordinuota ir vieninga; taip pat pabrėžia, kad atliekant poveikio aplinkai įvertinimus būtina ištirti projektų, kurių tikslas — invazinių svetimų rūšių introdukcija arba jų naudojimas, poveikį;

| 2.15 | primena, kad biologinės įvairovės, ypač floros ir faunos rūšių, išsaugojimas, neturėtų užkirsti kelio jų naudojimui, jeigu jis yra tinkamai reglamentuotas, stebimas ir atliekamas tvariu būdu; |
| --- | --- |

2.15

primena, kad biologinės įvairovės, ypač floros ir faunos rūšių, išsaugojimas, neturėtų užkirsti kelio jų naudojimui, jeigu jis yra tinkamai reglamentuotas, stebimas ir atliekamas tvariu būdu;

| 2.16 | rekomenduoja, išduodant leidimus naudoti genetiškai modifikuotus organizmus ir juos pateikti, griežtai laikytis atsargumo principo; |
| --- | --- |

2.16

rekomenduoja, išduodant leidimus naudoti genetiškai modifikuotus organizmus ir juos pateikti, griežtai laikytis atsargumo principo;

3.   ES ir biologinė įvairovė pasaulyje

| 3.1 | pabrėžia, kad sprendimai, priimti Biologinės įvairovės konvencijos šalių aštuntojoje konferencijoje, kuri 2006 m. kovo mėn. vyko Kuritiboje (Brazilija), atspindi didelę pažangą. Žinodamas, kad devintoji konferencija, kuriai pirmininkaus Vokietija, 2008 m. pradžioje vyks Bonoje, RK ragina ES ir valstybes nares pasinaudoti šia proga ir pateikti Komisijos komunikato dėl biologinės įvairovės įvertinimą bei surengti posėdį, į kurį būtų labiau įtrauktos vietos ir regionų valdžios institucijos, pasitelkiant ir joms atstovaujančias nacionalines asociacijas; |
| --- | --- |

3.1

pabrėžia, kad sprendimai, priimti Biologinės įvairovės konvencijos šalių aštuntojoje konferencijoje, kuri 2006 m. kovo mėn. vyko Kuritiboje (Brazilija), atspindi didelę pažangą. Žinodamas, kad devintoji konferencija, kuriai pirmininkaus Vokietija, 2008 m. pradžioje vyks Bonoje, RK ragina ES ir valstybes nares pasinaudoti šia proga ir pateikti Komisijos komunikato dėl biologinės įvairovės įvertinimą bei surengti posėdį, į kurį būtų labiau įtrauktos vietos ir regionų valdžios institucijos, pasitelkiant ir joms atstovaujančias nacionalines asociacijas;

| 3.2 | palankiai vertina kai kurių regionų pavyzdį pagalbos vystymuisi srityje, nes jie savo patirtį, sukauptą sprendžiant biologinės įvairovės klausimus, perduoda regionams partneriams ir remia šiuose regionuose įgyvendinamas priemones, skirtas biologinei įvairovei skatinti (žr. priedą); |
| --- | --- |

3.2

palankiai vertina kai kurių regionų pavyzdį pagalbos vystymuisi srityje, nes jie savo patirtį, sukauptą sprendžiant biologinės įvairovės klausimus, perduoda regionams partneriams ir remia šiuose regionuose įgyvendinamas priemones, skirtas biologinei įvairovei skatinti (žr. priedą);

| 3.3 | pažymi, kad už biologinės įvairovės išsaugojimą Europos Sąjunga yra atsakinga visam pasauliui. Komitetas tai supranta ir rekomenduoja šią atsakomybę turėti omenyje įgyvendinant prekybos ir vystymo politiką; |
| --- | --- |

3.3

pažymi, kad už biologinės įvairovės išsaugojimą Europos Sąjunga yra atsakinga visam pasauliui. Komitetas tai supranta ir rekomenduoja šią atsakomybę turėti omenyje įgyvendinant prekybos ir vystymo politiką;

4.   Biologinė įvairovė ir klimato kaita

| 4.1 | supranta, kad biologinei įvairovei išsaugoti skirta politika neduos realių rezultatų, jei klimato kaitai sumažinti visame pasaulyje nebus imtasi daug darbo pareikalausiančių politinių priemonių. Komitetas mano, kad Kioto protokolo reikalavimų nevykdančios valstybės narės privalo kuo greičiau pradėti juos vykdyti. Be to, Komitetas manytų esant reikalinga sudaryti aukštus reikalavimus nustatančią tarptautinę konvenciją dėl kovos su klimato kaita, kurią turėtų pasirašyti pagrindinės valstybės gamintojos ir gamybos sektoriai; |
| --- | --- |

4.1

supranta, kad biologinei įvairovei išsaugoti skirta politika neduos realių rezultatų, jei klimato kaitai sumažinti visame pasaulyje nebus imtasi daug darbo pareikalausiančių politinių priemonių. Komitetas mano, kad Kioto protokolo reikalavimų nevykdančios valstybės narės privalo kuo greičiau pradėti juos vykdyti. Be to, Komitetas manytų esant reikalinga sudaryti aukštus reikalavimus nustatančią tarptautinę konvenciją dėl kovos su klimato kaita, kurią turėtų pasirašyti pagrindinės valstybės gamintojos ir gamybos sektoriai;

| 4.2 | rekomenduoja regionuose pradėti mokslinius tyrimus dėl klimato kaitos padarinių; |
| --- | --- |

4.2

rekomenduoja regionuose pradėti mokslinius tyrimus dėl klimato kaitos padarinių;

| 4.3 | pažymi, kad, bandant įveikti klimato kaitos padarinius, gali būti naudinga išplėtoti biologinio kuro politiką, tačiau ši kova neduos teigiamų rezultatų, jei nebus numatyta priemonių, kuriomis būtų smarkiai mažinamas bendras kuro suvartojimas, ir jei nebus naudojamos tik tos žaliavos, technologijos ir augalai, kurie nekelia grėsmės vienos šalies ar viso pasaulio biologinei įvairovei, ir jei žemės ūkio paskirties žemės plotai nebus plečiami į didelės biologinės vertės ekosistemas; |
| --- | --- |

4.3

pažymi, kad, bandant įveikti klimato kaitos padarinius, gali būti naudinga išplėtoti biologinio kuro politiką, tačiau ši kova neduos teigiamų rezultatų, jei nebus numatyta priemonių, kuriomis būtų smarkiai mažinamas bendras kuro suvartojimas, ir jei nebus naudojamos tik tos žaliavos, technologijos ir augalai, kurie nekelia grėsmės vienos šalies ar viso pasaulio biologinei įvairovei, ir jei žemės ūkio paskirties žemės plotai nebus plečiami į didelės biologinės vertės ekosistemas;

5.   Žinios

| 5.1 | pabrėžia, kad labai svarbu Europoje ir visame pasaulyje skleisti ir gilinti žinias biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus naudojimo srityje. Tokių žinių suteiktų valstybių narių ir regionų keitimasis patirtimi (žr. priedą); taigi, reikia stiprinti biologinės įvairovės duomenų keitimąsi visais lygmenimis, ypatingai atsižvelgiant į regionų ir vietos duomenis ir panaudojant GIS (geografinės informacijos sistemos) priemones ir erdvinių duomenų infrastruktūrą (EDI); |
| --- | --- |

5.1

pabrėžia, kad labai svarbu Europoje ir visame pasaulyje skleisti ir gilinti žinias biologinės įvairovės išsaugojimo ir tvaraus naudojimo srityje. Tokių žinių suteiktų valstybių narių ir regionų keitimasis patirtimi (žr. priedą); taigi, reikia stiprinti biologinės įvairovės duomenų keitimąsi visais lygmenimis, ypatingai atsižvelgiant į regionų ir vietos duomenis ir panaudojant GIS (geografinės informacijos sistemos) priemones ir erdvinių duomenų infrastruktūrą (EDI);

| 5.2 | pabrėžia, kad žinios (visų pirma jūrininkų) apie biologinę įvairovę yra skurdžios, ir rekomenduoja šią padėtį keisti; |
| --- | --- |

5.2

pabrėžia, kad žinios (visų pirma jūrininkų) apie biologinę įvairovę yra skurdžios, ir rekomenduoja šią padėtį keisti;

| 5.3 | nurodo, kad be mokslinių žinių, kurias mini Komisija, reikėtų skirti daugiau dėmesio žmonių, gyvenančių atitinkamose vietovėse, žinioms ir kompetencijai, ir rekomenduoja apjungti mokslines ir savarankiškai įgytas žinias. Komitetas ragina žinias skleisti ir vaikams; |
| --- | --- |

5.3

nurodo, kad be mokslinių žinių, kurias mini Komisija, reikėtų skirti daugiau dėmesio žmonių, gyvenančių atitinkamose vietovėse, žinioms ir kompetencijai, ir rekomenduoja apjungti mokslines ir savarankiškai įgytas žinias. Komitetas ragina žinias skleisti ir vaikams;

| 5.4 | rekomenduoja apibrėžti komunikacijos strategijas, siekiant padidinti informuotumą ir išvystyti atsakomybės jausmą visais lygmenimis ir visose srityse, kad visi piliečiai stengtųsi saugoti biologinę įvairovę bei paskatinti mokslo bendruomenės ir valdžios institucijų informacijos mainus. |
| --- | --- |

5.4

rekomenduoja apibrėžti komunikacijos strategijas, siekiant padidinti informuotumą ir išvystyti atsakomybės jausmą visais lygmenimis ir visose srityse, kad visi piliečiai stengtųsi saugoti biologinę įvairovę bei paskatinti mokslo bendruomenės ir valdžios institucijų informacijos mainus.

6.   Keturios pagrindinės pagalbinės priemonės

Tinkamas finansavimas

| 6.1 | pažymi, kad iš „LIFE+“ programos ir moksliniams tyrimams skirto biudžeto biologinei įvairovei bus skiriama labai nedaug lėšų. Be to, esama pavojaus, kad valstybės narės neatsižvelgs į biologinės įvairovės svarbą naudodamosi struktūriniais fondais; |
| --- | --- |

6.1

pažymi, kad iš „LIFE+“ programos ir moksliniams tyrimams skirto biudžeto biologinei įvairovei bus skiriama labai nedaug lėšų. Be to, esama pavojaus, kad valstybės narės neatsižvelgs į biologinės įvairovės svarbą naudodamosi struktūriniais fondais;

| 6.2 | pastebi, kad Komunikate iškelti aukšti siekiai nesutampa su jiems įgyvendinti numatytomis priemonėmis; |
| --- | --- |

6.2

pastebi, kad Komunikate iškelti aukšti siekiai nesutampa su jiems įgyvendinti numatytomis priemonėmis;

ES sprendimų priėmimo proceso gerinimas

| 6.3 | pritaria pažangioms idėjoms skirti daugiau dėmesio biologinei įvairovei ES sprendimų priėmimo procesui ir rekomenduoja įtraukti biologinę įvairovę į kitas politikos sritis ir numatyti konkrečius įpareigojimus. Komitetas pritaria veiksmų planui, kuriame numatoma į šį procesą įtraukti ne tik valstybes nares, bet ir regionus; |
| --- | --- |

6.3

pritaria pažangioms idėjoms skirti daugiau dėmesio biologinei įvairovei ES sprendimų priėmimo procesui ir rekomenduoja įtraukti biologinę įvairovę į kitas politikos sritis ir numatyti konkrečius įpareigojimus. Komitetas pritaria veiksmų planui, kuriame numatoma į šį procesą įtraukti ne tik valstybes nares, bet ir regionus;

Partnerystės skatinimas

| 6.4 | yra įsitikinęs, kad Europos Sąjungoje bus skatinami bendradarbiavimo ryšiai. Būtent regionai galėtų atlikti šią bendradarbiavimo veiklą. Komitetas primena, kad įgyvendinant ES programas sukaupta vertingos bendradarbiavimo patirties ir gauta gerų rezultatų (žr. priedą); |
| --- | --- |

6.4

yra įsitikinęs, kad Europos Sąjungoje bus skatinami bendradarbiavimo ryšiai. Būtent regionai galėtų atlikti šią bendradarbiavimo veiklą. Komitetas primena, kad įgyvendinant ES programas sukaupta vertingos bendradarbiavimo patirties ir gauta gerų rezultatų (žr. priedą);

| 6.5 | pabrėžia būtinybę įtraukti žemės sklypų savininkus, siekiant užtikrinti biologinės įvairovės apsaugą naudojant tokias priemones kaip bendradarbiavimo susitarimai; |
| --- | --- |

6.5

pabrėžia būtinybę įtraukti žemės sklypų savininkus, siekiant užtikrinti biologinės įvairovės apsaugą naudojant tokias priemones kaip bendradarbiavimo susitarimai;

Visuomenės švietimas, sąmoningumo ir dalyvavimo skatinimas

| 6.6 | pabrėžia, kad reikėtų aktyvesnio visuomenės dalyvavimo. Jei piliečiai nesupras biologinės įvairovės ir ekosistemų svarbos, projektai gali neatnešti pageidaujamų rezultatų. Taigi, Komitetas rekomenduoja pilietinėms iniciatyvoms skirti daugiau ES ir valstybės lėšų; |
| --- | --- |

6.6

pabrėžia, kad reikėtų aktyvesnio visuomenės dalyvavimo. Jei piliečiai nesupras biologinės įvairovės ir ekosistemų svarbos, projektai gali neatnešti pageidaujamų rezultatų. Taigi, Komitetas rekomenduoja pilietinėms iniciatyvoms skirti daugiau ES ir valstybės lėšų;

| 6.7 | rekomenduoja, pasitelkiant
  „Countdown 2010“
  ir
  „Beautiful Europe“
  iniciatyvas, parengti komunikacijos strategiją, skirtą valstybėms narėms, nevyriausybinėms organizacijoms ir vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios uždavinys — skatinti įgyvendinti 2010 m. tikslus; |
| --- | --- |

6.7

rekomenduoja, pasitelkiant
  „Countdown 2010“
  ir
  „Beautiful Europe“
  iniciatyvas, parengti komunikacijos strategiją, skirtą valstybėms narėms, nevyriausybinėms organizacijoms ir vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios uždavinys — skatinti įgyvendinti 2010 m. tikslus;

7.   Priežiūra, vertinimas ir persvarstymas

| 7.1 | remia valstybių narių ir privataus sektoriaus bendradarbiavimą ir pabrėžia, kad piliečiai ir savanoriai visoje Europoje yra aktyviai įtraukiami į biologinės įvairovės priežiūrą; |
| --- | --- |

7.1

remia valstybių narių ir privataus sektoriaus bendradarbiavimą ir pabrėžia, kad piliečiai ir savanoriai visoje Europoje yra aktyviai įtraukiami į biologinės įvairovės priežiūrą;

| 7.2 | ragina skatinti valstybes nares pateikti savo politikos rezultatus taip, kad jie būtų suprantami ir įdomūs piliečiams ir atspindėtų regionų veiklą; |
| --- | --- |

7.2

ragina skatinti valstybes nares pateikti savo politikos rezultatus taip, kad jie būtų suprantami ir įdomūs piliečiams ir atspindėtų regionų veiklą;

| 7.3 | nurodo, kad regioninė priežiūra turėtų tapti nacionalinės ir tarptautinės priežiūros ir vertinimo pagrindu. Šiuo tikslu reikia sukurti veiksmingą stebėsenos sistemą, paremtą šios srities rodikliais ir periodinėmis ataskaitomis; |
| --- | --- |

7.3

nurodo, kad regioninė priežiūra turėtų tapti nacionalinės ir tarptautinės priežiūros ir vertinimo pagrindu. Šiuo tikslu reikia sukurti veiksmingą stebėsenos sistemą, paremtą šios srities rodikliais ir periodinėmis ataskaitomis;

8.   Vizija

| 8.1 | palankiai vertina pasiūlymą suformuoti visapusišką ES biologinės įvairovės ateities viziją ir pabrėžia, kad į šią veiklą labai svarbu įtraukti regionus; |
| --- | --- |

8.1

palankiai vertina pasiūlymą suformuoti visapusišką ES biologinės įvairovės ateities viziją ir pabrėžia, kad į šią veiklą labai svarbu įtraukti regionus;

| 8.2 | pageidautų naujoviškos biologinės įvairovės problemos sprendimo vizijos, kuri apimtų ir po 2010 m. eisiančius metus ir kurioje būtų pabrėžiamas teigiamas ekosistemų vaidmuo aplinkai (gamtovaizdžiui). |
| --- | --- |

8.2

pageidautų naujoviškos biologinės įvairovės problemos sprendimo vizijos, kuri apimtų ir po 2010 m. eisiančius metus ir kurioje būtų pabrėžiamas teigiamas ekosistemų vaidmuo aplinkai (gamtovaizdžiui).

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  OL C 128, 2003 5 29, p. 43.

1

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/11

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui — Ataskaita apie nacionalinių priemonių įgyvendinimą dėl genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais

(2007/C 57/03)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui — Ataskaita apie nacionalinių priemonių įgyvendinimą dėl genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais (COM (2006) 104 final),

atsižvelgdamas į2005 m. gruodžio 2 d. Europos Komisijos sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi, pasikonsultuoti su Komitetu šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į2006 m. balandžio 25 d. Komiteto biuro sprendimą pavesti Tvarios plėtros komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

atsižvelgdamas į2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1),

atsižvelgdamas į2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 178/2002, nustatantį maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (2),

atsižvelgdamas į2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/220/EEB (3),

atsižvelgdamas į Europos Parlamento rezoliuciją dėl koegzistencijos tarp genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų ir įprastų bei ekologiškų kultūrinių augalų (2003/2098(INI),

atsižvelgdamas į2003 m. liepos 23 d. Komisijos Rekomendaciją 2003/556/EB dėl nacionalinių strategijų kūrimo ir geriausios praktikos gairių siekiant užtikrinti genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvį su tradiciniu ir ekologiniu būdu auginamais pasėliais,

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę savo iniciatyva dėl Koegzistencijos tarp genetiškai modifikuotų kultūrinių augalų ir įprastų bei ekologiškų kultūrinių augalų, priimtą 2004 m. gruodžio 16 d. (4)

atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 149/2006 rev. 2), kurį 2006 m. spalio 6 d. priėmė Tvarios plėtros komisija (pranešėjas Pietro Marrazzo, Lazio regiono pirmininkas (IT/ESP);

1.   kadangi:

| 1.1 | Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui — Ataskaita apie nacionalinių priemonių įgyvendinimą dėl genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais (COM(2006) 104 final, toliau „ataskaita“) aplinkosauginiai ir sanitariniai genetiškai modifikuotų (GM) pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais aspektai yra atskirti nuo ekonominių tokio sambūvio aspektų; |
| --- | --- |

1.1

Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui — Ataskaita apie nacionalinių priemonių įgyvendinimą dėl genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais (COM(2006) 104 final, toliau „ataskaita“) aplinkosauginiai ir sanitariniai genetiškai modifikuotų (GM) pasėlių sambūvio su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais aspektai yra atskirti nuo ekonominių tokio sambūvio aspektų;

| 1.2 | Rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai vertinimas yra tik vienas iš Direktyvoje 2001/18/EB nustatytos išleidimo GM produktą išleisti į aplinką išdavimo tvarkos etapų. Šioje tvarkoje numatytos konkrečios sambūvio priemones, kurių įgyvendinimas yra privalomas; |
| --- | --- |

1.2

Rizikos žmonių sveikatai ir aplinkai vertinimas yra tik vienas iš Direktyvoje 2001/18/EB nustatytos išleidimo GM produktą išleisti į aplinką išdavimo tvarkos etapų. Šioje tvarkoje numatytos konkrečios sambūvio priemones, kurių įgyvendinimas yra privalomas;

| 1.3 | Nagrinėjamoje nuomonėje diskusiją dėl sambūvio, kuris remiasi ekonominiais aspektais, siekiama orientuoti į apsisaugojimo klausimus, kaip to reikalauja atsargumo principas. Tradiciniai arba ekologiški pasėliai taip pat yra aplinkos dalis todėl juos būtina išsaugoti laikantis atsargumo principo. Juk 2004 m. pasibaigus Europos moratoriumo dėl GM produktų importo galiojimui, visoje Europos Sąjungoje padaugės prašymų dėl leidimų naudoti GM produktus išdavimo, todėl jau dabar būtina užkirsti kelią negrįžtamiems procesams ir spekuliacinei veiklai; |
| --- | --- |

1.3

Nagrinėjamoje nuomonėje diskusiją dėl sambūvio, kuris remiasi ekonominiais aspektais, siekiama orientuoti į apsisaugojimo klausimus, kaip to reikalauja atsargumo principas. Tradiciniai arba ekologiški pasėliai taip pat yra aplinkos dalis todėl juos būtina išsaugoti laikantis atsargumo principo. Juk 2004 m. pasibaigus Europos moratoriumo dėl GM produktų importo galiojimui, visoje Europos Sąjungoje padaugės prašymų dėl leidimų naudoti GM produktus išdavimo, todėl jau dabar būtina užkirsti kelią negrįžtamiems procesams ir spekuliacinei veiklai;

| 1.4 | Tam, kad būtų tinkamai įgyvendintas sambūvis, reikia tinkamai suderinti sanitarinius ir aplinkosauginius bei ekonominius aspektus. Norėdami įgyvendinti sambūvį taip, kad būtų užtikrintas visų žemdirbystės formų (tradicinės, ekologinės ir genetiškai modifikuotos) išlikimas, privalome atsižvelgti į kiekvienam iš šių metodų keliamus reikalavimus. Kiekviena žemdirbystės forma — tradicinė, ekologinė ar genetiškai modifikuota, turi būti vienodai pripažįstama dėl konkrečios jos vertės, o ne dėl ekonominio jos pranašumo, kitaip pati sąvoka „sambūvis“ netenka savo prasmės; |
| --- | --- |

1.4

Tam, kad būtų tinkamai įgyvendintas sambūvis, reikia tinkamai suderinti sanitarinius ir aplinkosauginius bei ekonominius aspektus. Norėdami įgyvendinti sambūvį taip, kad būtų užtikrintas visų žemdirbystės formų (tradicinės, ekologinės ir genetiškai modifikuotos) išlikimas, privalome atsižvelgti į kiekvienam iš šių metodų keliamus reikalavimus. Kiekviena žemdirbystės forma — tradicinė, ekologinė ar genetiškai modifikuota, turi būti vienodai pripažįstama dėl konkrečios jos vertės, o ne dėl ekonominio jos pranašumo, kitaip pati sąvoka „sambūvis“ netenka savo prasmės;

| 1.5 | 2006 m. balandžio 4–5–6 d. vykusioje Vienos konferencijoje ES atsisakė vienareikšmės pozicijos sambūvio klausimu ir nusprendė leisti patiems žemdirbiams pasirinkti žemdirbystės formą — tradicinę, ekologinę ar GM.. Tokios pozicijos pasirinkimą lėmė du argumentai: valstybių narių teritorijų įvairovė ir tai, kad iki šiol atliktų bandymų rezultatai labai skirtingi; |
| --- | --- |

1.5

2006 m. balandžio 4–5–6 d. vykusioje Vienos konferencijoje ES atsisakė vienareikšmės pozicijos sambūvio klausimu ir nusprendė leisti patiems žemdirbiams pasirinkti žemdirbystės formą — tradicinę, ekologinę ar GM.. Tokios pozicijos pasirinkimą lėmė du argumentai: valstybių narių teritorijų įvairovė ir tai, kad iki šiol atliktų bandymų rezultatai labai skirtingi;

| 1.6 | Todėl pati rinka susireguliuos ir tai lems vartotojai, laisvai pasirinkdami, pirkti ar nepirkti GM produktus; |
| --- | --- |

1.6

Todėl pati rinka susireguliuos ir tai lems vartotojai, laisvai pasirinkdami, pirkti ar nepirkti GM produktus;

| 1.7 | 2006 m. birželio 19 d. įvyko techniniams klausimams aptarti skirtas posėdis, o 2006 m. liepos 3 d. Direktyvos 2001/18/EB nuostatoms svarstyti skirtas posėdis, kuriuose dalyvavo kompetentingos šios srities nacionalinės valdžios institucijos. Kitame posėdyje, kurį numatyta surengti 2007 m. sausio mėn., tęsis diskusijos dėl bulvių, kukurūzų BT11 ir kukurūzų 1570; |
| --- | --- |

1.7

2006 m. birželio 19 d. įvyko techniniams klausimams aptarti skirtas posėdis, o 2006 m. liepos 3 d. Direktyvos 2001/18/EB nuostatoms svarstyti skirtas posėdis, kuriuose dalyvavo kompetentingos šios srities nacionalinės valdžios institucijos. Kitame posėdyje, kurį numatyta surengti 2007 m. sausio mėn., tęsis diskusijos dėl bulvių, kukurūzų BT11 ir kukurūzų 1570;

| 1.8 | Šių diskusijų išvadose vieningai teigiama, kad reikia pratęsti diskusijas dėl sveikatos ir aplinkos apsaugos problemų. Septynios valstybės narės iš aštuonių dar kartą pabrėžė esminį atsargumo principo vaidmenį. Aštuonios iš devynių valstybės narės pateikė pastabų dėl kukurūzų BT11, į kurias Europos maisto saugos tarnyba (EMST) neatsižvelgė. Svarstant kukurūzų 1570 klausimą, aštuonios iš devynių valstybės narės apgailestavo, kad trūksta mokslinių tyrimų duomenų apie jų poveikį aplinkai. Pagaliau, EMST neatsižvelgė į septynių valstybių narių iš devynių pareikštą kritiką dėl kontrolės planų; |
| --- | --- |

1.8

Šių diskusijų išvadose vieningai teigiama, kad reikia pratęsti diskusijas dėl sveikatos ir aplinkos apsaugos problemų. Septynios valstybės narės iš aštuonių dar kartą pabrėžė esminį atsargumo principo vaidmenį. Aštuonios iš devynių valstybės narės pateikė pastabų dėl kukurūzų BT11, į kurias Europos maisto saugos tarnyba (EMST) neatsižvelgė. Svarstant kukurūzų 1570 klausimą, aštuonios iš devynių valstybės narės apgailestavo, kad trūksta mokslinių tyrimų duomenų apie jų poveikį aplinkai. Pagaliau, EMST neatsižvelgė į septynių valstybių narių iš devynių pareikštą kritiką dėl kontrolės planų;

| 1.9 | Europos teisės aktuose visuomet pabrėžiama, kad būtina nuolat stebėti, ar nekyla potencialių pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai. Todėl pasėlių sambūvį argumentuoti vien tik ekonominiais jo aspektais reikštų prieštarauti šiai nuostatai. |
| --- | --- |

1.9

Europos teisės aktuose visuomet pabrėžiama, kad būtina nuolat stebėti, ar nekyla potencialių pavojų žmonių sveikatai ir aplinkai. Todėl pasėlių sambūvį argumentuoti vien tik ekonominiais jo aspektais reikštų prieštarauti šiai nuostatai.

| 1.10 | Atsargumo principas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 178/2002 7 straipsnyje, yra rizikos valdymo analizės metodas, kuris gali būti taikomas potencialios rizikos atveju, kai dėl mokslinio neapibrėžtumo nėra galimybės atlikti išsamų a priori saugos įvertinimą. (2003 m. rugsėjo 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-236/01). |
| --- | --- |

1.10

Atsargumo principas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 178/2002 7 straipsnyje, yra rizikos valdymo analizės metodas, kuris gali būti taikomas potencialios rizikos atveju, kai dėl mokslinio neapibrėžtumo nėra galimybės atlikti išsamų a priori saugos įvertinimą. (2003 m. rugsėjo 9 d. Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-236/01).

| 1.11 | Pradinė atsargumo principo formuluotė rėmėsi tvaraus vystymosi principo nuostatomis. |
| --- | --- |

1.11

Pradinė atsargumo principo formuluotė rėmėsi tvaraus vystymosi principo nuostatomis.

| 1.12 | Tvaraus vystymosi principas gali būti apibrėžtas kaip žmogaus veiklos ir pasaulio biofizinės aplinkos sąveika, kurią būtina valdyti taip, kad būtų išlaikytas palankiausias žmonijos pažangos ir pasaulio biofizinės aplinkos apsaugos santykis. |
| --- | --- |

1.12

Tvaraus vystymosi principas gali būti apibrėžtas kaip žmogaus veiklos ir pasaulio biofizinės aplinkos sąveika, kurią būtina valdyti taip, kad būtų išlaikytas palankiausias žmonijos pažangos ir pasaulio biofizinės aplinkos apsaugos santykis.

| 1.13 | Tikslinga glaustai priminti atsargumo ir tvaraus vystymosi principų formuluotes, nes šių principų negalima atsieti nuo tinkamo žemės ūkio sistemų sambūvio įgyvendinimo. |
| --- | --- |

1.13

Tikslinga glaustai priminti atsargumo ir tvaraus vystymosi principų formuluotes, nes šių principų negalima atsieti nuo tinkamo žemės ūkio sistemų sambūvio įgyvendinimo.

| 1.14 | Reglamentas dėl unikalių identifikatorių (5), sprendimas dėl registrų (6) ir reglamentas dėl Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 įgyvendinimo leidžia praktikoje veiksmingai taikyti žemės ūkio sistemų sambūvio kriterijus ir užtikrina skaidrumą bei atsekamumą. |
| --- | --- |

1.14

Reglamentas dėl unikalių identifikatorių (5), sprendimas dėl registrų (6) ir reglamentas dėl Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 įgyvendinimo leidžia praktikoje veiksmingai taikyti žemės ūkio sistemų sambūvio kriterijus ir užtikrina skaidrumą bei atsekamumą.

| 1.15 | Reglamentą papildo ir patikslina reikalavimas ženklinti maisto produktus ir pašarus, kuriuose atsitiktinai, techniškai neišvengiami GMO kiekiai viršija nustatytą ženklinimo ribinę normą, taip užtikrinant jų atsekamumą. |
| --- | --- |

1.15

Reglamentą papildo ir patikslina reikalavimas ženklinti maisto produktus ir pašarus, kuriuose atsitiktinai, techniškai neišvengiami GMO kiekiai viršija nustatytą ženklinimo ribinę normą, taip užtikrinant jų atsekamumą.

| 1.16 | Atliekant išsamius vertinimus ir kontroliuojant riziką dar prieš imantis bet kokios produktų, pagamintų iš GMO, mokslinių tyrimų, gamybos ar pateikimo į rinką veiklos, bus atsižvelgta į atsargumo aspektą. |
| --- | --- |

1.16

Atliekant išsamius vertinimus ir kontroliuojant riziką dar prieš imantis bet kokios produktų, pagamintų iš GMO, mokslinių tyrimų, gamybos ar pateikimo į rinką veiklos, bus atsižvelgta į atsargumo aspektą.

| 1.17 | Niekada nebuvo bandoma slėpti žmonėms, galvijams ir aplinkai keliamos rizikos, nes apie ją nuolat primenama kiekvieno Bendrijos teisės akto konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

1.17

Niekada nebuvo bandoma slėpti žmonėms, galvijams ir aplinkai keliamos rizikos, nes apie ją nuolat primenama kiekvieno Bendrijos teisės akto konstatuojamojoje dalyje.

| 1.18 | Kad nauji genetiškai modifikuoti produktai būtų pateikti į rinką Europos Sąjungos teritorijoje, reikia ištirti atsitiktinio genetinio užteršimo žemės ūkyje riziką ir ekonomines genetiškai modifikuotų pasėlių įsimaišymo į nemodifikuotus pasėlius pasekmes ir į tai atsižvelgti. |
| --- | --- |

1.18

Kad nauji genetiškai modifikuoti produktai būtų pateikti į rinką Europos Sąjungos teritorijoje, reikia ištirti atsitiktinio genetinio užteršimo žemės ūkyje riziką ir ekonomines genetiškai modifikuotų pasėlių įsimaišymo į nemodifikuotus pasėlius pasekmes ir į tai atsižvelgti.

| 1.19 | Iki šiol Europos Sąjunga kiekvienai valstybei narei leido pradėti auginti ir nustatė tik nedaugelį genetiškai modifikuotų pasėlių rūšių. |
| --- | --- |

1.19

Iki šiol Europos Sąjunga kiekvienai valstybei narei leido pradėti auginti ir nustatė tik nedaugelį genetiškai modifikuotų pasėlių rūšių.

| 1.20 | Toks požiūris faktiškai įteisino laipsnišką genetiškai modifikuotų pasėlių paplitimą Europoje ir sulaukė daug griežtos kritikos dėl jų nesuderinamumo su kitomis kultūromis bei dėl to, kad neįrodyta, jog GMO poveikis aplinkai yra nekenksmingas genetinio paveldo įvairovei ir žmonių sveikatai. |
| --- | --- |

1.20

Toks požiūris faktiškai įteisino laipsnišką genetiškai modifikuotų pasėlių paplitimą Europoje ir sulaukė daug griežtos kritikos dėl jų nesuderinamumo su kitomis kultūromis bei dėl to, kad neįrodyta, jog GMO poveikis aplinkai yra nekenksmingas genetinio paveldo įvairovei ir žmonių sveikatai.

| 1.21 | Susirūpinimas dėl atsitiktinio užteršimo pavojaus atsispindi Bendrijos teisės aktuose: juose pripažinta, kad atsitiktinis OGM patekimas į ekologiškais ar įprastiniais metodais auginamus pasėlius yra „techniškai neišvengiamas“, todėl nulinio nuokrypio pasiekti neįmanoma. |
| --- | --- |

1.21

Susirūpinimas dėl atsitiktinio užteršimo pavojaus atsispindi Bendrijos teisės aktuose: juose pripažinta, kad atsitiktinis OGM patekimas į ekologiškais ar įprastiniais metodais auginamus pasėlius yra „techniškai neišvengiamas“, todėl nulinio nuokrypio pasiekti neįmanoma.

| 1.22 | Atsitiktinis užteršimas labai nuostolingas ekologiniais ir įprastiniais metodais auginamų pasėlių ūkiams dėl papildomų išlaidų taršai pašalinti, o jų produktai netenka ekologiškų produktų statuso, kadangi pagrindinis ekologiškumo ypatumas yra auginimo būdo ir derliaus grynumas. |
| --- | --- |

1.22

Atsitiktinis užteršimas labai nuostolingas ekologiniais ir įprastiniais metodais auginamų pasėlių ūkiams dėl papildomų išlaidų taršai pašalinti, o jų produktai netenka ekologiškų produktų statuso, kadangi pagrindinis ekologiškumo ypatumas yra auginimo būdo ir derliaus grynumas.

| 1.23 | Reikia laikytis principo, pagal kurį kiekvienam ūkininkui būtų užtikrinta teisė laisvai vykdyti ūkinę veiklą numatant ne tik teisę laisvai pasirinkti ekonomiškai pranašiausią gamybos sistemą, bet ir būtinybę atskirti auginamus pasėlius siekiant išvengti bet kokios jų tarpusavio sąveikos. |
| --- | --- |

1.23

Reikia laikytis principo, pagal kurį kiekvienam ūkininkui būtų užtikrinta teisė laisvai vykdyti ūkinę veiklą numatant ne tik teisę laisvai pasirinkti ekonomiškai pranašiausią gamybos sistemą, bet ir būtinybę atskirti auginamus pasėlius siekiant išvengti bet kokios jų tarpusavio sąveikos.

| 1.24 | Be to, reikia ginti vartotojo teisę laisvai pasirinkti perkamus produktus, išsaugant produkto grynumą tiek jam patenkant į rinką, tiek ir ankstesniame etape, tai yra, auginimo proceso metu, užtikrinant žemės ūkio produktų gamybos grandinės atsekamumą ir apsisaugant nuo taršos. |
| --- | --- |

1.24

Be to, reikia ginti vartotojo teisę laisvai pasirinkti perkamus produktus, išsaugant produkto grynumą tiek jam patenkant į rinką, tiek ir ankstesniame etape, tai yra, auginimo proceso metu, užtikrinant žemės ūkio produktų gamybos grandinės atsekamumą ir apsisaugant nuo taršos.

| 1.25 | Europos Sąjungoje gali būti auginami ir pateikiami į rinką tik patvirtinti GMO. Sveikatos ir aplinkos apsaugos aspektus reglamentuoja Direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų. |
| --- | --- |

1.25

Europos Sąjungoje gali būti auginami ir pateikiami į rinką tik patvirtinti GMO. Sveikatos ir aplinkos apsaugos aspektus reglamentuoja Direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų.

| 1.26 | Direktyvos 2001/18/EB 26a straipsnis, įterptas ją iš dalies keičiančiu Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, ragina valstybes nares imtis reikalingų sambūvio priemonių, kad būtų išvengta atsitiktinio GMO patekimo į kitus produktus; tačiau ši nuostata nėra privaloma. |
| --- | --- |

1.26

Direktyvos 2001/18/EB 26a straipsnis, įterptas ją iš dalies keičiančiu Reglamentu (EB) Nr. 1829/2003, ragina valstybes nares imtis reikalingų sambūvio priemonių, kad būtų išvengta atsitiktinio GMO patekimo į kitus produktus; tačiau ši nuostata nėra privaloma.

| 1.27 | Direktyvos 2001/18/EB 22 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės negali drausti, riboti ar trukdyti pateikti į rinką patvirtintus GM produktus. |
| --- | --- |

1.27

Direktyvos 2001/18/EB 22 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės negali drausti, riboti ar trukdyti pateikti į rinką patvirtintus GM produktus.

| 1.28 | 2003 m. liepos 23 d. Komisijos Rekomendacijoje 2003/556/EB pateiktos svarbiausios gairės. Konstatuojamosios dalies teiginiuose Komisija:






  a) | pabrėžia, kad „Direktyvos 2001/18/EB nustatytoje sutikimo išdavimo tvarkoje yra numatytos tinkamos sambūvio priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti aplinka ir žmonių sveikatą; šių priemonių įgyvendinimas yra privalomas“; |
| --- | --- | --- |

1.28

2003 m. liepos 23 d. Komisijos Rekomendacijoje 2003/556/EB pateiktos svarbiausios gairės. Konstatuojamosios dalies teiginiuose Komisija:

a)

pabrėžia, kad „Direktyvos 2001/18/EB nustatytoje sutikimo išdavimo tvarkoje yra numatytos tinkamos sambūvio priemonės, kuriomis siekiama apsaugoti aplinka ir žmonių sveikatą; šių priemonių įgyvendinimas yra privalomas“;

| b) | reiškia susirūpinimą rizika, susijusia su netinkamu sambūvio priemonių įgyvendinimu, galima ekonomine žala ir genetiškai modifikuotų pasėlių kryžminimosi su kitokiais pasėliais pasekmėmis bei nurodo, kad, siekiant išvengti tokio kryžminimosi, labai svarbu įgyvendinti pačias tinkamiausias valdymo priemones; |
| --- | --- |

b)

reiškia susirūpinimą rizika, susijusia su netinkamu sambūvio priemonių įgyvendinimu, galima ekonomine žala ir genetiškai modifikuotų pasėlių kryžminimosi su kitokiais pasėliais pasekmėmis bei nurodo, kad, siekiant išvengti tokio kryžminimosi, labai svarbu įgyvendinti pačias tinkamiausias valdymo priemones;

| c) | rekomenduoja kiekvienai valstybei narei „sukurti nacionalines strategijas ir taikyti geriausias praktikas“, atitinkančias jų teritorijoms būdingas žemdirbystės sąlygas. |
| --- | --- |

c)

rekomenduoja kiekvienai valstybei narei „sukurti nacionalines strategijas ir taikyti geriausias praktikas“, atitinkančias jų teritorijoms būdingas žemdirbystės sąlygas.

| 1.29 | Tuo būdu, „nulinio nuokrypio“ prielaida atmetama kaip neįgyvendinama. Vis dėlto, įgyvendinti sambūvį reikia, tačiau atsargiai laikantis geriausios praktikos pavyzdžių ir siekiant vengti galimų negrįžtamų procesų. |
| --- | --- |

1.29

Tuo būdu, „nulinio nuokrypio“ prielaida atmetama kaip neįgyvendinama. Vis dėlto, įgyvendinti sambūvį reikia, tačiau atsargiai laikantis geriausios praktikos pavyzdžių ir siekiant vengti galimų negrįžtamų procesų.

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6 d., priėmė šią nuomonę.

2.   Regionų komiteto nuomonė

Regionų komitetas

2.1   Preliminarios pastabos

Pabrėžia toliau minėtus aspektus ir juos laiko išankstine sąlyga siekiant tinkamai įgyvendinti žemės ūkio sistemų sambūvį ir užtikrinti biologinę žemės ūkio įvairovę:

2.1.1   Nepakankamas kontrolės lygis

| a) | mano, kad dabartinė kontrolės sistema nepakankamai veiksminga, ir primena2006 m. kovo 9 d. Taryboje įvykusios diskusijos dėl gairių išvadas. Šios diskusijos metu dauguma valstybių narių ragino patobulinti mokslinio vertinimo, kurį atlieka EMST, sistemą dėl leidimo naudoti GMO tvarkos; be to, jos apgailestavo, kad EMST nepakankamai aktyvi ir dažnai neatsižvelgia į mokslinius vertinimus, atliekamus pačiose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

a)

mano, kad dabartinė kontrolės sistema nepakankamai veiksminga, ir primena2006 m. kovo 9 d. Taryboje įvykusios diskusijos dėl gairių išvadas. Šios diskusijos metu dauguma valstybių narių ragino patobulinti mokslinio vertinimo, kurį atlieka EMST, sistemą dėl leidimo naudoti GMO tvarkos; be to, jos apgailestavo, kad EMST nepakankamai aktyvi ir dažnai neatsižvelgia į mokslinius vertinimus, atliekamus pačiose valstybėse narėse.

2.1.2   Netinkama rizikos vertinimo tvarka

| a) | pabrėžia, kad Direktyvoje 2001/18/EB numatytą rizikos vertinimą vykdo pats susijęs veikėjas, kuris pateikia į rinką genetiškai modifikuotą produktą, o valstybių narių įgaliotosios institucijos ir EMST apsiriboja jo pateiktų duomenų tikslumo vertinimu; |
| --- | --- |

a)

pabrėžia, kad Direktyvoje 2001/18/EB numatytą rizikos vertinimą vykdo pats susijęs veikėjas, kuris pateikia į rinką genetiškai modifikuotą produktą, o valstybių narių įgaliotosios institucijos ir EMST apsiriboja jo pateiktų duomenų tikslumo vertinimu;

| b) | mano, kad, nustačius riziką, reikalinga paprastesnė ir griežtesnė GM produktui išduoto leidimo keitimo arba panaikinimo tvarka siekiant išvengti, kad kol nepriimtas sprendimas dėl leidimo panaikinimo arba pakeitimo, šie produktai ir toliau sąmoningai nebūtų pateikiami į rinką ar ribotam naudojimui; |
| --- | --- |

b)

mano, kad, nustačius riziką, reikalinga paprastesnė ir griežtesnė GM produktui išduoto leidimo keitimo arba panaikinimo tvarka siekiant išvengti, kad kol nepriimtas sprendimas dėl leidimo panaikinimo arba pakeitimo, šie produktai ir toliau sąmoningai nebūtų pateikiami į rinką ar ribotam naudojimui;

| c) | rekomenduoja sukurti naują produkto pateikimo į rinką ir į prekybos tinklą etapo kontrolės sistemą, kurioje būtų numatyta dviguba patikros procedūra, ir kuo rečiau taikoma Direktyvoje 2001/18/EB numatyta paprastesnė leidimų išdavimo tvarka. |
| --- | --- |

c)

rekomenduoja sukurti naują produkto pateikimo į rinką ir į prekybos tinklą etapo kontrolės sistemą, kurioje būtų numatyta dviguba patikros procedūra, ir kuo rečiau taikoma Direktyvoje 2001/18/EB numatyta paprastesnė leidimų išdavimo tvarka.

2.1.3   Netinkamas sėklų reglamentavimas

| a) | mano, kad pagrindinis diskusijos punktas yra genetiškai modifikuotų sėklų ribinės normos nustatymas, o sistemų sambūvis negalimas, jei naudojamos užterštos sėklos; |
| --- | --- |

a)

mano, kad pagrindinis diskusijos punktas yra genetiškai modifikuotų sėklų ribinės normos nustatymas, o sistemų sambūvis negalimas, jei naudojamos užterštos sėklos;

| b) | laikosi nuomonės, kad sambūvis yra metodas, suteikiantis galimybę auginti visų rūšių kultūras, tačiau jis būtų iš esmės neįmanomas, jei būtų leista naudoti užterštas kultūrų sėklas. |
| --- | --- |

b)

laikosi nuomonės, kad sambūvis yra metodas, suteikiantis galimybę auginti visų rūšių kultūras, tačiau jis būtų iš esmės neįmanomas, jei būtų leista naudoti užterštas kultūrų sėklas.

2.1.4   Ribinė 0,9 procentų norma yra per didelė, kad būtų galima apsaugoti įprastines ir ekologiškas žemės ūkio kultūras.

| a) | mano, kad sambūviui 0,9 procentų ribos nustatymas pakenktų ekologiškam auginimo metodo grynumui; |
| --- | --- |

a)

mano, kad sambūviui 0,9 procentų ribos nustatymas pakenktų ekologiškam auginimo metodo grynumui;

| b) | todėl mano, kad jei realiai neįmanoma visiškai nenukrypti, būtina stengtis, kad ekologiškai auginamoms kultūroms taikoma norma būtų kuo artimesnė nuliui, imantis priemonių. užkertančių kelią atsitiktiniam sambūviui ir taip mažinant techniškai neišvengiamą GM kultūrų sėklų įsimaišymo procentą; |
| --- | --- |

b)

todėl mano, kad jei realiai neįmanoma visiškai nenukrypti, būtina stengtis, kad ekologiškai auginamoms kultūroms taikoma norma būtų kuo artimesnė nuliui, imantis priemonių. užkertančių kelią atsitiktiniam sambūviui ir taip mažinant techniškai neišvengiamą GM kultūrų sėklų įsimaišymo procentą;

| c) | taip pat mano, kad 0,9 procentų ribinė norma yra per didelė ir įprastiniame žemės ūkyje, nes esant pakartotiniam, daug metų trunkančiam užterštumui gali greitai atsirasti ypač didelis aplinkos ir maisto produktų grandinės užterštumas. |
| --- | --- |

c)

taip pat mano, kad 0,9 procentų ribinė norma yra per didelė ir įprastiniame žemės ūkyje, nes esant pakartotiniam, daug metų trunkančiam užterštumui gali greitai atsirasti ypač didelis aplinkos ir maisto produktų grandinės užterštumas.

2.1.5   Apsaugos sąlygos čia nepakanka, tuo tarpu ji yra vienintelė kovos su rizika sveikatai ir aplinkai priemonė.

| a) | primena, kad Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnyje, siekiant uždrausti arba apriboti konkretaus GMO naudojimą, kaip tiesioginio atsargumo principo taikymo metodas yra numatyta apsaugos sąlyga, pagrįsta direktyvos konstatuojamosios dalies 4, 5, 6, 8.16, 19, 20, 22, ir 56 punktais; |
| --- | --- |

a)

primena, kad Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnyje, siekiant uždrausti arba apriboti konkretaus GMO naudojimą, kaip tiesioginio atsargumo principo taikymo metodas yra numatyta apsaugos sąlyga, pagrįsta direktyvos konstatuojamosios dalies 4, 5, 6, 8.16, 19, 20, 22, ir 56 punktais;

| b) | nurodo, kad dabartinė tvarka yra pernelyg sudėtinga ir tikisi, kad galimybė taikyti apsaugos sąlygą, kuri šiuo metu yra valstybių narių privilegija, bus, decentralizuojant administracinį valdymą ir perduodant įgaliojimus, taip pat suteikta regionų ir vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

b)

nurodo, kad dabartinė tvarka yra pernelyg sudėtinga ir tikisi, kad galimybė taikyti apsaugos sąlygą, kuri šiuo metu yra valstybių narių privilegija, bus, decentralizuojant administracinį valdymą ir perduodant įgaliojimus, taip pat suteikta regionų ir vietos valdžios institucijoms;

| c) | atkreipia dėmesį į tai, kad EB steigimo sutarties 95 str. 5 dalies nuostatos leistų taikyti iš esmės kitokias apsaugos priemones ir apgailestauja dėl Komisijos priimamų ribojančių sprendimų, prieštaraujančių šia nuostata besiremiančioms valstybių narių taikomoms priemonėms. |
| --- | --- |

c)

atkreipia dėmesį į tai, kad EB steigimo sutarties 95 str. 5 dalies nuostatos leistų taikyti iš esmės kitokias apsaugos priemones ir apgailestauja dėl Komisijos priimamų ribojančių sprendimų, prieštaraujančių šia nuostata besiremiančioms valstybių narių taikomoms priemonėms.

2.2   Bendros pastabos dėl Komisijos komunikato

| 2.2.1 | pabrėžia glaudaus valstybių narių bendradarbiavimo ir pasikeitimo mokslinių tyrimų, atliekamų sambūvio srityje, duomenimis svarbą; |
| --- | --- |

2.2.1

pabrėžia glaudaus valstybių narių bendradarbiavimo ir pasikeitimo mokslinių tyrimų, atliekamų sambūvio srityje, duomenimis svarbą;

| 2.2.2 | laiko būtina, kad sambūvio priemonės leistų išsaugoti žemdirbystės metodų ir būdų įvairovę, tuo pačiu ir ūkininkų bei vartotojų laisvę juos pasirinkti; |
| --- | --- |

2.2.2

laiko būtina, kad sambūvio priemonės leistų išsaugoti žemdirbystės metodų ir būdų įvairovę, tuo pačiu ir ūkininkų bei vartotojų laisvę juos pasirinkti;

| 2.2.3 | pabrėžia, kad suinteresuotiems subjektams ir piliečiams būtina pateikti išsamią ir objektyvią informaciją apie GMO ir sambūvį; |
| --- | --- |

2.2.3

pabrėžia, kad suinteresuotiems subjektams ir piliečiams būtina pateikti išsamią ir objektyvią informaciją apie GMO ir sambūvį;

| 2.2.4 | ypač pabrėžia faktą, kad Europos Sąjunga turi labai menką genetiškai modifikuotų pasėlių auginimo patirtį; |
| --- | --- |

2.2.4

ypač pabrėžia faktą, kad Europos Sąjunga turi labai menką genetiškai modifikuotų pasėlių auginimo patirtį;

| 2.2.5 | pritaria Komisijos siekiui gauti daugiau informacijos apie nacionalines atsakomybės sistemas ir jų sąsajas su sambūvio taisyklėmis; |
| --- | --- |

2.2.5

pritaria Komisijos siekiui gauti daugiau informacijos apie nacionalines atsakomybės sistemas ir jų sąsajas su sambūvio taisyklėmis;

| 2.2.6 | pabrėžia faktą, kad tik keturiose iš visų valstybių narių teisės aktus dėl sambūvio gali priimti regionai, o kitose valstybėse narėse už sambūvio priemonių įgyvendinimą yra atsakingos regionų ir/arba vietos valdžios institucijos; |
| --- | --- |

2.2.6

pabrėžia faktą, kad tik keturiose iš visų valstybių narių teisės aktus dėl sambūvio gali priimti regionai, o kitose valstybėse narėse už sambūvio priemonių įgyvendinimą yra atsakingos regionų ir/arba vietos valdžios institucijos;

| 2.2.7 | pabrėžia ir pritaria požiūriui, kurio laikosi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, savo nuomonėje dėl sambūvio tvirtindamas, kad gamtos draustiniams taikomas apsaugos priemones būtina reglamentuoti pagal floros ir faunos paplitimo vietovėms skirtą Direktyvą 92/43/EEB ir laukinių paukščių apsaugai skirtą Direktyvą 79/409/EEB, o kitas ekologiškai pažeidžiamas teritorijas reikia reglamentuoti nacionaliniu ir vietos lygiu. |
| --- | --- |

2.2.7

pabrėžia ir pritaria požiūriui, kurio laikosi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, savo nuomonėje dėl sambūvio tvirtindamas, kad gamtos draustiniams taikomas apsaugos priemones būtina reglamentuoti pagal floros ir faunos paplitimo vietovėms skirtą Direktyvą 92/43/EEB ir laukinių paukščių apsaugai skirtą Direktyvą 79/409/EEB, o kitas ekologiškai pažeidžiamas teritorijas reikia reglamentuoti nacionaliniu ir vietos lygiu.

| 2.2.8 | pabrėžia, kad Lazio provincijos plotuose, kuriuose buvo bandoma auginti GM pasėlius, valstybės atlikti tyrimai parodė, kad dirvoje, ypač tam tikromis dirvožemio ir klimato sąlygomis, gali likti genetiškai modifikuotų organizmų, kurie iš dirvos gali patekti į vandenis. |
| --- | --- |

2.2.8

pabrėžia, kad Lazio provincijos plotuose, kuriuose buvo bandoma auginti GM pasėlius, valstybės atlikti tyrimai parodė, kad dirvoje, ypač tam tikromis dirvožemio ir klimato sąlygomis, gali likti genetiškai modifikuotų organizmų, kurie iš dirvos gali patekti į vandenis.

| 2.2.9 | mano, kad tikrai išsamų ir objektyvų rizikos, susijusios su konkretaus GMO auginimu, vertinimą galima atlikti tik vietos lygiu atliekant specialius tyrimus; |
| --- | --- |

2.2.9

mano, kad tikrai išsamų ir objektyvų rizikos, susijusios su konkretaus GMO auginimu, vertinimą galima atlikti tik vietos lygiu atliekant specialius tyrimus;

| 2.2.10 | pabrėžia, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų nepritarė genetiškai modifikuotų pasėlių auginimui savo teritorijose, pasiskelbė „zonomis be GMO“ ir susivienijo į tinklus; pvz., 40 regionų ir vietos savivaldybių tinklas „zonos be GMO“, pavienės regionų valdžios institucijos net bandė įstatymiškai įteisinti savo kaip „zonų be GMO“ statusą. Tokios priemonės galimybę šiuo metu kaip tik svarsto Europos Teisingumo Teismas, kuris nagrinėja Komisijos ir Aukštutinės Austrijos žemės teisminį ginčą. |
| --- | --- |

2.2.10

pabrėžia, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų nepritarė genetiškai modifikuotų pasėlių auginimui savo teritorijose, pasiskelbė „zonomis be GMO“ ir susivienijo į tinklus; pvz., 40 regionų ir vietos savivaldybių tinklas „zonos be GMO“, pavienės regionų valdžios institucijos net bandė įstatymiškai įteisinti savo kaip „zonų be GMO“ statusą. Tokios priemonės galimybę šiuo metu kaip tik svarsto Europos Teisingumo Teismas, kuris nagrinėja Komisijos ir Aukštutinės Austrijos žemės teisminį ginčą.

2.3   Esami atskyrimo metodai ir tvarka

| 2.3.1 | pastebi, kad Komisija savo komunikate tvirtina, jog „GM pasėlių auginimo patirtis vis dar nedidelė“; |
| --- | --- |

2.3.1

pastebi, kad Komisija savo komunikate tvirtina, jog „GM pasėlių auginimo patirtis vis dar nedidelė“;

| 2.3.2 | pabrėžia, kad todėl nėra „esamų“ atskyrimo metodų ar praktikos, kuriais būtų galima remtis įgyvendinant rizikos nekeliantį sambūvį; |
| --- | --- |

2.3.2

pabrėžia, kad todėl nėra „esamų“ atskyrimo metodų ar praktikos, kuriais būtų galima remtis įgyvendinant rizikos nekeliantį sambūvį;

2.4   Proporcingumas

| 2.4.1 | pabrėžia, kad Komisijos rekomendacijoje 2003/556/EB yra nustatytas proporcingumo parametras, t. y., principas, pagal kurį sambūviui įgyvendinti taikomos priemonės privalo atitikti našumo ir ekonominio efektyvumo bei proporcingumo kriterijus; |
| --- | --- |

2.4.1

pabrėžia, kad Komisijos rekomendacijoje 2003/556/EB yra nustatytas proporcingumo parametras, t. y., principas, pagal kurį sambūviui įgyvendinti taikomos priemonės privalo atitikti našumo ir ekonominio efektyvumo bei proporcingumo kriterijus;

| 2.4.2 | tačiau pastebi, kad reglamento nustatytos „techniškai neišvengiamo“ įsimaišymo ženklinimo ribinės normos taikomos tik nustatant ribą, kurią viršijus yra privalomas ženklinimas, bet ne sambūvio ribai nustatyti; |
| --- | --- |

2.4.2

tačiau pastebi, kad reglamento nustatytos „techniškai neišvengiamo“ įsimaišymo ženklinimo ribinės normos taikomos tik nustatant ribą, kurią viršijus yra privalomas ženklinimas, bet ne sambūvio ribai nustatyti;

2.5   Reikalingi mastai

| 2.5.1 | pažymi, kad dėl sambūvio įgyvendinimo masto ataskaitoje sakoma, jog valstybės narės sambūvio priemonės taikė ne regionų lygiu, bet kiek įmanoma mažesniu mastu, ir didžioji jų dalis buvo skirta kaimynystėje esančių ūkių reglamentavimui; |
| --- | --- |

2.5.1

pažymi, kad dėl sambūvio įgyvendinimo masto ataskaitoje sakoma, jog valstybės narės sambūvio priemonės taikė ne regionų lygiu, bet kiek įmanoma mažesniu mastu, ir didžioji jų dalis buvo skirta kaimynystėje esančių ūkių reglamentavimui;

| 2.5.2 | todėl mano, kad dabar dar sunku spręsti, kokiu mastu būtų galima įgyvendinti priemones, kurios niekada nebuvo išbandytos plačiu mastu ir pakankamai ilgą laiką; |
| --- | --- |

2.5.2

todėl mano, kad dabar dar sunku spręsti, kokiu mastu būtų galima įgyvendinti priemones, kurios niekada nebuvo išbandytos plačiu mastu ir pakankamai ilgą laiką;

| 2.5.3 | pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinius mokslinius tyrimus ir esamas įstatyminį pagrindą, „tinkamas lygmuo“ siekiant įgyvendinti sambūvį yra ne pavienės žemės ūkio įmonės, bet regionas arba vietos bendruomenė. |
| --- | --- |

2.5.3

pabrėžia, kad atsižvelgiant į dabartinius mokslinius tyrimus ir esamas įstatyminį pagrindą, „tinkamas lygmuo“ siekiant įgyvendinti sambūvį yra ne pavienės žemės ūkio įmonės, bet regionas arba vietos bendruomenė.

2.6   Atsakomybę reglamentuojančios taisyklės

| 2.6.1 | susipažino su Komisijos teigimu, kad daugelyje valstybių narių pastebima tendencija ginčus dėl ekonominės žalos, patirtos GMO atsitiktinai patekus į kitus produktus, nagrinėti pagal civilinei atsakomybei taikomus įstatymus; |
| --- | --- |

2.6.1

susipažino su Komisijos teigimu, kad daugelyje valstybių narių pastebima tendencija ginčus dėl ekonominės žalos, patirtos GMO atsitiktinai patekus į kitus produktus, nagrinėti pagal civilinei atsakomybei taikomus įstatymus;

| 2.6.2 | tačiau pabrėžia, kad ši tendencija vis dėlto nėra vienintelis sektinas kelias, atsižvelgiant į tai, kad rekomendacija suteikia šioje srityje kiekvienai valstybei narei pasirinkimo laisvę, ir jos gali pasirinkti baudžiamosios ar administracinės atsakomybės sistemas; |
| --- | --- |

2.6.2

tačiau pabrėžia, kad ši tendencija vis dėlto nėra vienintelis sektinas kelias, atsižvelgiant į tai, kad rekomendacija suteikia šioje srityje kiekvienai valstybei narei pasirinkimo laisvę, ir jos gali pasirinkti baudžiamosios ar administracinės atsakomybės sistemas;

| 2.6.3 | be to, apgailestauja, kad Direktyvos 2001/18/EB nuostatos neturi pažeisti su aplinkos apsauga susijusią atsakomybę reglamentuojančių valstybių narių nacionalinių teisės aktų. |
| --- | --- |

2.6.3

be to, apgailestauja, kad Direktyvos 2001/18/EB nuostatos neturi pažeisti su aplinkos apsauga susijusią atsakomybę reglamentuojančių valstybių narių nacionalinių teisės aktų.

2.7   Stebėsena ir įvertinimas

| 2.7.1 | pabrėžia, kad Komisijos rekomendacija ragina vykdyti nuolatinę su sambūviu susijusių valdymo būdų ir taikomų priemonių stebėseną ir vertinimą bei įpareigoja valstybes nares sukurti atitinkamas kontrolės ir tikrinimo sistemas; |
| --- | --- |

2.7.1

pabrėžia, kad Komisijos rekomendacija ragina vykdyti nuolatinę su sambūviu susijusių valdymo būdų ir taikomų priemonių stebėseną ir vertinimą bei įpareigoja valstybes nares sukurti atitinkamas kontrolės ir tikrinimo sistemas;

| 2.7.2 | pažymi, kad, kaip nurodo Komisija, kadangi GM pasėlių auginimas nėra paplitęs, daugelyje valstybių narių vis dar neparengtos stebėsenos ir vertinimo programos; |
| --- | --- |

2.7.2

pažymi, kad, kaip nurodo Komisija, kadangi GM pasėlių auginimas nėra paplitęs, daugelyje valstybių narių vis dar neparengtos stebėsenos ir vertinimo programos;

| 2.7.3 | reiškia susirūpinimą tuo, kad valstybėse narėse, kurios siekiama atskirti genetiškai modifikuoto ir nemodifikuoto maisto rinkos vertę ir/arba kuriose tradiciniai arba saugomos kilmės vietos maisto produktai yra nacionalinis pasididžiavimas ir turi didesnę pridėtinę vertę, genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų produktų rinkų atskyrimas gali sumažinti pirkėjų susidomėjimą šiais produktais, taip pat ir jų rinkos kainą, o tai galėtų turėti rimtų ekonominių pasekmių. |
| --- | --- |

2.7.3

reiškia susirūpinimą tuo, kad valstybėse narėse, kurios siekiama atskirti genetiškai modifikuoto ir nemodifikuoto maisto rinkos vertę ir/arba kuriose tradiciniai arba saugomos kilmės vietos maisto produktai yra nacionalinis pasididžiavimas ir turi didesnę pridėtinę vertę, genetiškai modifikuotų ir nemodifikuotų produktų rinkų atskyrimas gali sumažinti pirkėjų susidomėjimą šiais produktais, taip pat ir jų rinkos kainą, o tai galėtų turėti rimtų ekonominių pasekmių.

2.8   Ekologinė žemės ūkio produktų gamyba

| 2.8.1 | Pažymi, tačiau nepritaria tam, kad atsitiktinio įsimaišymo ribinės normos, Bendrijos teisės aktų nustatytos GMO turintiems produktams, būtų vienodai taikomos tiek įprastiniais būdais, tiek ekologiškai auginamiems žemės ūkio produktams; |
| --- | --- |

2.8.1

Pažymi, tačiau nepritaria tam, kad atsitiktinio įsimaišymo ribinės normos, Bendrijos teisės aktų nustatytos GMO turintiems produktams, būtų vienodai taikomos tiek įprastiniais būdais, tiek ekologiškai auginamiems žemės ūkio produktams;

| 2.8.2 | pabrėžia, kad reglamentu dėl ekologinės žemės ūkio produktų gamybos metodų draudžiama naudoti GMO šio tipo žemdirbystėje, todėl jokie produktai, taip pat ir sėklos, kurių ženklinime nurodyta, kad juose yra GMO, negali būti naudojami šioje gamybos grandinėje; |
| --- | --- |

2.8.2

pabrėžia, kad reglamentu dėl ekologinės žemės ūkio produktų gamybos metodų draudžiama naudoti GMO šio tipo žemdirbystėje, todėl jokie produktai, taip pat ir sėklos, kurių ženklinime nurodyta, kad juose yra GMO, negali būti naudojami šioje gamybos grandinėje;

| 2.8.3 | pastebi, kad Komisija visai nepaminėjo ekologinės žemės ūkio produktų gamybos; |
| --- | --- |

2.8.3

pastebi, kad Komisija visai nepaminėjo ekologinės žemės ūkio produktų gamybos;

| 2.8.4 | primygtinai pabrėžia, kad ekologinėje žemės ūkio produktų gamyboje būtina siekti nenukrypti nuo ribinės normos. |
| --- | --- |

2.8.4

primygtinai pabrėžia, kad ekologinėje žemės ūkio produktų gamyboje būtina siekti nenukrypti nuo ribinės normos.

2.9   Sėklų grynumo normos

| 2.9.1 | pabrėžia, kad sėklos yra sąmoningo arba atsitiktinio biotechnologinių naujovių skleidimo auginamuose kultūriniuose augaluose ir aplinkoje priemonė, todėl jos yra pagrindinė kintamoji sambūvio procese; |
| --- | --- |

2.9.1

pabrėžia, kad sėklos yra sąmoningo arba atsitiktinio biotechnologinių naujovių skleidimo auginamuose kultūriniuose augaluose ir aplinkoje priemonė, todėl jos yra pagrindinė kintamoji sambūvio procese;

| 2.9.2 | primena Europos Parlamento Rezoliucijoje 2003/2098(INI) išreikštą poziciją, pagal kurią informavimas apie tai, kad sėklose yra GMO, yra būtina tinkamo direktyvos 2001/18/EB perkėlimo į nacionalinę teisę sąlyga, ypač siekiant užtikrinti neigiamo GMO poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai stebėsenos kontrolę, atsekamumą ir priemones kilus pavojui. |
| --- | --- |

2.9.2

primena Europos Parlamento Rezoliucijoje 2003/2098(INI) išreikštą poziciją, pagal kurią informavimas apie tai, kad sėklose yra GMO, yra būtina tinkamo direktyvos 2001/18/EB perkėlimo į nacionalinę teisę sąlyga, ypač siekiant užtikrinti neigiamo GMO poveikio žmonių sveikatai ir aplinkai stebėsenos kontrolę, atsekamumą ir priemones kilus pavojui.

2.10   Priemonių parinkimas

| 2.10.1 | mano, kad būtina nustatyti priemones, geriausiai užtikrinančias sambūvį, kuriame rizikos lygis žemas arba kiek įmanoma žemesnis; |
| --- | --- |

2.10.1

mano, kad būtina nustatyti priemones, geriausiai užtikrinančias sambūvį, kuriame rizikos lygis žemas arba kiek įmanoma žemesnis;

| 2.10.2 | pabrėžia, kad geriausia praktika laikytini tokie atskiro pasėlių auginimo metodai, kurie suteikia galimybę ontologiškai užtikrinti sambūvį; |
| --- | --- |

2.10.2

pabrėžia, kad geriausia praktika laikytini tokie atskiro pasėlių auginimo metodai, kurie suteikia galimybę ontologiškai užtikrinti sambūvį;

| 2.10.3 | pritaria nuomonei, kad, kadangi turimų mokslo žinių ir praktinių bandymų, susijusių su geriausios praktikos ir priemonių nustatymu ir taikymu, nepakanka, todėl jas taikyti reikia labai ribotai ir selektyviai; |
| --- | --- |

2.10.3

pritaria nuomonei, kad, kadangi turimų mokslo žinių ir praktinių bandymų, susijusių su geriausios praktikos ir priemonių nustatymu ir taikymu, nepakanka, todėl jas taikyti reikia labai ribotai ir selektyviai;

| 2.10.4 | pabrėžia kad, Komisijai tiksliai nurodžius veiksmus, kurių reikia imtis, kad įgyvendinant sambūvį atsargumo principas neprarastų savo prasmės, gali susidaryti padėtis, kai šie reikalavimai ims kliudyti įgyvendinti sambūvį arba jo įgyvendinimas pareikalaus tiek išlaidų ir pastangų, kad sambūvis taps ekonomiškai nenaudingas; |
| --- | --- |

2.10.4

pabrėžia kad, Komisijai tiksliai nurodžius veiksmus, kurių reikia imtis, kad įgyvendinant sambūvį atsargumo principas neprarastų savo prasmės, gali susidaryti padėtis, kai šie reikalavimai ims kliudyti įgyvendinti sambūvį arba jo įgyvendinimas pareikalaus tiek išlaidų ir pastangų, kad sambūvis taps ekonomiškai nenaudingas;

| 2.10.5 | primena, kad Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo pirmiau minėtoje nuomonėje dėl sambūvio rekomendavo uždrausti GM pasėlius tuo atveju, kai dėl jų kaltės tampa neįmanoma auginti genetiškai nemodifikuotų šios ar giminingos kultūros augalų, arba jų auginimo procesas tampa pernelyg sudėtingas; |
| --- | --- |

2.10.5

primena, kad Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas savo pirmiau minėtoje nuomonėje dėl sambūvio rekomendavo uždrausti GM pasėlius tuo atveju, kai dėl jų kaltės tampa neįmanoma auginti genetiškai nemodifikuotų šios ar giminingos kultūros augalų, arba jų auginimo procesas tampa pernelyg sudėtingas;

| 2.10.6 | pritaria Europos Parlamento nuomonei, pateiktai jo Rezoliucijoje 2003/2098 (INI), kad savanoriškas atsisakymas auginti GMO arba jų auginimo plotų ribojimas regiono lygiu gali būti veiksmingiausia ir našiausia sambūvio užtikrinimo priemonė; |
| --- | --- |

2.10.6

pritaria Europos Parlamento nuomonei, pateiktai jo Rezoliucijoje 2003/2098 (INI), kad savanoriškas atsisakymas auginti GMO arba jų auginimo plotų ribojimas regiono lygiu gali būti veiksmingiausia ir našiausia sambūvio užtikrinimo priemonė;

| 2.10.7 | mano, kad Komisijos požiūris, lyginant jį su Rekomendacija 2003/556/EB, yra labai santūrus, ypač atsižvelgiant į tai, kad nuo 2003 m. pateikta nedaug naujų mokslinių tyrimų rezultatų, o sambūvio įgyvendinimo atvejai yra pavieniai; Komitetas įsitikinęs, kad būtina palaukti svaresnių mokslo rezultatų, kuriuos būtų galima panaudoti vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpiu, ypač atsižvelgiant į tai, kad daugelyje valstybių narių šie bandymai yra nutraukti; |
| --- | --- |

2.10.7

mano, kad Komisijos požiūris, lyginant jį su Rekomendacija 2003/556/EB, yra labai santūrus, ypač atsižvelgiant į tai, kad nuo 2003 m. pateikta nedaug naujų mokslinių tyrimų rezultatų, o sambūvio įgyvendinimo atvejai yra pavieniai; Komitetas įsitikinęs, kad būtina palaukti svaresnių mokslo rezultatų, kuriuos būtų galima panaudoti vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpiu, ypač atsižvelgiant į tai, kad daugelyje valstybių narių šie bandymai yra nutraukti;

| 2.10.8 | pritaria, jog tokiame kontekste būtina, kad Europos Komisija nustatytų specialias priemones, skirtas finansuoti mokslinius tyrimus, leidžiančius įvertinti GMO socialines ir ekonomines pasekmes regionų ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

2.10.8

pritaria, jog tokiame kontekste būtina, kad Europos Komisija nustatytų specialias priemones, skirtas finansuoti mokslinius tyrimus, leidžiančius įvertinti GMO socialines ir ekonomines pasekmes regionų ir vietos lygiu;

| 2.10.9 | pabrėžia, kad vietos ir regionų bendruomenės — vientisos administracinės teritorijos — yra tinkamiausia vieta įvertinti poveikiui, kurį konkrečiai zonai daro joje pradėti auginti genetiškai modifikuoti pasėliai, siekiant nustatyti tvaraus vystymo principą atitinkančias sambūvio priemones, suderinti skirtingus interesus vietos lygiu ir priimti galimus sprendimus. |
| --- | --- |

2.10.9

pabrėžia, kad vietos ir regionų bendruomenės — vientisos administracinės teritorijos — yra tinkamiausia vieta įvertinti poveikiui, kurį konkrečiai zonai daro joje pradėti auginti genetiškai modifikuoti pasėliai, siekiant nustatyti tvaraus vystymo principą atitinkančias sambūvio priemones, suderinti skirtingus interesus vietos lygiu ir priimti galimus sprendimus.

2.11   Rizikos valdymas

| 2.11.1 | pažymi, kad nors patvirtintus genetiškai modifikuotus produktus galima uždrausti tik laikantis Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio nuostatų arba EB steigimo sutarties 95 straipsnio 4 arba 5 dalies nuostatų, vis dėlto jie privalo atitikti atsargumo principo reikalavimus, kurie yra pagrindinė saugaus sambūvio įgyvendinimo sąlyga; |
| --- | --- |

2.11.1

pažymi, kad nors patvirtintus genetiškai modifikuotus produktus galima uždrausti tik laikantis Direktyvos 2001/18/EB 23 straipsnio nuostatų arba EB steigimo sutarties 95 straipsnio 4 arba 5 dalies nuostatų, vis dėlto jie privalo atitikti atsargumo principo reikalavimus, kurie yra pagrindinė saugaus sambūvio įgyvendinimo sąlyga;

| 2.11.2 | primena, kad, jei rizika sveikatai ar aplinkai nustatoma jau išdavus leidimą, gali būti pradėta leidimo panaikinimo arba jo sąlygų pakeitimo procedūra, ir pabrėžia, kad nuolatinė mokslinių tyrimų pažanga leidžia tikėtis, kad ateityje gali būti nustatyti pavojai, kurie šiandien mokslo dar nėra įrodyti; |
| --- | --- |

2.11.2

primena, kad, jei rizika sveikatai ar aplinkai nustatoma jau išdavus leidimą, gali būti pradėta leidimo panaikinimo arba jo sąlygų pakeitimo procedūra, ir pabrėžia, kad nuolatinė mokslinių tyrimų pažanga leidžia tikėtis, kad ateityje gali būti nustatyti pavojai, kurie šiandien mokslo dar nėra įrodyti;

| 2.11.3 | mano, kad leidimo panaikinimo ar jo sąlygų pakeitimo nustačius riziką procedūra yra pernelyg ilga ir sudėtinga, o dabartinė stebėsenos sistema netinkama; ragina atkreipti dėmesį į sąmoningą pateikimą į rinką ar ribotam naudojimui,, kol laukiama leidimo panaikinimo ar sąlygų pakeitimo; |
| --- | --- |

2.11.3

mano, kad leidimo panaikinimo ar jo sąlygų pakeitimo nustačius riziką procedūra yra pernelyg ilga ir sudėtinga, o dabartinė stebėsenos sistema netinkama; ragina atkreipti dėmesį į sąmoningą pateikimą į rinką ar ribotam naudojimui,, kol laukiama leidimo panaikinimo ar sąlygų pakeitimo;

| 2.11.4 | pabrėžia, kad šalyse, kurios jau prieš keletą metų įteisino genetiškai modifikuotus organizmus, siekiama persvarstyti savo poziciją, norint atkurti aplinką ir atstatyti tam tikrų pasėlių pusiausvyrą, kadangi jiems pakenkė parazitai, pasirodę esantys atsparūs genų modifikacijoms. |
| --- | --- |

2.11.4

pabrėžia, kad šalyse, kurios jau prieš keletą metų įteisino genetiškai modifikuotus organizmus, siekiama persvarstyti savo poziciją, norint atkurti aplinką ir atstatyti tam tikrų pasėlių pusiausvyrą, kadangi jiems pakenkė parazitai, pasirodę esantys atsparūs genų modifikacijoms.

3.   Regionų komiteto rekomendacijos

| 3.1 | ragina pirmiausia nustatyti priemones, skirtas spręsti 2.1 punkte pateiktus klausimus. Būtini pradiniai tinkamos sambūvio sistemos įgyvendinimo etapai yra: naujos kontrolės tvarkos bei rizikos sveikatai ir aplinkai vertinimo procedūros įvedimas, sėklų grynumo užtikrinimas, apsaugos sąlygos perdavimas, galimybės įgyvendinti geriausios praktikos pavyzdžius remiantis vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpio mokslo tyrimų pasiekimais užtikrinimas ir naujų ribinių normų nustatymas; kol pradės veikti šios korekcinės priemonės, lieka galioti esami tam tikrų produktų su GMO draudimai kuriuos, taikydamos atsargumo principą, nustatė valstybės narės; |
| --- | --- |

3.1

ragina pirmiausia nustatyti priemones, skirtas spręsti 2.1 punkte pateiktus klausimus. Būtini pradiniai tinkamos sambūvio sistemos įgyvendinimo etapai yra: naujos kontrolės tvarkos bei rizikos sveikatai ir aplinkai vertinimo procedūros įvedimas, sėklų grynumo užtikrinimas, apsaugos sąlygos perdavimas, galimybės įgyvendinti geriausios praktikos pavyzdžius remiantis vidutinės ir ilgalaikės trukmės laikotarpio mokslo tyrimų pasiekimais užtikrinimas ir naujų ribinių normų nustatymas; kol pradės veikti šios korekcinės priemonės, lieka galioti esami tam tikrų produktų su GMO draudimai kuriuos, taikydamos atsargumo principą, nustatė valstybės narės;

| 3.2 | pabrėžia, kad, kaip Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau minėjo savo nuomonėje dėl sambūvio (CESE 1656/2004), būtina nacionaliniu ir regionų lygiu reglamentuoti gamtos draustinių ir kitų ekologiškai jautrių teritorijų apsaugą; |
| --- | --- |

3.2

pabrėžia, kad, kaip Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas jau minėjo savo nuomonėje dėl sambūvio (CESE 1656/2004), būtina nacionaliniu ir regionų lygiu reglamentuoti gamtos draustinių ir kitų ekologiškai jautrių teritorijų apsaugą;

| 3.3 | mano, kad reikalingas glaudesnis ESMT ir įgaliotų nacionalinės valdžios institucijų bendradarbiavimas sambūvio klausimais ir ragina Komisiją tęsti pradėtą veiklą šia kryptimi; |
| --- | --- |

3.3

mano, kad reikalingas glaudesnis ESMT ir įgaliotų nacionalinės valdžios institucijų bendradarbiavimas sambūvio klausimais ir ragina Komisiją tęsti pradėtą veiklą šia kryptimi;

| 3.4 | laiko būtinu aktyvų vietos ir regionų bendruomenių dalyvavimą konsultavimosi sambūvio klausimais procese ir ragina Komisiją nuolat nuosekliai atsižvelgti į regionų ir vietos dimensiją rengiant pranešimą dėl sambūvio, kurį ji pateiks 2008 m.; |
| --- | --- |

3.4

laiko būtinu aktyvų vietos ir regionų bendruomenių dalyvavimą konsultavimosi sambūvio klausimais procese ir ragina Komisiją nuolat nuosekliai atsižvelgti į regionų ir vietos dimensiją rengiant pranešimą dėl sambūvio, kurį ji pateiks 2008 m.;

| 3.5 | nori dalyvauti rengiant Bendrijos teisės aktus, padėsiančius išspręsti preliminarius sambūvio įgyvendinimo klausimus, siekdamas, kad būtų suformuotos savarankiškos, bet suderintos pozicijos ir padėti išvengti padėties kai, galiojant tarpusavyje nesuderintoms taisyklėms, gali neproporcingai padaugėti investicijų tuose regionuose, kur reglamentuojančios taisyklės bus lankstesnės; |
| --- | --- |

3.5

nori dalyvauti rengiant Bendrijos teisės aktus, padėsiančius išspręsti preliminarius sambūvio įgyvendinimo klausimus, siekdamas, kad būtų suformuotos savarankiškos, bet suderintos pozicijos ir padėti išvengti padėties kai, galiojant tarpusavyje nesuderintoms taisyklėms, gali neproporcingai padaugėti investicijų tuose regionuose, kur reglamentuojančios taisyklės bus lankstesnės;

| 3.6 | ragina valstybes nares parengti atitinkamas valdymo metodų ir taikytinų priemonių stebėsenos ir vertinimo programas; |
| --- | --- |

3.6

ragina valstybes nares parengti atitinkamas valdymo metodų ir taikytinų priemonių stebėsenos ir vertinimo programas;

| 3.7 | rekomenduoja, prieš pateikiant GMO kokioje nors teritorijoje, atlikti konkrečius tyrimus ir ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti programas ir išteklius siekiant imtis visų galimų veiksmų teikiant kuo didesnę techninę ir finansinę paramą moksliniams tyrimams, ypač vykdomiems regionų ir vietos lygiu; |
| --- | --- |

3.7

rekomenduoja, prieš pateikiant GMO kokioje nors teritorijoje, atlikti konkrečius tyrimus ir ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti programas ir išteklius siekiant imtis visų galimų veiksmų teikiant kuo didesnę techninę ir finansinę paramą moksliniams tyrimams, ypač vykdomiems regionų ir vietos lygiu;

| 3.8 | pabrėžia, kad su sambūviu susiję nacionaliniai ir regionų teisės aktai turi aiškiai priminti atsargumo principo laikymosi būtinumą; |
| --- | --- |

3.8

pabrėžia, kad su sambūviu susiję nacionaliniai ir regionų teisės aktai turi aiškiai priminti atsargumo principo laikymosi būtinumą;

| 3.9 | ragina Komisiją rengiant teisės aktų pasiūlymus tinkamai atsižvelgti į:






  a) | būtinumą suderinti, laikantis subsidiarumo principo, nacionalines ar vietos taisykles dėl gamybos būdų mažiausių atskyrimo atstumų; |
| --- | --- | --- |

3.9

ragina Komisiją rengiant teisės aktų pasiūlymus tinkamai atsižvelgti į:

a)

būtinumą suderinti, laikantis subsidiarumo principo, nacionalines ar vietos taisykles dėl gamybos būdų mažiausių atskyrimo atstumų;

| b) | Bendrijos mastu vykdomą kaimyninių teritorijų ir importo į kitas valstybes reglamentavimą, įgyvendinant Kartachenos protokolo nurodymus; |
| --- | --- |

b)

Bendrijos mastu vykdomą kaimyninių teritorijų ir importo į kitas valstybes reglamentavimą, įgyvendinant Kartachenos protokolo nurodymus;

| c) | tai, kad būtina Bendrijos lygiu nustatyti tradicinei žemdirbystei ribinę GMO normą, kuri negali viršyti 0,9 procentų, ir skatinti, kad nuokrypis būtų kuo artimesnis nuliui. Ekologiškai žemdirbystei ir joje naudojamoms sėkloms ribinė norma turi būti nulis procentų; |
| --- | --- |

c)

tai, kad būtina Bendrijos lygiu nustatyti tradicinei žemdirbystei ribinę GMO normą, kuri negali viršyti 0,9 procentų, ir skatinti, kad nuokrypis būtų kuo artimesnis nuliui. Ekologiškai žemdirbystei ir joje naudojamoms sėkloms ribinė norma turi būti nulis procentų;

| d) | faktą, kad geros praktikos įgyvendinimas ir gamybos bei sėklų auginimo procesų atskyrimo priemonių mokslinių ir ekonominių duomenų vertinimas gali tapti ne teorine, bet praktine kliūtimi siekiant įgyvendinti skirtingų žemės ūkio sistemų sambūvį. Iš tiesų, susidarius tam tikroms aplinkybėms, sambūvio įgyvendinti neįmanoma, arba jis nepasiteisina ekonomiškai; |
| --- | --- |

d)

faktą, kad geros praktikos įgyvendinimas ir gamybos bei sėklų auginimo procesų atskyrimo priemonių mokslinių ir ekonominių duomenų vertinimas gali tapti ne teorine, bet praktine kliūtimi siekiant įgyvendinti skirtingų žemės ūkio sistemų sambūvį. Iš tiesų, susidarius tam tikroms aplinkybėms, sambūvio įgyvendinti neįmanoma, arba jis nepasiteisina ekonomiškai;

| e) | faktą, kad yra administracinių vienetų, turinčių privalomą poveikį turinčių teisės aktų leidimo galią savo teritorijose ir kurių teisinis savarankiškumas pripažįstamas nacionalinių įstatymų ar konstitucijos nuostatose. Todėl, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, reikia šiuos administracinius vienetus pripažinti neturinčiais galimybių įgyvendinti atsargumo priemonių ir taikyti geriausios praktikos, jiems turi būti užtikrinta galimybė nustatyti tvarką be genetiškai modifikuotų organizmų; |
| --- | --- |

e)

faktą, kad yra administracinių vienetų, turinčių privalomą poveikį turinčių teisės aktų leidimo galią savo teritorijose ir kurių teisinis savarankiškumas pripažįstamas nacionalinių įstatymų ar konstitucijos nuostatose. Todėl, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, reikia šiuos administracinius vienetus pripažinti neturinčiais galimybių įgyvendinti atsargumo priemonių ir taikyti geriausios praktikos, jiems turi būti užtikrinta galimybė nustatyti tvarką be genetiškai modifikuotų organizmų;

| 3.10 | ragina valstybes nares ir regionus užtikrinti bendradarbiavimą su kaimyninėmis vietovėmis per valstybių sienas, taip užtikrinant veiksmingą sambūvio priemonių funkcionavimą pasienio zonose; |
| --- | --- |

3.10

ragina valstybes nares ir regionus užtikrinti bendradarbiavimą su kaimyninėmis vietovėmis per valstybių sienas, taip užtikrinant veiksmingą sambūvio priemonių funkcionavimą pasienio zonose;

| 3.11 | rekomenduoja Komisijai sukurti interneto tinklalapį, kuriame būtų pateikiamos esamų nacionalinių registrų išsidėstymo Europoje nuorodos. |
| --- | --- |

3.11

rekomenduoja Komisijai sukurti interneto tinklalapį, kuriame būtų pateikiamos esamų nacionalinių registrų išsidėstymo Europoje nuorodos.

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18.

1

(2)  OL L 31, 2003 02 01.

2

(3)  OL L 106, 2001 04 17.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  2004 m. sausio 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 65/2004, nustatantis genetiškai modifikuotų organizmų unikalių identifikatorių sudarymo ir priskyrimo sistemą. OL L 10, 2004 01 16.

5

(6)  2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB. OL L 106, 2001 4 17.

6

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/18

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Kaimo bendruomenių vaidmens vystant Europos regionus

(2007/C 57/04)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 25 d. Biuro sprendimą, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 5 dalimi, pavesti Tvarios plėtros komisijai (DEVE) parengti nuomonę savo iniciatyva dėl Kaimo bendruomenių vaidmens vystant Europos regionus;

atsižvelgdamas į Tvarios plėtros komisijos 2006 m. darbo programą (1), kurioje pabrėžiamas kaimo bendruomenių, kurios išlaiko teritorinę pusiausvyrą ir užtikrina ekonominės veiklos įvairinimą bei paslaugas gyventojams, vaidmuo. Be to, šioje programoje raginama atkreipti ypatingą dėmesį į miesto ir kaimo santykį;

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos kraštovaizdžio konvenciją (2);

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2003 m. gegužės 22 d. pranešimą dėl žemės ūkio daugiafunkcionalumo ir bendrosios žemės ūkio politikos reformos (3);

atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio mėn. Zalcburge vykusios konferencijos išvadas;

atsižvelgdamas į savo 2005 m. vasario 23 d. nuomonę dėl pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą dėl Europos žemės ūkio kaimo plėtros fondo (EŽŪKPF) paramos kaimo plėtrai (4);

atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai;

atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 20 d. Tarybos sprendimą Nr. 2006/144/EB dėl kaimo plėtros Bendrijos strateginių gairių (2007-2013 m. programavimo laikotarpis);

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo (5);

atsižvelgdamas į DEVE Komisijos 2006 m. birželio 26 d. Aleksandrupolyje surengto seminaro „Kaimo plėtra ir Lisabonos strategija“ baigiamąją deklaraciją (6);

atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Turizmo ir kultūros: dviejų jėgų, skatinančių augimą, CESE 400/2006;

atsižvelgdamas į pasiūlymą priimti Tarybos sprendimą dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (7);

atsižvelgdamas į nuomonės savo iniciatyva projektą (CdR 259/2006 rev.1), kurį 2006 m. spalio 6 d. priėmė Tvarios plėtros komisija (pranešėjas S. A. Santarella, Candela meras (IT/STE-EA));

kadangi

| A. | Kaimo bendruomenės įsikūrusios daugelyje ES valstybių narių teritorijų. Dėl pastaraisiais metais vykusios plėtros išaugo kaimo bendruomenių skaičius, kuris ir toliau didės ateityje įstojus į ES Bulgarijai ir Rumunijai. Todėl kaimo plėtros rėmimo priemonėms reikėtų skirti daugiau dėmesio ne tik nacionaliniu, bet ir Bendrijos lygiu. |
| --- | --- |

A.

Kaimo bendruomenės įsikūrusios daugelyje ES valstybių narių teritorijų. Dėl pastaraisiais metais vykusios plėtros išaugo kaimo bendruomenių skaičius, kuris ir toliau didės ateityje įstojus į ES Bulgarijai ir Rumunijai. Todėl kaimo plėtros rėmimo priemonėms reikėtų skirti daugiau dėmesio ne tik nacionaliniu, bet ir Bendrijos lygiu.

| B. | Europos institucijos labai rimtai vertina Bendrijos politikos suderinimo su realiais gyventojų poreikiais klausimą. Atsižvelgiant į tai, ES reikėtų labiau paisyti įvairių vietos valdžios institucijų, įskaitant ir tas, kurios demografiniu ir ekonominiu požiūriu turi mažiau įtakos, interesų. |
| --- | --- |

B.

Europos institucijos labai rimtai vertina Bendrijos politikos suderinimo su realiais gyventojų poreikiais klausimą. Atsižvelgiant į tai, ES reikėtų labiau paisyti įvairių vietos valdžios institucijų, įskaitant ir tas, kurios demografiniu ir ekonominiu požiūriu turi mažiau įtakos, interesų.

| C. | Esant dabartinei ekonominei padėčiai, kai tarp gamybos sistemų ir tarp teritorijų vyksta didžiulė konkurencija, kaimo bendruomenės ir jų gyventojai yra ypač pažeidžiami, ir kyla pavojus, kad jie nepajėgs įveikti naujų konkurencijos iššūkių. |
| --- | --- |

C.

Esant dabartinei ekonominei padėčiai, kai tarp gamybos sistemų ir tarp teritorijų vyksta didžiulė konkurencija, kaimo bendruomenės ir jų gyventojai yra ypač pažeidžiami, ir kyla pavojus, kad jie nepajėgs įveikti naujų konkurencijos iššūkių.

| D. | Kaimo bendruomenės yra svarbios, kadangi jos padeda išlikti kaimo vietovėms ir užkerta kelią tokiam reiškiniui kaip gyventojų mažėjimas nepalankioje geografinėje padėtyje esančiose teritorijose bei mažina hidrogeologinio stabilumo pažeidimo pavojų. |
| --- | --- |

D.

Kaimo bendruomenės yra svarbios, kadangi jos padeda išlikti kaimo vietovėms ir užkerta kelią tokiam reiškiniui kaip gyventojų mažėjimas nepalankioje geografinėje padėtyje esančiose teritorijose bei mažina hidrogeologinio stabilumo pažeidimo pavojų.

| E. | Kaimo vietovės gali vaidinti esminį vaidmenį optimaliai įsisavinant teritorijos išteklius, saugant ir puoselėjant bendras kultūros vertybes, tradicijas ir vietos ypatumus, įgyvendinant gamybos ir ekonomikos srityje iniciatyvas, pabrėžiančias specifinius vietos bruožus ir kartu skatinančias ekonomikos augimą ir užimtumą. |
| --- | --- |

E.

Kaimo vietovės gali vaidinti esminį vaidmenį optimaliai įsisavinant teritorijos išteklius, saugant ir puoselėjant bendras kultūros vertybes, tradicijas ir vietos ypatumus, įgyvendinant gamybos ir ekonomikos srityje iniciatyvas, pabrėžiančias specifinius vietos bruožus ir kartu skatinančias ekonomikos augimą ir užimtumą.

| F. | Siekdamos įveikti problemas, susijusias su lėšų trūkumu, su kuriuo susiduria retai gyvenamų teritorijų administracijos, kaimo bendruomenės sukūrė savas organizavimo, administravimo, partnerystės ir bendruomenių bendradarbiavimo formas, kurios turėtų būti remiamos ir populiarinamos taikant tinkamas teisines ir finansines priemones. |
| --- | --- |

F.

Siekdamos įveikti problemas, susijusias su lėšų trūkumu, su kuriuo susiduria retai gyvenamų teritorijų administracijos, kaimo bendruomenės sukūrė savas organizavimo, administravimo, partnerystės ir bendruomenių bendradarbiavimo formas, kurios turėtų būti remiamos ir populiarinamos taikant tinkamas teisines ir finansines priemones.

| G. | Naujos diskusijos apie kaimo vietovių tolygaus ir tvaraus ekonominio ir socialinio vystymo strateginius tikslus šiuo metu grindžiamos „tvarios bendrijos“ (8) koncepcija. Šią koncepciją galima plačiai įgyvendinti visų pirma kaimo vietovėse. |
| --- | --- |

G.

Naujos diskusijos apie kaimo vietovių tolygaus ir tvaraus ekonominio ir socialinio vystymo strateginius tikslus šiuo metu grindžiamos „tvarios bendrijos“ (8) koncepcija. Šią koncepciją galima plačiai įgyvendinti visų pirma kaimo vietovėse.

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6 d., šią nuomonę priėmė vieningai.

1.   Regionų komiteto pozicija

Regionų komitetas

1.1   Bendrosios pastabos

| 1.1.1 | atkreipia dėmesį į sunkumus, susijusius su kaimo vietovių ir kaimo bendruomenių sąvokos apibrėžtimi, ir pastebi, kad kiekvienoje valstybėje narėje vartojamos skirtingos sąvokos. Jas kartais sieja tik tai, kad kaimo vietovės priešpastatomos miestų vietovėms, arba sąvokos grindžiamos objektyviais kriterijais, nusakančiais tam tikrą gyventojų tankį ar procentinę žemės ūkio dalį tam tikroje teritorijoje vykdomoje ūkinėje veikloje; |
| --- | --- |

1.1.1

atkreipia dėmesį į sunkumus, susijusius su kaimo vietovių ir kaimo bendruomenių sąvokos apibrėžtimi, ir pastebi, kad kiekvienoje valstybėje narėje vartojamos skirtingos sąvokos. Jas kartais sieja tik tai, kad kaimo vietovės priešpastatomos miestų vietovėms, arba sąvokos grindžiamos objektyviais kriterijais, nusakančiais tam tikrą gyventojų tankį ar procentinę žemės ūkio dalį tam tikroje teritorijoje vykdomoje ūkinėje veikloje;

| 1.1.2 | primena„kaimo vietovės“ sąvokos, kurią Komitetas vartojo ankstesnėje savo nuomonėje (9) ir kuri kilo iš Europos Tarybos Europos kaimo vietovių chartijos, apibrėžtį: „kaimo vietovė“ suprantama kaip sausumos ar pakrantės teritorija, įskaitant kaimus ir miestelius, kuriuose žemė naudojama dažniausiai tokiems tikslams: žemdirbystei, miškininkystei, akvakultūrai ir žuvininkystei. [...] Kaimo vietovės žemės ūkio paskirties ir ne žemės ūkio paskirties plotai sudaro vienetą, kurį reikia atskirti nuo miesto vietovių, kurioms būdingas didelis gyventojų tankis ir vertikalios bei horizontalios struktūros; |
| --- | --- |

1.1.2

primena„kaimo vietovės“ sąvokos, kurią Komitetas vartojo ankstesnėje savo nuomonėje (9) ir kuri kilo iš Europos Tarybos Europos kaimo vietovių chartijos, apibrėžtį: „kaimo vietovė“ suprantama kaip sausumos ar pakrantės teritorija, įskaitant kaimus ir miestelius, kuriuose žemė naudojama dažniausiai tokiems tikslams: žemdirbystei, miškininkystei, akvakultūrai ir žuvininkystei. [...] Kaimo vietovės žemės ūkio paskirties ir ne žemės ūkio paskirties plotai sudaro vienetą, kurį reikia atskirti nuo miesto vietovių, kurioms būdingas didelis gyventojų tankis ir vertikalios bei horizontalios struktūros;

| 1.1.3 | atsižvelgia į tai, kad Europos Sąjunga kaimo bendruomenių sąvoką apibrėžia vadovaudamasi EBPO nustatytu kriterijumi: kaimo bendruomenėmis laikomos bendruomenės, kuriose gyventojų tankis mažesnis nei 150 gyventojų/km2. Tačiau ši apibrėžtis neapima užmiesčio teritorijų, pasižyminčių didesniu gyventojų tankiu; |
| --- | --- |

1.1.3

atsižvelgia į tai, kad Europos Sąjunga kaimo bendruomenių sąvoką apibrėžia vadovaudamasi EBPO nustatytu kriterijumi: kaimo bendruomenėmis laikomos bendruomenės, kuriose gyventojų tankis mažesnis nei 150 gyventojų/km2. Tačiau ši apibrėžtis neapima užmiesčio teritorijų, pasižyminčių didesniu gyventojų tankiu;

| 1.1.4 | pabrėžia, kad šioje nuomonėje turėtų būti atsižvelgiama į kaimo vietoves plačiausia prasme, kurioms priskiriamos ir užmiesčio teritorijos, pasižyminčios kaimui būdinga žemės ūkio gamybos struktūra; |
| --- | --- |

1.1.4

pabrėžia, kad šioje nuomonėje turėtų būti atsižvelgiama į kaimo vietoves plačiausia prasme, kurioms priskiriamos ir užmiesčio teritorijos, pasižyminčios kaimui būdinga žemės ūkio gamybos struktūra;

| 1.1.5 | atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos duomenimis, kaimo vietovės sudaro apie 90 proc. ES teritorijos, jose gyvena 25 proc. Europos gyventojų. Be to, naujųjų valstybių narių žemės ūkio sektoriuje dirba tris kartus daugiau žmonių nei 15 senųjų ES valstybių narių; šalyse kandidatėse šis rodiklis dar didesnis; |
| --- | --- |

1.1.5

atkreipia dėmesį į tai, kad, Komisijos duomenimis, kaimo vietovės sudaro apie 90 proc. ES teritorijos, jose gyvena 25 proc. Europos gyventojų. Be to, naujųjų valstybių narių žemės ūkio sektoriuje dirba tris kartus daugiau žmonių nei 15 senųjų ES valstybių narių; šalyse kandidatėse šis rodiklis dar didesnis;

| 1.1.6 | nurodo, kad šiose teritorijose pajamos vienam gyventojui yra trečdaliu mažesnės už ES vidurkį ir silpniau išvystytos paslaugos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad daugeliui kaimo vietovių būdingas aukštas struktūrinio nedarbo lygis, žemas pajamų lygis skaičiuojant vienam gyventojui, spartus gyventojų skaičiaus mažėjimas ir žemas prekybos, pramonės ir turizmo išsivystymo lygis; |
| --- | --- |

1.1.6

nurodo, kad šiose teritorijose pajamos vienam gyventojui yra trečdaliu mažesnės už ES vidurkį ir silpniau išvystytos paslaugos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad daugeliui kaimo vietovių būdingas aukštas struktūrinio nedarbo lygis, žemas pajamų lygis skaičiuojant vienam gyventojui, spartus gyventojų skaičiaus mažėjimas ir žemas prekybos, pramonės ir turizmo išsivystymo lygis;

| 1.1.7 | mano, kad, nepaisant žemo kaimo vietovių BVP, reikia pripažinti stipriąją jų ekonomikos pusę, t. y. gebėjimą išlaikyti gyvenimo kokybę, pritraukti investicijas ir turistus bei įgyvendinti iniciatyvas, susijusias su aplinkos išsaugojimu ir apsauga; |
| --- | --- |

1.1.7

mano, kad, nepaisant žemo kaimo vietovių BVP, reikia pripažinti stipriąją jų ekonomikos pusę, t. y. gebėjimą išlaikyti gyvenimo kokybę, pritraukti investicijas ir turistus bei įgyvendinti iniciatyvas, susijusias su aplinkos išsaugojimu ir apsauga;

| 1.1.8 | pabrėžia, kad ES kaimo vietovės patiria didelį spaudimą siekti permainų: globalizacija ir tam tikros PPO susitarimų tendencijos neišvengiamai paskatins iš esmės ir nuolat mažinti subsidijas žemės ūkiui, dėl to dabartinė BŽŪP taps nebeadekvati; |
| --- | --- |

1.1.8

pabrėžia, kad ES kaimo vietovės patiria didelį spaudimą siekti permainų: globalizacija ir tam tikros PPO susitarimų tendencijos neišvengiamai paskatins iš esmės ir nuolat mažinti subsidijas žemės ūkiui, dėl to dabartinė BŽŪP taps nebeadekvati;

| 1.1.9 | nuogąstauja, kad dėl tarptautinės konkurencijos investuotojai savo išteklius skirs teritorijoms, kuriose galima tikėtis didesnio ekonominio pelno; tai reiškia, kad jie pirmenybę teiks ne kaimo vietovėms, o tankiai apgyvendintoms ir miesto vietovėms. |
| --- | --- |

1.1.9

nuogąstauja, kad dėl tarptautinės konkurencijos investuotojai savo išteklius skirs teritorijoms, kuriose galima tikėtis didesnio ekonominio pelno; tai reiškia, kad jie pirmenybę teiks ne kaimo vietovėms, o tankiai apgyvendintoms ir miesto vietovėms.

2.   Iššūkiai, su kuriais susiduria kaimo vietovės

Regionų komitetas

2.1   Visuomeninis turtas

| 2.1.1 | mano, kad pagrindinis investicijų į kaimo vietovių plėtrą tikslas turėtų būti ne vien tiesioginio ekonominio pelno siekimas, bet ir pinigine išraiška neįkainojamo „visuomeninio turto“ kūrimas, kurį sudaro istorinio ir kultūrinio paveldo puoselėjimas, kraštovaizdžio priežiūra, biologinės įvairovės užtikrinimas ir augalijos bei gyvūnijos apsauga. |
| --- | --- |

2.1.1

mano, kad pagrindinis investicijų į kaimo vietovių plėtrą tikslas turėtų būti ne vien tiesioginio ekonominio pelno siekimas, bet ir pinigine išraiška neįkainojamo „visuomeninio turto“ kūrimas, kurį sudaro istorinio ir kultūrinio paveldo puoselėjimas, kraštovaizdžio priežiūra, biologinės įvairovės užtikrinimas ir augalijos bei gyvūnijos apsauga.

| 2.1.2 | mano, kad, norint išsaugoti kultūros paveldą, atkreipti dėmesį į jo vertę ir jį perduoti ateities kartoms, būtina išlaikyti socialines kaimo bendruomenių struktūras. |
| --- | --- |

2.1.2

mano, kad, norint išsaugoti kultūros paveldą, atkreipti dėmesį į jo vertę ir jį perduoti ateities kartoms, būtina išlaikyti socialines kaimo bendruomenių struktūras.

2.2   Užimtumas

| 2.2.1 | primygtinai tvirtina, kad, norint užkirsti kelią masiniam gyventojų išvykimui iš kaimo ir prisidėti prie kaimo klestėjimo, būtina skatinti verslininkystę, kuri patenkintų kaimo vietovių poreikius ir dėl kurios ilguoju laikotarpiu būtų išvengta priemiesčio zonų urbanizacijos; |
| --- | --- |

2.2.1

primygtinai tvirtina, kad, norint užkirsti kelią masiniam gyventojų išvykimui iš kaimo ir prisidėti prie kaimo klestėjimo, būtina skatinti verslininkystę, kuri patenkintų kaimo vietovių poreikius ir dėl kurios ilguoju laikotarpiu būtų išvengta priemiesčio zonų urbanizacijos;

| 2.2.2 | mano, kad, norint kaimo vietovėse įveikti darbo jėgos senėjimą vietos lygiu sukuriant naujas jaunimo darbo ir užimtumo galimybes bei kartu užkertant kelią gyventojų skaičiaus mažėjimui, būtina skatinti mokymą, perkvalifikavimą, profesinį rengimą ir didinti veiklos įvairovę remiantis vietos potencialu. |
| --- | --- |

2.2.2

mano, kad, norint kaimo vietovėse įveikti darbo jėgos senėjimą vietos lygiu sukuriant naujas jaunimo darbo ir užimtumo galimybes bei kartu užkertant kelią gyventojų skaičiaus mažėjimui, būtina skatinti mokymą, perkvalifikavimą, profesinį rengimą ir didinti veiklos įvairovę remiantis vietos potencialu.

2.3   Konkurencingumas

| 2.3.1 | mano, kad kaimo vietovių konkurencingumo didinimas — tai investicijos į modernizavimą ir kokybės gerinimą, o kartu ir aplinkos bei kultūros ir architektūros paveldo apsaugą remiantis platesniu požiūriu į miestų vystymąsi; |
| --- | --- |

2.3.1

mano, kad kaimo vietovių konkurencingumo didinimas — tai investicijos į modernizavimą ir kokybės gerinimą, o kartu ir aplinkos bei kultūros ir architektūros paveldo apsaugą remiantis platesniu požiūriu į miestų vystymąsi;

| 2.3.2 | pabrėžia, kad, siekiant ekonominio kaimo vietovių vystymosi, būtina vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtrą, leidžiančius pradėti taikyti naujas technologijas ir naujus procesus, taip pat kurti keitimosi gera patirtimi tinklus; |
| --- | --- |

2.3.2

pabrėžia, kad, siekiant ekonominio kaimo vietovių vystymosi, būtina vykdyti mokslinius tyrimus ir plėtrą, leidžiančius pradėti taikyti naujas technologijas ir naujus procesus, taip pat kurti keitimosi gera patirtimi tinklus;

| 2.3.3 | mano, kad, norint padėti kaimo vietovėms siekti Lisabonos tikslų, būtina skatinti žemės ūkio produktus perdirbančių mažų ir vidutinių įmonių gebėjimą diegti naujoves ir investuoti į įrangą, prietaisus bei mokymą, kad būtų galima modernizuoti visą gamybos grandinę ir sukelti daugkartinį poveikį; |
| --- | --- |

2.3.3

mano, kad, norint padėti kaimo vietovėms siekti Lisabonos tikslų, būtina skatinti žemės ūkio produktus perdirbančių mažų ir vidutinių įmonių gebėjimą diegti naujoves ir investuoti į įrangą, prietaisus bei mokymą, kad būtų galima modernizuoti visą gamybos grandinę ir sukelti daugkartinį poveikį;

| 2.3.4 | taip pat mano, kad prasminga toliau vadovautis gairėmis, sukurtomis Bendrijos programoje LEADER, kuri sudarė sąlygas viešajam ir privačiam sektoriui bendradarbiauti siekiant kaimo vietovių vystymosi vietos lygiu; |
| --- | --- |

2.3.4

taip pat mano, kad prasminga toliau vadovautis gairėmis, sukurtomis Bendrijos programoje LEADER, kuri sudarė sąlygas viešajam ir privačiam sektoriui bendradarbiauti siekiant kaimo vietovių vystymosi vietos lygiu;

| 2.3.5 | mano, kad kaimo vietovių savivaldybės privalo remti vietos verslininkystę, kuri prisidėtų prie kaimo vystymosi, tačiau dėl kurios ilguoju laikotarpiu kaimas nebūtų urbanizuotas; |
| --- | --- |

2.3.5

mano, kad kaimo vietovių savivaldybės privalo remti vietos verslininkystę, kuri prisidėtų prie kaimo vystymosi, tačiau dėl kurios ilguoju laikotarpiu kaimas nebūtų urbanizuotas;

2.4   Žemės ūkio diversifikavimas

| 2.4.1 | pabrėžia, kad labai prasminga plėtoti įvairiapusišką vietos ekonomiką; |
| --- | --- |

2.4.1

pabrėžia, kad labai prasminga plėtoti įvairiapusišką vietos ekonomiką;

| 2.4.2 | todėl mano, kad būtina paskatinti ūkininkus perimti organizacines sistemas, kurios jiems leistų geriau reaguoti į rinkos tendencijas, skatinti jų verslumą, kurti dinamiškesnes žemės ūkio įmones rengiant naujas prekybos strategijas, remti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir skatinti profesinės pagalbos ir lyginamosios analizės priemones; |
| --- | --- |

2.4.2

todėl mano, kad būtina paskatinti ūkininkus perimti organizacines sistemas, kurios jiems leistų geriau reaguoti į rinkos tendencijas, skatinti jų verslumą, kurti dinamiškesnes žemės ūkio įmones rengiant naujas prekybos strategijas, remti keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais ir skatinti profesinės pagalbos ir lyginamosios analizės priemones;

| 2.4.3 | mano, kad būtina sudaryti sąlygas žemės ūkio įmonėms naudotis kreditais ir ad hoc apyvartinių fondų lėšomis. |
| --- | --- |

2.4.3

mano, kad būtina sudaryti sąlygas žemės ūkio įmonėms naudotis kreditais ir ad hoc apyvartinių fondų lėšomis.

2.5   Maisto produktų kokybė

| 2.5.1 | maisto produktų kokybę laiko svarbiu darbo vietų kūrimo veiksniu turint omenyje didelį kokybiškų perdirbtų ir neapdorotų žemės ūkio produktų augimo potencialą; |
| --- | --- |

2.5.1

maisto produktų kokybę laiko svarbiu darbo vietų kūrimo veiksniu turint omenyje didelį kokybiškų perdirbtų ir neapdorotų žemės ūkio produktų augimo potencialą;

| 2.5.2 | mano, kad būtina gerinti informaciją apie produktų kokybę ir investuoti į kokybės ženklą, ekologinę žemdirbystę ir gamybos metodus, užtikrinančius gamtos apsaugą ir gyvūnų gerovę, kad žemės ūkio produktų gamybos sektorius galėtų pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis plėtros galimybėmis; |
| --- | --- |

2.5.2

mano, kad būtina gerinti informaciją apie produktų kokybę ir investuoti į kokybės ženklą, ekologinę žemdirbystę ir gamybos metodus, užtikrinančius gamtos apsaugą ir gyvūnų gerovę, kad žemės ūkio produktų gamybos sektorius galėtų pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis plėtros galimybėmis;

| 2.5.3 | pripažįsta, kad ekologinė žemdirbystė yra viena iš dinamiškiausių Bendrijos žemės ūkio šakų ir kad vis daugiau žemės ūkio įmonių dalyvauja įgyvendinant programas, skatinančias žemės ūkio naudmenas skirti ekologinei žemdirbystei, todėl šią žemdirbystės formą reikia skatinti; |
| --- | --- |

2.5.3

pripažįsta, kad ekologinė žemdirbystė yra viena iš dinamiškiausių Bendrijos žemės ūkio šakų ir kad vis daugiau žemės ūkio įmonių dalyvauja įgyvendinant programas, skatinančias žemės ūkio naudmenas skirti ekologinei žemdirbystei, todėl šią žemdirbystės formą reikia skatinti;

| 2.5.4 | mano, kad būtina saugoti ir skatinti tradicinių kultūrų auginimą ir plėsti pajamų šaltinius plačiai panaudojant vietos ypatumus kokybiškų produktų gamybai ir pateikimui į rinką; |
| --- | --- |

2.5.4

mano, kad būtina saugoti ir skatinti tradicinių kultūrų auginimą ir plėsti pajamų šaltinius plačiai panaudojant vietos ypatumus kokybiškų produktų gamybai ir pateikimui į rinką;

| 2.5.5 | atkreipia dėmesį, kad kaimo bendruomenės galėtų vaidinti svarbų vaidmenį populiarinant tipiškus vietos gaminius skatindamos iniciatyvas ir renginius, kurių tikslas — atkreipti dėmesį į vietos ir regionų produktų kokybę bei išplatinti juos rinkoje; |
| --- | --- |

2.5.5

atkreipia dėmesį, kad kaimo bendruomenės galėtų vaidinti svarbų vaidmenį populiarinant tipiškus vietos gaminius skatindamos iniciatyvas ir renginius, kurių tikslas — atkreipti dėmesį į vietos ir regionų produktų kokybę bei išplatinti juos rinkoje;

2.6   Informacijos ir ryšių technologijos

| 2.6.1 | mano, kad naujosios technologijos turėtų būti naudojamos kaimo vietovių plėtrai; |
| --- | --- |

2.6.1

mano, kad naujosios technologijos turėtų būti naudojamos kaimo vietovių plėtrai;

| 2.6.2 | pabrėžia, kad ir viešojo valdymo institucijos, ir ūkio subjektai kaimo vietovėse dar menkai taiko šias technologijas; |
| --- | --- |

2.6.2

pabrėžia, kad ir viešojo valdymo institucijos, ir ūkio subjektai kaimo vietovėse dar menkai taiko šias technologijas;

| 2.6.3 | pažymi, kad privatiems subjektams nepatrauklios tos vietovės, kuriose dėl nedidelio gyventojų tankio trumpalaikės ir vidutinio laikotarpio investicijos gali būti mažai pelningos, todėl jie nėra linkę investuoti į pažangias technologijas kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

2.6.3

pažymi, kad privatiems subjektams nepatrauklios tos vietovės, kuriose dėl nedidelio gyventojų tankio trumpalaikės ir vidutinio laikotarpio investicijos gali būti mažai pelningos, todėl jie nėra linkę investuoti į pažangias technologijas kaimo vietovėse;

| 2.6.4 | todėl mano, kad būtina Bendrijos lygiu parengti orientavimo priemones, o nacionaliniu bei regionų lygiu — priemones, skatinančias naujausių technologijų plėtrą ir galinčias atokiausias vietoves labiau suartinti su kita ekonomikos sistemos dalimi; |
| --- | --- |

2.6.4

todėl mano, kad būtina Bendrijos lygiu parengti orientavimo priemones, o nacionaliniu bei regionų lygiu — priemones, skatinančias naujausių technologijų plėtrą ir galinčias atokiausias vietoves labiau suartinti su kita ekonomikos sistemos dalimi;

| 2.6.5 | dėl šių priežasčių mano, kad būtina investuoti į plačiajuosčio ryšio aprėpties plėtrą, o kaimo gyventojams suteikti įrangą, informacinę medžiagą ir organizuoti mokymus tinkamam įrangos naudojimui užtikrinti, taip pat laikosi nuomonės, kad informacinės technologijos palengvins vietos rinkodarą, naujo verslumo suklestėjimą ir nuotolinę prekybą „kaimo“ gaminiais; |
| --- | --- |

2.6.5

dėl šių priežasčių mano, kad būtina investuoti į plačiajuosčio ryšio aprėpties plėtrą, o kaimo gyventojams suteikti įrangą, informacinę medžiagą ir organizuoti mokymus tinkamam įrangos naudojimui užtikrinti, taip pat laikosi nuomonės, kad informacinės technologijos palengvins vietos rinkodarą, naujo verslumo suklestėjimą ir nuotolinę prekybą „kaimo“ gaminiais;

2.7   Atsinaujinanti energija

| 2.7.1 | supranta, kad natūralių išteklių saugojimas ir protingas jų naudojimas bei pakartotinis naudojimas turi didelį kaimo vietovių plėtros potencialą; |
| --- | --- |

2.7.1

supranta, kad natūralių išteklių saugojimas ir protingas jų naudojimas bei pakartotinis naudojimas turi didelį kaimo vietovių plėtros potencialą;

| 2.7.2 | mano, kad, atsižvelgiant į tai, vanduo, vėjo energija ir biomasė yra strateginiai ištekliai ir kad apsirūpinimo energija sistemų kūrimas yra alternatyva iškastiniams ištekliams, suteikianti daugeliui viešojo valdymo institucijų, tiesiogiai ar kartu su partneriais atsakingų už energijos išteklių valdymą ir skirstymą, galimybę juos valdyti; |
| --- | --- |

2.7.2

mano, kad, atsižvelgiant į tai, vanduo, vėjo energija ir biomasė yra strateginiai ištekliai ir kad apsirūpinimo energija sistemų kūrimas yra alternatyva iškastiniams ištekliams, suteikianti daugeliui viešojo valdymo institucijų, tiesiogiai ar kartu su partneriais atsakingų už energijos išteklių valdymą ir skirstymą, galimybę juos valdyti;

| 2.7.3 | pažymi, kad vietinių energijos išteklių naudojimas suteiktų vietos bendruomenėms daugiau nepriklausomybės ir saugumo energijos tiekimo požiūriu; |
| --- | --- |

2.7.3

pažymi, kad vietinių energijos išteklių naudojimas suteiktų vietos bendruomenėms daugiau nepriklausomybės ir saugumo energijos tiekimo požiūriu;

| 2.7.4 | pabrėžia, kad gyvybiškai svarbu kaimo vietovėse diskutuoti šiais klausimais, kadangi diskusijos gali sudaryti sąlygas naujoms augimo, susijusio su aplinkosauga, žemės ūkio atliekų naudojimu ir pakartotiniu naudojimu bei naujų darbo vietų kūrimu, formoms; |
| --- | --- |

2.7.4

pabrėžia, kad gyvybiškai svarbu kaimo vietovėse diskutuoti šiais klausimais, kadangi diskusijos gali sudaryti sąlygas naujoms augimo, susijusio su aplinkosauga, žemės ūkio atliekų naudojimu ir pakartotiniu naudojimu bei naujų darbo vietų kūrimu, formoms;

| 2.7.5 | atkreipia dėmesį į naujus tyrimus, patvirtinančius, kad greta įprastinio alternatyvaus kuro, gaminamo, pavyzdžiui, iš rapsų ar kukurūzų, gali būti pelninga ir kuro iš žemės ūkio ir miškininkystės atliekų bei kitų energetinių augalų gamyba, ir pabrėžia, kad ekonominiu ir socialiniu požiūriu optimali gamybos grandinė užtikrinama tada, kai derlius nuimamas, perdirbamas ir naudojamas vietoje; |
| --- | --- |

2.7.5

atkreipia dėmesį į naujus tyrimus, patvirtinančius, kad greta įprastinio alternatyvaus kuro, gaminamo, pavyzdžiui, iš rapsų ar kukurūzų, gali būti pelninga ir kuro iš žemės ūkio ir miškininkystės atliekų bei kitų energetinių augalų gamyba, ir pabrėžia, kad ekonominiu ir socialiniu požiūriu optimali gamybos grandinė užtikrinama tada, kai derlius nuimamas, perdirbamas ir naudojamas vietoje;

2.8   Kraštovaizdžio ir kaimo teritorijų apsauga

| 2.8.1 | remdamasis Europos kraštovaizdžio konvencija, patvirtina, kad kaimo vietovių kraštovaizdis yra esminė Europos paveldo dalis; |
| --- | --- |

2.8.1

remdamasis Europos kraštovaizdžio konvencija, patvirtina, kad kaimo vietovių kraštovaizdis yra esminė Europos paveldo dalis;

| 2.8.2 | primena, kad Konvencijos tikslas — „skatinti kraštovaizdžių apsaugą, tvarkymą bei planavimą ir organizuoti Europos bendradarbiavimą kraštovaizdžio klausimais“ siekiant „subalansuotos plėtros, grindžiamos socialinių reikmių, ekonominės veiklos ir aplinkos santykių pusiausvyra ir darna“; |
| --- | --- |

2.8.2

primena, kad Konvencijos tikslas — „skatinti kraštovaizdžių apsaugą, tvarkymą bei planavimą ir organizuoti Europos bendradarbiavimą kraštovaizdžio klausimais“ siekiant „subalansuotos plėtros, grindžiamos socialinių reikmių, ekonominės veiklos ir aplinkos santykių pusiausvyra ir darna“;

| 2.8.3 | pabrėžia, kad kraštovaizdis yra ne tik vietos kultūros paveldo dalis, bet ir svarbus ekonominis išteklius, padedantis kurti darbo vietas, kadangi gamtos ir kultūros įžymybės gali būti populiarinamos tvarų turizmą skatinančiomis priemonėmis; |
| --- | --- |

2.8.3

pabrėžia, kad kraštovaizdis yra ne tik vietos kultūros paveldo dalis, bet ir svarbus ekonominis išteklius, padedantis kurti darbo vietas, kadangi gamtos ir kultūros įžymybės gali būti populiarinamos tvarų turizmą skatinančiomis priemonėmis;

| 2.8.4 | patvirtina kaimo bendruomenių indėlį į kaimo teritorijų apsaugą ir hidrogeologinio stabilumo pažeidimo prevenciją ir pabrėžia būtinybę skatinti atsakingo ir veiksmingo žemės valdymo kultūrą; |
| --- | --- |

2.8.4

patvirtina kaimo bendruomenių indėlį į kaimo teritorijų apsaugą ir hidrogeologinio stabilumo pažeidimo prevenciją ir pabrėžia būtinybę skatinti atsakingo ir veiksmingo žemės valdymo kultūrą;

| 2.8.5 | mano, kad, atsižvelgiant į augančią kraštovaizdžio ir žemės naudojimo iniciatyvų, skirtų paremti visą kaimo turizmo ir agroturizmo sektorių, svarbą, bendruomenės, kaip tai pabrėžta Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje dėl Turizmo ir kultūros: dviejų jėgų, skatinančių augimą, gali vystyti regioninę prekybą skatindamos tvarų turizmą, kuris yra regionų ekonomikos, tausojančios gamtą, vystymosi šaltinis; |
| --- | --- |

2.8.5

mano, kad, atsižvelgiant į augančią kraštovaizdžio ir žemės naudojimo iniciatyvų, skirtų paremti visą kaimo turizmo ir agroturizmo sektorių, svarbą, bendruomenės, kaip tai pabrėžta Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje dėl Turizmo ir kultūros: dviejų jėgų, skatinančių augimą, gali vystyti regioninę prekybą skatindamos tvarų turizmą, kuris yra regionų ekonomikos, tausojančios gamtą, vystymosi šaltinis;

| 2.8.6 | mano, kad prasminga numatyti paskatas apleistų pastatų atstatymui. Mažėjant gyventojų kaimo vietovėse, per pastaruosius dešimtmečius ištuštėjo ištisos nedidelės gyvenvietės, kurias norint vėl apgyvendinti ir atgaivinti būtina imtis būstų ir istorinių pastatų sanavimo priemonių. |
| --- | --- |

2.8.6

mano, kad prasminga numatyti paskatas apleistų pastatų atstatymui. Mažėjant gyventojų kaimo vietovėse, per pastaruosius dešimtmečius ištuštėjo ištisos nedidelės gyvenvietės, kurias norint vėl apgyvendinti ir atgaivinti būtina imtis būstų ir istorinių pastatų sanavimo priemonių.

2.9   Vietos lygio visuotinės svarbos paslaugos

| 2.9.1 | pažymi, kad dėl sumažėjusio gyventojų skaičiaus kai kuriuose Europos regionuose sunku išsaugoti atitinkamą paslaugų pasiūlą kaimo bendruomenėms. Infrastruktūra, visų pirma vandens tiekimo, atliekų šalinimo ir perdirbimo bei visuomeninio transporto, pritaikyta didesniam vartotojų skaičiui. Sumažėjus gyventojų, paklausa gali sumažėti, o vartotojų (naudotojų) išlaidos išaugti. Kad kaimo vietovėse žmonės galėtų ir toliau gyventi ir dirbti, reikia ieškoti įgyvendinamų sprendimų laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

2.9.1

pažymi, kad dėl sumažėjusio gyventojų skaičiaus kai kuriuose Europos regionuose sunku išsaugoti atitinkamą paslaugų pasiūlą kaimo bendruomenėms. Infrastruktūra, visų pirma vandens tiekimo, atliekų šalinimo ir perdirbimo bei visuomeninio transporto, pritaikyta didesniam vartotojų skaičiui. Sumažėjus gyventojų, paklausa gali sumažėti, o vartotojų (naudotojų) išlaidos išaugti. Kad kaimo vietovėse žmonės galėtų ir toliau gyventi ir dirbti, reikia ieškoti įgyvendinamų sprendimų laikantis subsidiarumo principo;

| 2.9.2 | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos valdžios ir ūkio subjektų viešosios ir privačios partnerystės galėtų būti pavyzdžiu, kaip būtų galima plėtoti infrastruktūrą ir prisijungti prie energijos tiekimo ir IRT tinklų kartu pagerinant kaimo bendruomenių gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

2.9.2

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos valdžios ir ūkio subjektų viešosios ir privačios partnerystės galėtų būti pavyzdžiu, kaip būtų galima plėtoti infrastruktūrą ir prisijungti prie energijos tiekimo ir IRT tinklų kartu pagerinant kaimo bendruomenių gyvenimo kokybę;

| 2.9.3 | mano, kad, teikiant tinkamas viešąsias, socialines ir artumo piliečiams principu pagrįstas paslaugas, galima paskatinti šeimas keltis gyventi į kaimą, o dirbti mieste ir taip užkirsti kelią gyventojų skaičiaus mažėjimo kaime tendencijai, kuri taip pat glaudžiai susijusi su nuolatiniu teikiamų pagrindinių paslaugų, pvz., mokyklos, pašto ir medicinos pagalbos, mažėjimu; |
| --- | --- |

2.9.3

mano, kad, teikiant tinkamas viešąsias, socialines ir artumo piliečiams principu pagrįstas paslaugas, galima paskatinti šeimas keltis gyventi į kaimą, o dirbti mieste ir taip užkirsti kelią gyventojų skaičiaus mažėjimo kaime tendencijai, kuri taip pat glaudžiai susijusi su nuolatiniu teikiamų pagrindinių paslaugų, pvz., mokyklos, pašto ir medicinos pagalbos, mažėjimu;

| 2.9.4 | nurodo pamatinę švietimo funkciją ir pabrėžia, kad kvalifikuotas žmogiškasis kapitalas — kaimo vietovėse nuvertintas išteklius — yra būtina vystymosi prielaida; todėl mano, kad būtina išsaugoti vietos vidurines mokyklas ir sudaryti geresnes sąlygas pasiekti atokiau esančias; |
| --- | --- |

2.9.4

nurodo pamatinę švietimo funkciją ir pabrėžia, kad kvalifikuotas žmogiškasis kapitalas — kaimo vietovėse nuvertintas išteklius — yra būtina vystymosi prielaida; todėl mano, kad būtina išsaugoti vietos vidurines mokyklas ir sudaryti geresnes sąlygas pasiekti atokiau esančias;

| 2.9.5 | teikia didelę reikšmę vaikų priežiūros įstaigų plėtrai: dėl tokių įstaigų stokos kaimo vietovėse moterims sunku užsiimti profesine veikla ir todėl jose nepakankamai vystosi darbo rinka; |
| --- | --- |

2.9.5

teikia didelę reikšmę vaikų priežiūros įstaigų plėtrai: dėl tokių įstaigų stokos kaimo vietovėse moterims sunku užsiimti profesine veikla ir todėl jose nepakankamai vystosi darbo rinka;

| 2.9.6 | atkreipia dėmesį į strateginę vietinio viešojo transporto reikšmę: užtikrinus veiksmingą viešąjį transportą tarp kaimo gyvenviečių ir gretimų miestų aglomeracijų, galima sustabdyti kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimą ir net paskatinti atvirkštinę tendenciją; |
| --- | --- |

2.9.6

atkreipia dėmesį į strateginę vietinio viešojo transporto reikšmę: užtikrinus veiksmingą viešąjį transportą tarp kaimo gyvenviečių ir gretimų miestų aglomeracijų, galima sustabdyti kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimą ir net paskatinti atvirkštinę tendenciją;

| 2.9.7 | mano, kad paslaugos pagyvenusiems žmonėms yra nepaprastai svarbios norint paskatinti pensininkus keltis į kaimą, kur jie rastų palankesnes ir sveikesnes gyvenimo sąlygas ir galėtų padidinti kaimo vietovių pajamas; laikosi nuomonės, kad kaimo vietovėse kuriant infrastruktūrą, pvz., sveikatos priežiūros centrus, susitikimų ir poilsio vietas bei priežiūros įstaigas, vyresnio amžiaus žmonės turėtų būti skatinami apsigyventi kaimo bendruomenėse. |
| --- | --- |

2.9.7

mano, kad paslaugos pagyvenusiems žmonėms yra nepaprastai svarbios norint paskatinti pensininkus keltis į kaimą, kur jie rastų palankesnes ir sveikesnes gyvenimo sąlygas ir galėtų padidinti kaimo vietovių pajamas; laikosi nuomonės, kad kaimo vietovėse kuriant infrastruktūrą, pvz., sveikatos priežiūros centrus, susitikimų ir poilsio vietas bei priežiūros įstaigas, vyresnio amžiaus žmonės turėtų būti skatinami apsigyventi kaimo bendruomenėse.

| 2.9.8 | mano, kad būtina kaimo bendruomenių lygmeniu įgyvendinti visas reikiamas priemones, užtikrinančias kultūros vystymą ir jos prieinamumą; |
| --- | --- |

2.9.8

mano, kad būtina kaimo bendruomenių lygmeniu įgyvendinti visas reikiamas priemones, užtikrinančias kultūros vystymą ir jos prieinamumą;

2.10   Naujasis valdymas kaimo vietovėse

| 2.10.1 | mano, kad naudinga būtų pamąstyti apie kaimo vietovių valdymo vystymąsi; |
| --- | --- |

2.10.1

mano, kad naudinga būtų pamąstyti apie kaimo vietovių valdymo vystymąsi;

| 2.10.2 | pažymi, kad per pastaruosius dešimtmečius daugelyje valstybių narių buvo pakeista vietos valdžios institucijų organizacinė struktūra siekiant jas sustiprinti ir padidinti vietos administracijos, turinčios kuklias struktūras ir ribotus žmogiškuosius išteklius, administracinius gebėjimus — tai buvo daroma vystant bendruomenių bendradarbiavimą įvairiomis formomis; mano, kad šis reiškinys, ypač instituciniu požiūriu, yra susijęs su administracijos decentralizavimu ir turi būti nuolat įdėmiai stebimas bendradarbiaujant su vietos ir nacionalinių valdžios organų asociacijomis; |
| --- | --- |

2.10.2

pažymi, kad per pastaruosius dešimtmečius daugelyje valstybių narių buvo pakeista vietos valdžios institucijų organizacinė struktūra siekiant jas sustiprinti ir padidinti vietos administracijos, turinčios kuklias struktūras ir ribotus žmogiškuosius išteklius, administracinius gebėjimus — tai buvo daroma vystant bendruomenių bendradarbiavimą įvairiomis formomis; mano, kad šis reiškinys, ypač instituciniu požiūriu, yra susijęs su administracijos decentralizavimu ir turi būti nuolat įdėmiai stebimas bendradarbiaujant su vietos ir nacionalinių valdžios organų asociacijomis;

| 2.10.3 | primena, kad šis reiškinys skatino ieškoti vis daugiau administravimo ir valdymo sprendimų, pagrįstų bendruomenių partneryste ir bendradarbiavimu. Kaip pavyzdį galima būtų paminėti bendruomenių asociacijas, partnerystes, konsorciumus ir kitus teminius tinklus; |
| --- | --- |

2.10.3

primena, kad šis reiškinys skatino ieškoti vis daugiau administravimo ir valdymo sprendimų, pagrįstų bendruomenių partneryste ir bendradarbiavimu. Kaip pavyzdį galima būtų paminėti bendruomenių asociacijas, partnerystes, konsorciumus ir kitus teminius tinklus;

| 2.10.4 | pabrėžia, kad tokie sprendimai kartais gali padėti užtikrinti aukštos kokybės pagrindines paslaugas: naujos asociacijos sukuria palankias sąlygas optimizuoti išteklius ir paslaugas, iki tol valdomus atskirų organizacijų, turinčių ribotą biudžetą; |
| --- | --- |

2.10.4

pabrėžia, kad tokie sprendimai kartais gali padėti užtikrinti aukštos kokybės pagrindines paslaugas: naujos asociacijos sukuria palankias sąlygas optimizuoti išteklius ir paslaugas, iki tol valdomus atskirų organizacijų, turinčių ribotą biudžetą;

| 2.10.5 | pažymi, kad beveik visose valstybėse narėse jau yra nauji valstybiniai arba bendradarbiaujantys su privačiomis struktūromis organai, sukurti siekiant bendrai administruoti visuotinės svarbos paslaugas energijos ir vandens tiekimo, transporto, atliekų, švietimo, sveikatos apsaugos ir socialinių struktūrų administravimo, aplinkosaugos, sporto įstaigų ar žemės naudojimo administravimo srityje; |
| --- | --- |

2.10.5

pažymi, kad beveik visose valstybėse narėse jau yra nauji valstybiniai arba bendradarbiaujantys su privačiomis struktūromis organai, sukurti siekiant bendrai administruoti visuotinės svarbos paslaugas energijos ir vandens tiekimo, transporto, atliekų, švietimo, sveikatos apsaugos ir socialinių struktūrų administravimo, aplinkosaugos, sporto įstaigų ar žemės naudojimo administravimo srityje;

| 2.10.6 | taip pat pastebi, kad, vystantis teritorijoms, bendrai kaupiamų lėšų, solidarumo ir partnerystės pagrindais steigiamos organizacijos, ir skatina šias (bendruomenių) bendradarbiavimo formas Bendrijos programų ir lyginamosios analizės iniciatyvų pagalba; |
| --- | --- |

2.10.6

taip pat pastebi, kad, vystantis teritorijoms, bendrai kaupiamų lėšų, solidarumo ir partnerystės pagrindais steigiamos organizacijos, ir skatina šias (bendruomenių) bendradarbiavimo formas Bendrijos programų ir lyginamosios analizės iniciatyvų pagalba;

3.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 3.1 | mano, kad Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) įsteigimas nepaisant to, kad fondui skirta gerokai mažiau lėšų nei buvo tikėtasi, yra labai teigiamas žingsnis siekiant tolesnio kaimo, pirmiausia kaimo bendruomenių, vystymosi, tačiau nemano, kad tai yra paskutinis kaimo plėtros politikos formavimo Europos Sąjungoje etapas; ragina Komisiją, siekiant konkrečių ir ilgalaikių rezultatų, susieti kaimo plėtros strategiją ir EŽŪFKP su investicijomis į mokslinius tyrimus, kultūrą, aplinką ir kaimo vietoves, kurioms paramą jau buvo skirta iš kitų struktūrinių fondų ir kitų Bendrijos politikos sektorių; ragina daugiau dėmesio skirti Europos socialiniam fondui, švietimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

3.1

mano, kad Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) įsteigimas nepaisant to, kad fondui skirta gerokai mažiau lėšų nei buvo tikėtasi, yra labai teigiamas žingsnis siekiant tolesnio kaimo, pirmiausia kaimo bendruomenių, vystymosi, tačiau nemano, kad tai yra paskutinis kaimo plėtros politikos formavimo Europos Sąjungoje etapas; ragina Komisiją, siekiant konkrečių ir ilgalaikių rezultatų, susieti kaimo plėtros strategiją ir EŽŪFKP su investicijomis į mokslinius tyrimus, kultūrą, aplinką ir kaimo vietoves, kurioms paramą jau buvo skirta iš kitų struktūrinių fondų ir kitų Bendrijos politikos sektorių; ragina daugiau dėmesio skirti Europos socialiniam fondui, švietimui ir užimtumui;

| 3.2 | rekomenduoja sanglaudos politikos priemones papildyti EŽŪFKP remiamomis priemonėmis, visų pirma atsižvelgiant į trečią kryptį (gyvenimo kokybė ir ekonomikos įvairinimas) ir į LEADER kryptį. Europos Komisija yra numačiusi, kad valstybės narės ir regionai turi užtikrinti struktūrinių fondų iniciatyvų ir trijų EŽŪFKP krypčių pasiūlytų priemonių darną. Bendrijos, nacionalinės ir regionų lėšos turi užtikrinti kaimo bendruomenėms, turinčioms nedidelius išteklius ir ribotą tarnautojų skaičių, finansinius instrumentus ir priemones, galinčias prisidėti prie jų išsaugojimo ir tolesnio vystymosi; |
| --- | --- |

3.2

rekomenduoja sanglaudos politikos priemones papildyti EŽŪFKP remiamomis priemonėmis, visų pirma atsižvelgiant į trečią kryptį (gyvenimo kokybė ir ekonomikos įvairinimas) ir į LEADER kryptį. Europos Komisija yra numačiusi, kad valstybės narės ir regionai turi užtikrinti struktūrinių fondų iniciatyvų ir trijų EŽŪFKP krypčių pasiūlytų priemonių darną. Bendrijos, nacionalinės ir regionų lėšos turi užtikrinti kaimo bendruomenėms, turinčioms nedidelius išteklius ir ribotą tarnautojų skaičių, finansinius instrumentus ir priemones, galinčias prisidėti prie jų išsaugojimo ir tolesnio vystymosi;

| 3.3 | tikisi glaudesnio abiejų Europos Komisijos generalinių direktoratų, atsakingų už regionų ir žemės ūkio politiką, bendradarbiavimo siekiant didžiausio Sąjungos finansinių priemonių poveikio nedidelių gyvenviečių ir kaimo vietovių plėtrai. Kaip jau minėta, vien EŽŪFKP negali išspręsti visų kaimo vietovių problemų; todėl reikia numatyti galimybę naudotis keliais fondais; |
| --- | --- |

3.3

tikisi glaudesnio abiejų Europos Komisijos generalinių direktoratų, atsakingų už regionų ir žemės ūkio politiką, bendradarbiavimo siekiant didžiausio Sąjungos finansinių priemonių poveikio nedidelių gyvenviečių ir kaimo vietovių plėtrai. Kaip jau minėta, vien EŽŪFKP negali išspręsti visų kaimo vietovių problemų; todėl reikia numatyti galimybę naudotis keliais fondais;

| 3.4 | tikisi, kad ir toliau bus paprastinama bendra finansinės pagalbos teikimo kaimo vietovėms tvarka; |
| --- | --- |

3.4

tikisi, kad ir toliau bus paprastinama bendra finansinės pagalbos teikimo kaimo vietovėms tvarka;

| 3.5 | ragina Komisiją pripažinti EESRK ir nacionalines vietos valdžios asociacijos partneriais ryšiams palaikyti, kurie galėtų dalyvauti nustatant naujus prioritetus, skleidžiant žinias apie EŽŪFKP ir struktūrinius fondus, skatinant jų praktinį įsisavinimą kaimo, atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse; |
| --- | --- |

3.5

ragina Komisiją pripažinti EESRK ir nacionalines vietos valdžios asociacijos partneriais ryšiams palaikyti, kurie galėtų dalyvauti nustatant naujus prioritetus, skleidžiant žinias apie EŽŪFKP ir struktūrinius fondus, skatinant jų praktinį įsisavinimą kaimo, atokiose ir retai apgyvendintose vietovėse;

| 3.6 | tikisi, kad ši nuomonė padės parengti strategiją, kuria bus siekiama, kad Europos kaimo vietovės taptų šiuolaikinėmis „tvariomis bendruomenėmis“. Taip apie bendruomenes būtų daugiau žinoma Europos mastu ir būtų pripažintas jų vaidmuo bei skatinamas jų augimas. Vadovaujantis tokiu požiūriu ir kartu sustiprinus jų vaidmenį aplinkosaugos srityje bei sudarius joms galimybes klestėti sukuriant daugiau darbo vietų ir verslui palankias sąlygas, bus galima remti bendras jų kultūros vertybes, tradicijas ir vietos ypatumus bei išsaugoti sveikesnio gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

3.6

tikisi, kad ši nuomonė padės parengti strategiją, kuria bus siekiama, kad Europos kaimo vietovės taptų šiuolaikinėmis „tvariomis bendruomenėmis“. Taip apie bendruomenes būtų daugiau žinoma Europos mastu ir būtų pripažintas jų vaidmuo bei skatinamas jų augimas. Vadovaujantis tokiu požiūriu ir kartu sustiprinus jų vaidmenį aplinkosaugos srityje bei sudarius joms galimybes klestėti sukuriant daugiau darbo vietų ir verslui palankias sąlygas, bus galima remti bendras jų kultūros vertybes, tradicijas ir vietos ypatumus bei išsaugoti sveikesnio gyvenimo kokybę;

| 3.7 | primena, kad Europos Sąjunga, kurios veikla grindžiama teritorinės ir socialinės sanglaudos principu, negali nepaisyti iššūkių, su kuriais susiduria mažos bendruomenės, norinčios savo piliečiams užtikrinti tinkamas paslaugas ir visų pirma tinkamą pajamų lygį, kad būsimos kartos liktų gyventi gimtosiose vietovėse; |
| --- | --- |

3.7

primena, kad Europos Sąjunga, kurios veikla grindžiama teritorinės ir socialinės sanglaudos principu, negali nepaisyti iššūkių, su kuriais susiduria mažos bendruomenės, norinčios savo piliečiams užtikrinti tinkamas paslaugas ir visų pirma tinkamą pajamų lygį, kad būsimos kartos liktų gyventi gimtosiose vietovėse;

| 3.8 | atkreipia dėmesį, kad labai skiriasi kaimo bendruomenių ekonominės gerovės lygis, todėl mano, jog būtina siekti, kad skiriamos lėšos atneštų kuo daugiau papildomos naudos gerinant kaimo vietovių gyventojų gyvenimo sąlygas; |
| --- | --- |

3.8

atkreipia dėmesį, kad labai skiriasi kaimo bendruomenių ekonominės gerovės lygis, todėl mano, jog būtina siekti, kad skiriamos lėšos atneštų kuo daugiau papildomos naudos gerinant kaimo vietovių gyventojų gyvenimo sąlygas;

| 3.9 | siekdamas, kad Lisabonos strategija būtų įgyvendinama decentralizuotai, pasisako už tai, kad būtų labiau atsižvelgiama į kaimo vietovių poreikius siekiant politikos pusiausvyros tarp miesto ir kaimo vietovių ateityje rengiant joms skirtas programas (10); |
| --- | --- |

3.9

siekdamas, kad Lisabonos strategija būtų įgyvendinama decentralizuotai, pasisako už tai, kad būtų labiau atsižvelgiama į kaimo vietovių poreikius siekiant politikos pusiausvyros tarp miesto ir kaimo vietovių ateityje rengiant joms skirtas programas (10);

| 3.10 | pabrėžia, kad Europoje pastebimas pernelyg didelis priemiesčių zonų spaudimas kaimo teritorijoms; ragina siekti, kad tvari žemdirbystė ir miestų ekonominis vystymasis būtų tinkamai suderinti; |
| --- | --- |

3.10

pabrėžia, kad Europoje pastebimas pernelyg didelis priemiesčių zonų spaudimas kaimo teritorijoms; ragina siekti, kad tvari žemdirbystė ir miestų ekonominis vystymasis būtų tinkamai suderinti;

| 3.11 | pasisako už priemones ir mažų savivaldybių bei regionų centrų palyginimo ir bendradarbiavimo mechanizmus siekiant bendro sutarimo dėl vietovių tarpusavio santykių sureguliavimo, visų pirma stiprinant mažų miesto tipo gyvenviečių centrų, kurių dėka kaimo vietovės įgyja struktūrą, tinklus; |
| --- | --- |

3.11

pasisako už priemones ir mažų savivaldybių bei regionų centrų palyginimo ir bendradarbiavimo mechanizmus siekiant bendro sutarimo dėl vietovių tarpusavio santykių sureguliavimo, visų pirma stiprinant mažų miesto tipo gyvenviečių centrų, kurių dėka kaimo vietovės įgyja struktūrą, tinklus;

| 3.12 | mano, kad naudinga gerinti susisiekimą tarp miestų centrų ir apylinkių siekiant didmiesčiuose išvengti transporto grūsčių ir sudaryti sąlygas gyventi užmiesčiuose; tai palengvintų ir kaimo vietovėse pagamintų produktų prekybą; |
| --- | --- |

3.12

mano, kad naudinga gerinti susisiekimą tarp miestų centrų ir apylinkių siekiant didmiesčiuose išvengti transporto grūsčių ir sudaryti sąlygas gyventi užmiesčiuose; tai palengvintų ir kaimo vietovėse pagamintų produktų prekybą;

| 3.13 | patvirtina, kad kaimo vietovių subjektai turėtų palaikyti visapusišką dialogą rengdami, įgyvendindami, stebėdami ir vertindami programas, ir mano, kad būtina sustiprinti vietos valdžios institucijų vaidmenį vykdant struktūrinę politiką, nes jos geriausiai gali suvokti ir įvertinti vietos problemas ir lūkesčius; |
| --- | --- |

3.13

patvirtina, kad kaimo vietovių subjektai turėtų palaikyti visapusišką dialogą rengdami, įgyvendindami, stebėdami ir vertindami programas, ir mano, kad būtina sustiprinti vietos valdžios institucijų vaidmenį vykdant struktūrinę politiką, nes jos geriausiai gali suvokti ir įvertinti vietos problemas ir lūkesčius;

| 3.14 | mano, kad kaimo bendruomenės turėtų aktyviai dalyvauti plėtojant tiek valstybių narių, tiek regionų inicijuotą partnerystę, kurios tikslas — apibrėžti nacionalinius strateginius planus ir nacionalines kaimo plėtros programas. Komitetas taip pat laikosi nuomonės, kad būtina taikyti metodą „nuo atskiro prie bendro“, kuris suteiks visiems suinteresuotiems subjektams galimybę daryti didelę įtaką planų rengimui; |
| --- | --- |

3.14

mano, kad kaimo bendruomenės turėtų aktyviai dalyvauti plėtojant tiek valstybių narių, tiek regionų inicijuotą partnerystę, kurios tikslas — apibrėžti nacionalinius strateginius planus ir nacionalines kaimo plėtros programas. Komitetas taip pat laikosi nuomonės, kad būtina taikyti metodą „nuo atskiro prie bendro“, kuris suteiks visiems suinteresuotiems subjektams galimybę daryti didelę įtaką planų rengimui;

| 3.15 | pageidautų, kad Europos kaimo vietovės vykdytų vis daugiau mainų programų ir partnerysčių; tokios iniciatyvos suteikia puikias galimybes įgyti naujų žinių, keistis geriausia praktika ir patirtimi bei siekti didesnės kultūrų integracijos. Būtina skatinti kultūrinį turizmą kaimo teritorijose stiprinant vietos gyventojų gebėjimus turizmo vystymo srityje bei skleidžiant informaciją apie unikalius kultūrinio turizmo objektus visoje ES; |
| --- | --- |

3.15

pageidautų, kad Europos kaimo vietovės vykdytų vis daugiau mainų programų ir partnerysčių; tokios iniciatyvos suteikia puikias galimybes įgyti naujų žinių, keistis geriausia praktika ir patirtimi bei siekti didesnės kultūrų integracijos. Būtina skatinti kultūrinį turizmą kaimo teritorijose stiprinant vietos gyventojų gebėjimus turizmo vystymo srityje bei skleidžiant informaciją apie unikalius kultūrinio turizmo objektus visoje ES;

| 3.16 | pabrėžia, kad nemažai Bendrijos bendradarbiavimo programų vis dar skiriama miestų vietovėms, ir tikisi, kad regionų ir vietos valdžios institucijos labiau skatins kurti kaimo vietovių partnerystes siekiant labiau įtraukti kaimo vietoves į įvairias naujoviško bendradarbiavimo formas; |
| --- | --- |

3.16

pabrėžia, kad nemažai Bendrijos bendradarbiavimo programų vis dar skiriama miestų vietovėms, ir tikisi, kad regionų ir vietos valdžios institucijos labiau skatins kurti kaimo vietovių partnerystes siekiant labiau įtraukti kaimo vietoves į įvairias naujoviško bendradarbiavimo formas;

| 3.17 | atkreipia dėmesį, kad kaimo vietovės yra puiki vieta išbandyti naujovišką politiką, orientuotą į atsinaujinančius energijos šaltinius, ir tikisi, kad kaimo savivaldybės galės pasinaudoti finansavimu ir priemonėmis, leidžiančioms investuoti į atsinaujinančius energijos šaltinius — pirmiausia į energiją, gaunamą iš saulės baterijų, biomasės ir vėjo, — kad jos pačios galėtų apsirūpinti energija ir kad tai taptų kaimo vietovių gyventojų papildomu pajamų šaltiniu; |
| --- | --- |

3.17

atkreipia dėmesį, kad kaimo vietovės yra puiki vieta išbandyti naujovišką politiką, orientuotą į atsinaujinančius energijos šaltinius, ir tikisi, kad kaimo savivaldybės galės pasinaudoti finansavimu ir priemonėmis, leidžiančioms investuoti į atsinaujinančius energijos šaltinius — pirmiausia į energiją, gaunamą iš saulės baterijų, biomasės ir vėjo, — kad jos pačios galėtų apsirūpinti energija ir kad tai taptų kaimo vietovių gyventojų papildomu pajamų šaltiniu;

| 3.18 | pageidauja, kad Komisija parengtų programą, pagal kurią ES kaimo bendruomenės keistųsi geriausia naujovių įgyvendinimo įvairiose ekonomikos srityse praktika; |
| --- | --- |

3.18

pageidauja, kad Komisija parengtų programą, pagal kurią ES kaimo bendruomenės keistųsi geriausia naujovių įgyvendinimo įvairiose ekonomikos srityse praktika;

| 3.19 | prašo, kad Bendrijos politika nenustatytų amatininkams ir mažoms įmonėms sunkiai pasiekiamų standartų tipiškiems vietos gaminiams; |
| --- | --- |

3.19

prašo, kad Bendrijos politika nenustatytų amatininkams ir mažoms įmonėms sunkiai pasiekiamų standartų tipiškiems vietos gaminiams;

| 3.20 | rekomenduoja Europos Sąjungai remti mikroįmonių, teikiančių pirmenybę tradiciniams produktams, steigimą ir vystymą, taip pat skatinti vyrų ir moterų lygybę įmonėse bei jaunimo integraciją; |
| --- | --- |

3.20

rekomenduoja Europos Sąjungai remti mikroįmonių, teikiančių pirmenybę tradiciniams produktams, steigimą ir vystymą, taip pat skatinti vyrų ir moterų lygybę įmonėse bei jaunimo integraciją;

| 3.21 | mano, kad 2008 m. bus patys svarbiausi metai sprendimams dėl būsimos BŽŪP priimti, ypač tiems, kurie susiję su lėšų perkėlimu iš pirmojo ramsčio į antrąjį; todėl ragina Komisiją, Tarybą ir Europos Parlamentą ateityje rengiant pasiūlymus atsižvelgti į kaimo vietovių poreikius; |
| --- | --- |

3.21

mano, kad 2008 m. bus patys svarbiausi metai sprendimams dėl būsimos BŽŪP priimti, ypač tiems, kurie susiję su lėšų perkėlimu iš pirmojo ramsčio į antrąjį; todėl ragina Komisiją, Tarybą ir Europos Parlamentą ateityje rengiant pasiūlymus atsižvelgti į kaimo vietovių poreikius;

| 3.22 | ragina Komisiją, šiai formuojant atitinkamą politiką, remti kaimo vietovių pastangas derinti augimą ir tvarumą bei numatyti joms galimybes susikurti savarankiško vystymosi sistemas, kad jos neatsiliktų nuo miesto teritorijų; |
| --- | --- |

3.22

ragina Komisiją, šiai formuojant atitinkamą politiką, remti kaimo vietovių pastangas derinti augimą ir tvarumą bei numatyti joms galimybes susikurti savarankiško vystymosi sistemas, kad jos neatsiliktų nuo miesto teritorijų;

| 3.23 | pageidauja, kad kaimo vietovių ateities klausimui būtų skirtas ypatingas dėmesys vykstant diskusijoms dėl Sąjungos teritorinės darbotvarkės rengimo, ypač aktyviai svarstant apie kaimų ir miestų partnerystę atsižvelgiant į mažų centrų atliekamą pusiausvyros vaidmenį. |
| --- | --- |

3.23

pageidauja, kad kaimo vietovių ateities klausimui būtų skirtas ypatingas dėmesys vykstant diskusijoms dėl Sąjungos teritorinės darbotvarkės rengimo, ypač aktyviai svarstant apie kaimų ir miestų partnerystę atsižvelgiant į mažų centrų atliekamą pusiausvyros vaidmenį.

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Priimta 2000 m. spalio 20 d. Florencijoje, ESS Nr. 1706.

2

(3)  PE 322.192 A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  COM(2006) 129 final.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  COM(2006) 386 final.

7

(8)  2005 m. gruodžio 12 d. Bristolio susitarimas dėl „tvarių bendrijų“.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, p. 4.

10

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/25

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikatų Tarybai ir Europos Parlamentui:

| | Hagos programos įgyvendinimas: ateities perspektyvos |
| --- | --- |

Hagos programos įgyvendinimas: ateities perspektyvos

| | ES laisvės, saugumo ir teisingumo politikos vertinimas |
| --- | --- |

ES laisvės, saugumo ir teisingumo politikos vertinimas

| | 2005 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaita |
| --- | --- |

2005 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaita

(2007/C 57/05)

REGIONŲ KOMITETAS,

Atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 28 d. Komisijos Komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Hagos programos įgyvendinimas: ateities perspektyvos“ (COM(2006) 331),

Atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 28 d. Komisijos Komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „ES laisvės, saugumo ir teisingumo politikos vertinimas“ (COM(2006) 332),

Atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 28 d. Komisijos Komunikatus Tarybai ir Europos Parlamentui „2005 m. Hagos programos įgyvendinimo ataskaita“ (COM(2006) 333),

Atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 28 d. Europos Komisijos sprendimą šiuo klausimu pasikonsultuoti su Regionų komitetu, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio 1 dalimi,

Atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 25 d. Biuro sprendimą pavesti Konstitucijos reikalų, Europos valdymo ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu,

Atsižvelgdamas į Komisijos Komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Hagos programa: Dešimt prioritetų ateinantiems penkeriems metams — Partnerystė Europos atsinaujinimo vardan laisvės, saugumo ir teisingumo srityje“ COM(2005) 184,

Atsižvelgdamas į savo 2006 m. vasario 16 d. nuomonę dėl atitinkamų pasiūlymų ir priemonių laisvės, saugumo ir teisingumo srityje, CdR 122/2005 (1),

Atsižvelgdamas į savo nuomonės projektą (CdR 234/2006), kurį 2006 m. spalio 17 d. priėmė Konstitucijos reikalų, Europos valdymo ir laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės komisija (pranešėjas Ivo Opstelten, Roterdamo meras),

| 1. | KADANGI Europos visuomenės nuomonė dėl Europos Sąjungos papildomos naudos artimiausiais metais iš esmės priklausys nuo Europos laisvės, saugumo ir teisingumo politikos sėkmės, |
| --- | --- |

1.

KADANGI Europos visuomenės nuomonė dėl Europos Sąjungos papildomos naudos artimiausiais metais iš esmės priklausys nuo Europos laisvės, saugumo ir teisingumo politikos sėkmės,

| 2. | KADANGI vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už viešąją tvarką ir saugumą, šios srities Europos Sąjungos politikos veiksmingumas ir naudingumas taip pat labai priklauso nuo to, kaip jos dalyvauja sprendžiant šiuos klausimus, |
| --- | --- |

2.

KADANGI vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už viešąją tvarką ir saugumą, šios srities Europos Sąjungos politikos veiksmingumas ir naudingumas taip pat labai priklauso nuo to, kaip jos dalyvauja sprendžiant šiuos klausimus,

| 3. | KADANGI laisvės, saugumo ir teisingumo politika jau galutinai susiformavo, ši pažanga suteikia puikią galimybę stiprinti sąsają su vietos ir regionų valdžios institucijomis, |
| --- | --- |

3.

KADANGI laisvės, saugumo ir teisingumo politika jau galutinai susiformavo, ši pažanga suteikia puikią galimybę stiprinti sąsają su vietos ir regionų valdžios institucijomis,

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6-7 d. (gruodžio 6 d. posėdyje), priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūris

Regionų komitetas

| 1.1 | mano, kad sprendžiant su laisve, saugumu ir teisingumu susijusius klausimus lemiamas vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms bei primena, kad ankstesnėje savo nuomonėje (CdR 122/2005) jis pateikė konkrečias rekomendacijas, kuriose nurodė, kad siekiant didinti šios Europos politikos srities veiksmingumą ir naudą, reikia labiau atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų sukauptą patirtį ją kuriant, įgyvendinant ir vertinant. |
| --- | --- |

1.1

mano, kad sprendžiant su laisve, saugumu ir teisingumu susijusius klausimus lemiamas vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms bei primena, kad ankstesnėje savo nuomonėje (CdR 122/2005) jis pateikė konkrečias rekomendacijas, kuriose nurodė, kad siekiant didinti šios Europos politikos srities veiksmingumą ir naudą, reikia labiau atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų sukauptą patirtį ją kuriant, įgyvendinant ir vertinant.

| 1.2 | labai vertina Komisijos veiklą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje; iš tikrųjų, šioje nuomonėje nagrinėjamuose komunikatuose patvirtinamas jos noras ir ryžtas įgyvendinti užsibrėžtus tikslus; tačiau išreiškia susirūpinimą tuo, kad Hagos programos priemonės valstybėse narėse įgyvendinamos labai nevienodai. |
| --- | --- |

1.2

labai vertina Komisijos veiklą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje; iš tikrųjų, šioje nuomonėje nagrinėjamuose komunikatuose patvirtinamas jos noras ir ryžtas įgyvendinti užsibrėžtus tikslus; tačiau išreiškia susirūpinimą tuo, kad Hagos programos priemonės valstybėse narėse įgyvendinamos labai nevienodai.

| 1.3 | supranta kad, atsižvelgiant į šios politikos srities sudėtingumą ir trumpą šių komunikatų rengimui skirtą terminą, buvo sunku užtikrinti tiesioginį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą juos rengiant; tačiau apgailestauja, kad Komisijos ketinimas artimiausiu metu atsižvelgiant į Komiteto rekomendacijas parengti darbo metodą komunikatuose neatsispindi. |
| --- | --- |

1.3

supranta kad, atsižvelgiant į šios politikos srities sudėtingumą ir trumpą šių komunikatų rengimui skirtą terminą, buvo sunku užtikrinti tiesioginį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą juos rengiant; tačiau apgailestauja, kad Komisijos ketinimas artimiausiu metu atsižvelgiant į Komiteto rekomendacijas parengti darbo metodą komunikatuose neatsispindi.

| 1.4 | tikisi, kad toks darbo metodas gali būti ir dar bus parengtas, remiantis, greta kitų priemonių, diskusija, numatyta Komisijos Komunikato COM(2006) 331 išvadose. |
| --- | --- |

1.4

tikisi, kad toks darbo metodas gali būti ir dar bus parengtas, remiantis, greta kitų priemonių, diskusija, numatyta Komisijos Komunikato COM(2006) 331 išvadose.

| 1.5 | pritaria pasirinktoms politinėms sritims, kurioms Hagos programos įgyvendinimo laikotarpiu būtinas ypatingas dėmesys ir teigiamai vertina Komisijos siekį kiek įmanoma patobulinti ir paspartinti sprendimų priėmimo procesą taikant teisinius mechanizmus, paremtus galiojančiomis Europos Sąjungos sutartimis. |
| --- | --- |

1.5

pritaria pasirinktoms politinėms sritims, kurioms Hagos programos įgyvendinimo laikotarpiu būtinas ypatingas dėmesys ir teigiamai vertina Komisijos siekį kiek įmanoma patobulinti ir paspartinti sprendimų priėmimo procesą taikant teisinius mechanizmus, paremtus galiojančiomis Europos Sąjungos sutartimis.

| 1.6 | apgailestauja, kad kol kas nėra pakankamo pagrindo, kuris artimiausiu metu leistų iš tiesų taikyti pažangesnį metodą; |
| --- | --- |

1.6

apgailestauja, kad kol kas nėra pakankamo pagrindo, kuris artimiausiu metu leistų iš tiesų taikyti pažangesnį metodą;

| 1.7 | pritaria, kad būtina tobulinti stebėsenos ir vertinimo mechanizmus ir pastebi, kad Komisijos pasiūlymai atitinka Komiteto rekomendacijas. Tai yra teigiamas žingsnis siekiant nuoseklesnio, labiau struktūruoto ir integruoto požiūrio ir kartu padės užtikrinti politikos skaidrumą ir aiškumą bei palengvins jos įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.7

pritaria, kad būtina tobulinti stebėsenos ir vertinimo mechanizmus ir pastebi, kad Komisijos pasiūlymai atitinka Komiteto rekomendacijas. Tai yra teigiamas žingsnis siekiant nuoseklesnio, labiau struktūruoto ir integruoto požiūrio ir kartu padės užtikrinti politikos skaidrumą ir aiškumą bei palengvins jos įgyvendinimą.

| 1.8 | nori skatinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą rengiant ir vykdant vertinimus ir pritaria pasiūlymui ir Europos Sąjungos institucijose paskirti kontaktinius centrus dialogui su Komisija palaikyti siekiant užtikrinti įvertinimo ataskaitų kokybę ir veiksmingumą. Remiantis nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų žiniomis ir patirtimi, būtų galima nustatyti vieningus ir svarbius rodiklius, kurie padėtų surinkti vertingos informacijos ir išvengti veiksmų dubliavimosi. |
| --- | --- |

1.8

nori skatinti aktyvesnį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą rengiant ir vykdant vertinimus ir pritaria pasiūlymui ir Europos Sąjungos institucijose paskirti kontaktinius centrus dialogui su Komisija palaikyti siekiant užtikrinti įvertinimo ataskaitų kokybę ir veiksmingumą. Remiantis nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų žiniomis ir patirtimi, būtų galima nustatyti vieningus ir svarbius rodiklius, kurie padėtų surinkti vertingos informacijos ir išvengti veiksmų dubliavimosi.

| 1.9 | pabrėžia išsamaus strateginio pasirinktų politikos sričių įvertinimo svarbą ir tikisi, kad tokiu būdu daugiau dėmesio bus skiriama jos įgyvendinimo vietos ir regionų lygiu poveikiui. |
| --- | --- |

1.9

pabrėžia išsamaus strateginio pasirinktų politikos sričių įvertinimo svarbą ir tikisi, kad tokiu būdu daugiau dėmesio bus skiriama jos įgyvendinimo vietos ir regionų lygiu poveikiui.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | ragina aiškiau apibrėžti Europos Sąjungos institucijų ir vietos ir regionų valdžios bendradarbiavimo susitarimus laisvės, saugumo ir teisingumo srityje. |
| --- | --- |

2.1

ragina aiškiau apibrėžti Europos Sąjungos institucijų ir vietos ir regionų valdžios bendradarbiavimo susitarimus laisvės, saugumo ir teisingumo srityje.

| 2.2 | ragina artimiausiu metu nurodyti, kaip buvo atsižvelgta į ankstesnius pasiūlymus rengiant šioje nuomonėje nagrinėjamus komunikatus. |
| --- | --- |

2.2

ragina artimiausiu metu nurodyti, kaip buvo atsižvelgta į ankstesnius pasiūlymus rengiant šioje nuomonėje nagrinėjamus komunikatus.

| 2.3 | rekomenduoja Europos Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui skubiai ieškoti konkrečių, įgyvendinamų ir taikytinų sprendimų siekiant artimiausiu metu pašalinti pastebėtus nesklandumus perkeliant į nacionalinę teisę ES sutarties VI antraštinėje dalyje numatytas priemones. |
| --- | --- |

2.3

rekomenduoja Europos Komisijai, Tarybai ir Europos Parlamentui skubiai ieškoti konkrečių, įgyvendinamų ir taikytinų sprendimų siekiant artimiausiu metu pašalinti pastebėtus nesklandumus perkeliant į nacionalinę teisę ES sutarties VI antraštinėje dalyje numatytas priemones.

| 2.4 | atsižvelgdamas į savo ankstesnę nuomonę, primygtinai ragina skatinti tiesioginį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą rengiant metinę rezultatų suvestinę, pavyzdžiui, rengiant konsultacijas su ekspertų grupėmis. Reikėtų domėtis ne tik popieriuje pateikiamais įgyvendinimo rezultatais, bet ir įvertinti praktinį jo poveikį, o tai glaudžiai susiję su stebėsenos ir vertinimo mechanizmų plėtojimu. |
| --- | --- |

2.4

atsižvelgdamas į savo ankstesnę nuomonę, primygtinai ragina skatinti tiesioginį vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą rengiant metinę rezultatų suvestinę, pavyzdžiui, rengiant konsultacijas su ekspertų grupėmis. Reikėtų domėtis ne tik popieriuje pateikiamais įgyvendinimo rezultatais, bet ir įvertinti praktinį jo poveikį, o tai glaudžiai susiję su stebėsenos ir vertinimo mechanizmų plėtojimu.

| 2.5 | konstatuoja, kad kovojant su nelegalia migracija pasiekta labai menka pažanga. Todėl jis ragina ES ryžtingai plėtoti bendrą imigracijos politiką, kurią vykdant būtų atsižvelgiama į daugelį, su nelegaliais imigrantais susijusių, aspektų. |
| --- | --- |

2.5

konstatuoja, kad kovojant su nelegalia migracija pasiekta labai menka pažanga. Todėl jis ragina ES ryžtingai plėtoti bendrą imigracijos politiką, kurią vykdant būtų atsižvelgiama į daugelį, su nelegaliais imigrantais susijusių, aspektų.

| 2.6 | ragina artimiausiu metu nustatyti suderintos Europos integracijos sistemos pagrindinius principus, parengiant vietos ir regionų institucijoms praktines priemones, kurios padėtų skatinti ir tobulinti integracijos procesą vietos ir regionų lygiu. |
| --- | --- |

2.6

ragina artimiausiu metu nustatyti suderintos Europos integracijos sistemos pagrindinius principus, parengiant vietos ir regionų institucijoms praktines priemones, kurios padėtų skatinti ir tobulinti integracijos procesą vietos ir regionų lygiu.

| 2.7 | siūlo (kaip ir ankstesnėje savo nuomonėje) stebėti, kad integracijos procesas įvairiose viešosios politikos srityse vyktų skaidriai. |
| --- | --- |

2.7

siūlo (kaip ir ankstesnėje savo nuomonėje) stebėti, kad integracijos procesas įvairiose viešosios politikos srityse vyktų skaidriai.

| 2.8 | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti rengiant teisės akto pasiūlymą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjimo informacinio tinklo sukūrimo. |
| --- | --- |

2.8

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti rengiant teisės akto pasiūlymą dėl ypatingos svarbos infrastruktūros objektų įspėjimo informacinio tinklo sukūrimo.

| 2.9 | rekomenduoja Komisijai numatyti galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms, NVO ir įmonėms tiesiogiai dalyvauti diskusijoje dėl Bendrijos laisvės, saugumo ir teisingumo politikos veiksmingumo stiprinimo siekiant, kad ši politika atitiktų piliečių lūkesčius. |
| --- | --- |

2.9

rekomenduoja Komisijai numatyti galimybę vietos ir regionų valdžios institucijoms, NVO ir įmonėms tiesiogiai dalyvauti diskusijoje dėl Bendrijos laisvės, saugumo ir teisingumo politikos veiksmingumo stiprinimo siekiant, kad ši politika atitiktų piliečių lūkesčius.

| 2.10 | rekomenduoja Komisijai įdėmiai stebėti, kad įgyvendinant siūlomus stebėsenos ir vertinimo mechanizmus nepadaugėtų biurokratijos ir kad jie būtų taikomi praktiškai. |
| --- | --- |

2.10

rekomenduoja Komisijai įdėmiai stebėti, kad įgyvendinant siūlomus stebėsenos ir vertinimo mechanizmus nepadaugėtų biurokratijos ir kad jie būtų taikomi praktiškai.

| 2.11 | ragina, kad įgyvendinant rezoliucijas dėl visų suinteresuotų dalyvių informavimo būtų deramai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų sukauptas žinias ir patirtį. |
| --- | --- |

2.11

ragina, kad įgyvendinant rezoliucijas dėl visų suinteresuotų dalyvių informavimo būtų deramai atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų sukauptas žinias ir patirtį.

| 2.12 | ragina Komisiją atsižvelgti į ankstesnes Komiteto rekomendacijas įgyvendinant pasiūlymus dėl nacionalinių ataskaitų pateikimo mechanizmų. Visose šiose ataskaitose turėtų būti aiškiai nurodyta, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvauja įgyvendinant politiką, o ne apsiriboti vien tik tvirtinimu, kad vyksta reguliarus dialogas. |
| --- | --- |

2.12

ragina Komisiją atsižvelgti į ankstesnes Komiteto rekomendacijas įgyvendinant pasiūlymus dėl nacionalinių ataskaitų pateikimo mechanizmų. Visose šiose ataskaitose turėtų būti aiškiai nurodyta, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvauja įgyvendinant politiką, o ne apsiriboti vien tik tvirtinimu, kad vyksta reguliarus dialogas.

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  2006 m. rugpjūčio 16 d. OL C 192.

1

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/27

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Augimo ir užimtumo strategija ir Europos sanglaudos politikos reforma. Ketvirtoji pažangos sanglaudos srityje ataskaita“

(2007/C 57/06)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS Į Europos Komisijos komunikatą „Augimo ir užimtumo strategija ir Europos sanglaudos politikos reforma. Ketvirtoji pažangos sanglaudos srityje ataskaita“, COM (2006) 281, SEC(2006)726;

ATSIŽVELGDAMAS Į2005 m. gegužės 17 d. Europos Komisijos sprendimą pasikonsultuoti su Komitetu šiuo klausimu pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

ATSIŽVELGDAMAS Į2006 m. birželio 23 d. Komiteto pirmininko sprendimą pavesti Teritorinės sanglaudos politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Trečiojo pranešimo apie ekonominę ir socialinę sanglaudą (CdR 120/2004 fin);

ATSIŽVELGDAMAS Į neoficialaus Ministrų tarybos posėdžio dėl tvarių bendruomenių išvadas. 2005 m. gruodžio 6-7 d., Bristolis.

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui „Mūsų bendros ateities kūrimas: 2007-2013 m. išsiplėtusios Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės“, COM(2004) 101 final (CdR 162/2004 fin) (1);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Tarybos reglamentą, nustatantį bendrąsias Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatas, COM(2004) 492 final — 2004/0163 (AVC), (CdR 232/2004 fin) (2);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato „Sanglaudos politika ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti. Bendrijos strategijos gairės 2007-2013 m.“, COM(2005) 299 final, (CdR 140/2005 fin);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato „Trečioji pažangos sanglaudos srityje ataskaita — naujosios augimo, darbo vietų ir sanglaudos partnerystės link“, COM(2005) 192 final, (CdR 141/2005 fin);

ATSIŽVELGDAMAS Į savo nuomonės projektą (CdR 249/2006), kurį 2006 m. spalio 19 d. priėmė Teritorinės sanglaudos politikos komisija (pranešėjas William John Williams (STE-EA/UK), Anglesey salos tarybos narys);

Kadangi regioninė politika — tai regioninių skirtumų mažinimas, kaip skelbiama Sutarties 158 straipsnyje;

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6-7 d. (gruodžio 6 d. posėdis), priėmė šią nuomonę.

1.   Ekonominiai ir socialiniai skirtumai išsiplėtusioje ES

Regionų komitetas

| 1.1 | atkreipia dėmesį, kad nepaisant to, jog 2005 m. visoje ES augimo tempai buvo lėtesni, konvergencijos programų vykdymas atitinkamiems regionams buvo naudingas svertinio poveikio ir papildomumo požiūriu; |
| --- | --- |

1.1

atkreipia dėmesį, kad nepaisant to, jog 2005 m. visoje ES augimo tempai buvo lėtesni, konvergencijos programų vykdymas atitinkamiems regionams buvo naudingas svertinio poveikio ir papildomumo požiūriu;

| 1.2 | todėl pritaria Komunikato teiginiui, kad atsižvelgiant į dabartinį skirtumų lygį Europos Sąjungoje tampa aišku, jog reikia Europos masto regioninės politikos, kuri skatintų augimą ir mažintų skirtumus visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.2

todėl pritaria Komunikato teiginiui, kad atsižvelgiant į dabartinį skirtumų lygį Europos Sąjungoje tampa aišku, jog reikia Europos masto regioninės politikos, kuri skatintų augimą ir mažintų skirtumus visoje Europos Sąjungoje;

| 1.3 | pabrėžia, kad sanglaudos politika yra labai svarbi visiems ES regionams, turint omenyje ES struktūrinių fondų daugiamečio programavimo svarbą išsaugant planuotus viešųjų investicijų lygius ekonominio nuosmukio laikotarpiais valstybėse narėse. Be to, iš ES gaunamas finansavimas sudaro pagrindą stabiliam planavimo procesui, suteikia išorinę paskatą ir svertinį poveikį, kurie yra itin svarbūs darniam regionų vystymuisi; |
| --- | --- |

1.3

pabrėžia, kad sanglaudos politika yra labai svarbi visiems ES regionams, turint omenyje ES struktūrinių fondų daugiamečio programavimo svarbą išsaugant planuotus viešųjų investicijų lygius ekonominio nuosmukio laikotarpiais valstybėse narėse. Be to, iš ES gaunamas finansavimas sudaro pagrindą stabiliam planavimo procesui, suteikia išorinę paskatą ir svertinį poveikį, kurie yra itin svarbūs darniam regionų vystymuisi;

| 1.4 | teigiamai vertina tai, kad galutiniuose reglamentuose leidžiama privačiomis lėšomis bendrai finansuoti struktūrinių fondų išlaidas siekiant išvengti didesnio spaudimo regionų ir vietos valdžios institucijų biudžetams. |
| --- | --- |

1.4

teigiamai vertina tai, kad galutiniuose reglamentuose leidžiama privačiomis lėšomis bendrai finansuoti struktūrinių fondų išlaidas siekiant išvengti didesnio spaudimo regionų ir vietos valdžios institucijų biudžetams.

2.   Naujausi pokyčiai ES sanglaudos politikos srityje

Regionų komitetas

| 2.1 | teigiamai vertina Europos Komisijos pasiekimus 2005 m. biudžeto vykdymo srityje; |
| --- | --- |

2.1

teigiamai vertina Europos Komisijos pasiekimus 2005 m. biudžeto vykdymo srityje;

| 2.2 | remia Europos Komisijos strategiškesnį požiūrį, kuris atsispindi Bendrijos strateginėse gairėse; |
| --- | --- |

2.2

remia Europos Komisijos strategiškesnį požiūrį, kuris atsispindi Bendrijos strateginėse gairėse;

| 2.3 | pabrėžia, kad nacionalinės strateginių priemonių programos (NSPP) ir veiklos programų kūrimas turėtų vadovautis partnerystės požiūriu, kaip nustatyta Bendrajame reglamente dėl struktūrinių fondų. Partnerystės principas yra itin svarbus sanglaudos politikos veiksmingumui ir sėkmei; |
| --- | --- |

2.3

pabrėžia, kad nacionalinės strateginių priemonių programos (NSPP) ir veiklos programų kūrimas turėtų vadovautis partnerystės požiūriu, kaip nustatyta Bendrajame reglamente dėl struktūrinių fondų. Partnerystės principas yra itin svarbus sanglaudos politikos veiksmingumui ir sėkmei;

| 2.4 | pakartoja, kad rengiant nacionalines strateginių priemonių programas ir veiklos programas svarbu įtraukti ir regionų bei vietos lygius. Šis procesas turėtų vadovautis sanglaudos politikos gerais „įvairių lygių valdymo“ principais, pasitelkiant vietos ir regionų valdžios institucijas ir ekonominius ir socialinius veikėjus; |
| --- | --- |

2.4

pakartoja, kad rengiant nacionalines strateginių priemonių programas ir veiklos programas svarbu įtraukti ir regionų bei vietos lygius. Šis procesas turėtų vadovautis sanglaudos politikos gerais „įvairių lygių valdymo“ principais, pasitelkiant vietos ir regionų valdžios institucijas ir ekonominius ir socialinius veikėjus;

| 2.5 | mano, kad siekiant išspręsti labai skirtingų augimo rodiklių regionuose klausimą, ataskaitoje turėtų būti išsamiau aprašytas teritorinio bendradarbiavimo tikslas, atsižvelgiant į papildomą naudą, kurią visai ES sanglaudos politikai galėtų turėti keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais tarp gerų rezultatų pasiekusių regionų ir tų regionų, kuriuose augimo rodikliai prastesni; |
| --- | --- |

2.5

mano, kad siekiant išspręsti labai skirtingų augimo rodiklių regionuose klausimą, ataskaitoje turėtų būti išsamiau aprašytas teritorinio bendradarbiavimo tikslas, atsižvelgiant į papildomą naudą, kurią visai ES sanglaudos politikai galėtų turėti keitimasis geriausios praktikos pavyzdžiais tarp gerų rezultatų pasiekusių regionų ir tų regionų, kuriuose augimo rodikliai prastesni;

| 2.6 | tebėra susirūpinęs, kad tikslas sukurti 24 milijonus naujų darbo vietų, kurių ES reikia, kad iki 2010 m. būtų pasiekta 70 proc. Lisabonos strategijoje numatyto užimtumo lygio, liks nepasiekiamas, jeigu valstybės narės nedės didelių pastangų, siekdamos su užimtumu susijusio augimo; |
| --- | --- |

2.6

tebėra susirūpinęs, kad tikslas sukurti 24 milijonus naujų darbo vietų, kurių ES reikia, kad iki 2010 m. būtų pasiekta 70 proc. Lisabonos strategijoje numatyto užimtumo lygio, liks nepasiekiamas, jeigu valstybės narės nedės didelių pastangų, siekdamos su užimtumu susijusio augimo;

| 2.7 | pripažįsta, kad sanglaudos politikai reikia pasiekti didesnį augimo ir užimtumo lygį „lėšų skyrimo nustatytiems tikslams“ proceso metu. RK pritaria galutiniam išsamiam sąrašui, kuris sudarys sąlygas įvairesniems esminiams veiksmams, pavyzdžiui, transporto, telekomunikacijų, socialinės integracijos srityse, susijusiems su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurioms labiausiai rūpi sumažinti regionų skirtumus; |
| --- | --- |

2.7

pripažįsta, kad sanglaudos politikai reikia pasiekti didesnį augimo ir užimtumo lygį „lėšų skyrimo nustatytiems tikslams“ proceso metu. RK pritaria galutiniam išsamiam sąrašui, kuris sudarys sąlygas įvairesniems esminiams veiksmams, pavyzdžiui, transporto, telekomunikacijų, socialinės integracijos srityse, susijusiems su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurioms labiausiai rūpi sumažinti regionų skirtumus;

| 2.8 | atkreipia dėmesį, kad lėšų skyrimo tvarka lems esminius pokyčius visuose penkiolikos ES senųjų valstybių narių regionuose, kuriuose lėšų skyrimas yra būtinas. Todėl lėšų skyrimo tvarka privalo atsižvelgti į konkrečius ES regionų poreikius ir juose susiklosčiusią padėtį; |
| --- | --- |

2.8

atkreipia dėmesį, kad lėšų skyrimo tvarka lems esminius pokyčius visuose penkiolikos ES senųjų valstybių narių regionuose, kuriuose lėšų skyrimas yra būtinas. Todėl lėšų skyrimo tvarka privalo atsižvelgti į konkrečius ES regionų poreikius ir juose susiklosčiusią padėtį;

| 2.9 | mano, kad augimo ir užimtumo strategijos, kurias remia struktūriniai fondai, be abejonės turi būti kuriamos labiau įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas. Sėkmingas nacionalinių reformų programų ir naujos kartos sanglaudos politikos programų 2007-2013 m. parengimas labai priklauso nuo valstybių narių ir vietos ir regionų lygio suderintų veiksmų kokybės; |
| --- | --- |

2.9

mano, kad augimo ir užimtumo strategijos, kurias remia struktūriniai fondai, be abejonės turi būti kuriamos labiau įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas. Sėkmingas nacionalinių reformų programų ir naujos kartos sanglaudos politikos programų 2007-2013 m. parengimas labai priklauso nuo valstybių narių ir vietos ir regionų lygio suderintų veiksmų kokybės;

| 2.10 | atkreipia dėmesį į Lisabonos strategijos metinėje pažangos ataskaitoje (MPA) nustatytą politiką kurti stiprius ir sistemingus koordinavimo mechanizmus tarp asmenų, atsakingų už nacionalines reformų programas, ir tų, kurie rengia sanglaudos politikos programas 2007-2013 m.; |
| --- | --- |

2.10

atkreipia dėmesį į Lisabonos strategijos metinėje pažangos ataskaitoje (MPA) nustatytą politiką kurti stiprius ir sistemingus koordinavimo mechanizmus tarp asmenų, atsakingų už nacionalines reformų programas, ir tų, kurie rengia sanglaudos politikos programas 2007-2013 m.;

| 2.11 | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali įnešti svarų indėlį į Lisabonos procesą vykdydamos švietimo ir kvalifikacijos kėlimo darbotvarkes, turint omenyje kvalifikacijos lygio reikšmę ekonomikos vystymuisi; |
| --- | --- |

2.11

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali įnešti svarų indėlį į Lisabonos procesą vykdydamos švietimo ir kvalifikacijos kėlimo darbotvarkes, turint omenyje kvalifikacijos lygio reikšmę ekonomikos vystymuisi;

| 2.12 | suvokia ES regionų finansavimo suderinimo su vietinėmis lėšomis naudą svertinio poveikio ir veiksmingumo požiūriu, tačiau primygtinai ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti (nepaisant naujos papildomumo apibrėžties), kad ir toliau būtų užtikrintas aiškus struktūrinių fondų prestižas vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

2.12

suvokia ES regionų finansavimo suderinimo su vietinėmis lėšomis naudą svertinio poveikio ir veiksmingumo požiūriu, tačiau primygtinai ragina Europos Komisiją atidžiai stebėti (nepaisant naujos papildomumo apibrėžties), kad ir toliau būtų užtikrintas aiškus struktūrinių fondų prestižas vietos ir regionų lygiu;

| 2.13 | pritaria iniciatyvai, kurios ėmėsi Europos Komisija bendradarbiaudama su EIB ir kuri regioninėje politikoje skatina naujovių diegimą ir tvarumą, įskaitant novatoriškesnes finansų inžinerijos formas regionuose, kurie priklauso tokioms programoms kaip JESSICA (Bendra Europos parama tvariam augimui miestų vietovėse) ir JEREMIE (parama MVĮ finansų inžinerijos srityje); |
| --- | --- |

2.13

pritaria iniciatyvai, kurios ėmėsi Europos Komisija bendradarbiaudama su EIB ir kuri regioninėje politikoje skatina naujovių diegimą ir tvarumą, įskaitant novatoriškesnes finansų inžinerijos formas regionuose, kurie priklauso tokioms programoms kaip JESSICA (Bendra Europos parama tvariam augimui miestų vietovėse) ir JEREMIE (parama MVĮ finansų inžinerijos srityje);

| 2.14 | primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas kartu su Europos Komisija nustatyti ir nukreipti poreikius, skirtus papildomam gebėjimų ugdymui vietos ir regionų lygiu, atsižvelgiant į ankstesnėse programose padarytą pažangą; |
| --- | --- |

2.14

primygtinai ragina vietos ir regionų valdžios institucijas kartu su Europos Komisija nustatyti ir nukreipti poreikius, skirtus papildomam gebėjimų ugdymui vietos ir regionų lygiu, atsižvelgiant į ankstesnėse programose padarytą pažangą;

| 2.15 | atkreipia dėmesį į esminius tarpusavio ryšius, kurie sieja miesto ir kaimo vietoves visoje Europos Sąjungoje, ir yra susirūpinęs dėl nuolatinės sinergijos stokos ir ribų tarp atsirandančių struktūrinių, kaimo plėtros ir žuvininkystės programų 2007-2013 m. nebuvimo; |
| --- | --- |

2.15

atkreipia dėmesį į esminius tarpusavio ryšius, kurie sieja miesto ir kaimo vietoves visoje Europos Sąjungoje, ir yra susirūpinęs dėl nuolatinės sinergijos stokos ir ribų tarp atsirandančių struktūrinių, kaimo plėtros ir žuvininkystės programų 2007-2013 m. nebuvimo;

| 2.16 | kaip vietos ir regionų vyriausybėms atstovaujanti institucija, tikisi produktyvaus dialogo su Europos Komisija dėl Ketvirtosios pažangos sanglaudos srityje ataskaitos, kuri turi būti parengta 2007 m. pavasarį. |
| --- | --- |

2.16

kaip vietos ir regionų vyriausybėms atstovaujanti institucija, tikisi produktyvaus dialogo su Europos Komisija dėl Ketvirtosios pažangos sanglaudos srityje ataskaitos, kuri turi būti parengta 2007 m. pavasarį.

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  OL C 164, 2005 7 5, p. 4.

1

(2)  OL C 231, 2005 9 20, p. 1.

2

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/29

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Moterų ir vyrų lygybės gairių 2006-2010 m.

(2007/C 57/07)

REGIONŲ KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Moterų ir vyrų lygybės gairių 2006-2010 m., COM(2006) 92 final;

atsižvelgdamas į kovo 1 d. Europos Komisijos sprendimą konsultuotis su Komitetu šiuo klausimu, vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąja pastraipa;

atsižvelgdamas į2006 m. balandžio 25 d. Biuro sprendimą pavesti Ekonominės ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Moterų ir skurdo Europos Sąjungoje (CdR 151/2005 fin);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Socialinės apsaugos modernizavimo kuriant daugiau ir geresnių darbo vietų — visapusiškas požiūris siekiant, kad dirbti apsimokėtų (CdR 94/2004 fin);

atsižvelgdamas į savo nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir jas tiekti (CdR 19/2004 fin);

atsižvelgdamas į nuomonę dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos parengimo proceso (CdR 327/1999 fin);

atsižvelgdamas į Europos Komisijos pareikštą norą siekti lyčių lygybės remiantis Lyčių lygybės gairėmis ir RK norą, kad šiose Gairėse nurodytoms vertybėms ir tikslams būtų suteikta praktinė reikšmė, bei atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. yra paskelbti Lygių galimybių visiems metais;

atsižvelgdamas į savo Nuomonės projektą CdR 138/2006 rev. 2, jo Ekonominės ir socialinės politikos komisijos (pranešėja Orendi miesto tarybos mero pavaduotoja (MT/ESP) Claudette Abela Baldacchino) priimtą 2006 m. spalio 20 d.;

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6-7 d. (gruodžio 6 d. posėdis), vieningai priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto nuomonė

Regionų komiteto prioritetai

| 1.1 | Regionų komitetas lyčių lygybės klausimą nurodė kaip vieną svarbiausių 2006 m. prioritetų. Lyčių lygybės gairių parengimas yra Europos socialinio modelio pagrindas. Lygių galimybių skatinimas ir kova su visomis diskriminacijos formomis yra vieni svarbiausių RK politikos prioritetų. |
| --- | --- |

1.1

Regionų komitetas lyčių lygybės klausimą nurodė kaip vieną svarbiausių 2006 m. prioritetų. Lyčių lygybės gairių parengimas yra Europos socialinio modelio pagrindas. Lygių galimybių skatinimas ir kova su visomis diskriminacijos formomis yra vieni svarbiausių RK politikos prioritetų.

| 1.2 | Dabar reikėtų pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip įgyvendinti lyčių lygybę ir pagerinti padėtį, pirmiausia moterų, valstybėse narėse. Tai daroma atsižvelgiant į 2007 m., kurie paskelbti lygių galimybių visiems metais. Tačiau reikia parengti tokias priemones, kurių pobūdis ir poveikis būtų tvarus, ir kurios būtų taikomos įgyvendinant 2006-2010 metų moterų ir vyrų lygybės gaires ilgesnės trukmės laikotarpiu. |
| --- | --- |

1.2

Dabar reikėtų pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip įgyvendinti lyčių lygybę ir pagerinti padėtį, pirmiausia moterų, valstybėse narėse. Tai daroma atsižvelgiant į 2007 m., kurie paskelbti lygių galimybių visiems metais. Tačiau reikia parengti tokias priemones, kurių pobūdis ir poveikis būtų tvarus, ir kurios būtų taikomos įgyvendinant 2006-2010 metų moterų ir vyrų lygybės gaires ilgesnės trukmės laikotarpiu.

Regionų komiteto tikslai

| 1.3 | Lyčių lygybė turi būti visuotinai remiama ir tapti siektinu piliečių, besinaudojančių vietos ir regionų valdžios institucijų teikiamomis paslaugomis, tikslu bei pagrindiniu vyriausybių ir įvairių įsitikinimų politikų politikos ramsčiu. Regionų ir vietos valdžios institucijoms turi priklausyti pagrindinis vaidmuo šioje srityje, nes jos yra arčiausiai piliečių ir jų problemų. Todėl jos turi padėti rodyti gerą nediskriminavimo pavyzdį, pirmiausia — kaip pagrindiniai darbdaviai ES ir svarbiausi paslaugų teikėjai, kurie daro tiesioginį poveikį lyčių lygybei (žr. toliau). |
| --- | --- |

1.3

Lyčių lygybė turi būti visuotinai remiama ir tapti siektinu piliečių, besinaudojančių vietos ir regionų valdžios institucijų teikiamomis paslaugomis, tikslu bei pagrindiniu vyriausybių ir įvairių įsitikinimų politikų politikos ramsčiu. Regionų ir vietos valdžios institucijoms turi priklausyti pagrindinis vaidmuo šioje srityje, nes jos yra arčiausiai piliečių ir jų problemų. Todėl jos turi padėti rodyti gerą nediskriminavimo pavyzdį, pirmiausia — kaip pagrindiniai darbdaviai ES ir svarbiausi paslaugų teikėjai, kurie daro tiesioginį poveikį lyčių lygybei (žr. toliau).

| 1.4 | Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų tapti paramą teikiančiais ir sprendimus rasti padedančiomis institucijomis. Svarbiausias jų tikslas — pasiekti lyčių pusiausvyrą. Todėl reikėtų visus, kuriems to reikia, remti visomis priemonėmis, būtinomis jų padėčiai visuomenėje įtvirtinti ir galimybei patekti į darbo rinką. |
| --- | --- |

1.4

Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų tapti paramą teikiančiais ir sprendimus rasti padedančiomis institucijomis. Svarbiausias jų tikslas — pasiekti lyčių pusiausvyrą. Todėl reikėtų visus, kuriems to reikia, remti visomis priemonėmis, būtinomis jų padėčiai visuomenėje įtvirtinti ir galimybei patekti į darbo rinką.

| 1.5 | Kad tokia nuostata būtų įgyvendinta, RK turi užtikrinti savo politinį įsipareigojimą dėl:






  1. | Gairių tikslų decentralizavimo; |
| --- | --- | --- |

1.5

Kad tokia nuostata būtų įgyvendinta, RK turi užtikrinti savo politinį įsipareigojimą dėl:

1.

Gairių tikslų decentralizavimo;

| 2. | sąlygų šeimyninį gyvenimą derinti su darbu sudarymo; |
| --- | --- |

2.

sąlygų šeimyninį gyvenimą derinti su darbu sudarymo;

| 3. | tvirtos ir tinkamai įgyvendintos teisinės sistemos; |
| --- | --- |

3.

tvirtos ir tinkamai įgyvendintos teisinės sistemos;

| 4. | lyčių lygybės priimant sprendimus; |
| --- | --- |

4.

lyčių lygybės priimant sprendimus;

| 5. | besikeičiančių kultūros normų — lygybė. |
| --- | --- |

5.

besikeičiančių kultūros normų — lygybė.

Regionų komitetas ir vietos ir regionų valdžios institucijos, kurioms jis atstovauja, yra pasirengę prisidėti įgyvendinant šiuos tikslus konkrečiais veiksmais. Tai daroma atsižvelgiant į 2007 m., kurie paskelbti lygių galimybių visiems metais. Tačiau reikia parengti tokias priemones, kurių pobūdis ir poveikis būtų tvarus ir kurios būtų taikomos įgyvendinant 2006-2010 metų moterų ir vyrų lygybės gaires ilgesnės trukmės laikotarpiu.

Bendrosios pastabos dėl šešių gairių prioritetų

| 1.6 | RK pritaria Europos Komisijos iniciatyvai pradėti rengti naujas lyčių lygybės gaires, po to nuosekliai rengti kitus dokumentus, kuriuose būtų išdėstyti bendrieji Europos politikos tikslai, kaip pasiekti lyčių lygybę. Savo ankstesnėje nuomonėje (1) RK yra pareiškęs, kad būtina parengti nuoseklią ir visapusišką kovos su lyčių nelygybe visoje Europos Sąjungoje strategiją. Lyčių lygybė yra pagrindinė teisė ir pagrindinė vertybė, kuri negali būti derybų objektu ir jai negali būti taikomi jokie apribojimai. Tačiau jai įgyvendinti reikalingi ir konkretūs politiniai veiksmai visais valdymo lygiais. |
| --- | --- |

1.6

RK pritaria Europos Komisijos iniciatyvai pradėti rengti naujas lyčių lygybės gaires, po to nuosekliai rengti kitus dokumentus, kuriuose būtų išdėstyti bendrieji Europos politikos tikslai, kaip pasiekti lyčių lygybę. Savo ankstesnėje nuomonėje (1) RK yra pareiškęs, kad būtina parengti nuoseklią ir visapusišką kovos su lyčių nelygybe visoje Europos Sąjungoje strategiją. Lyčių lygybė yra pagrindinė teisė ir pagrindinė vertybė, kuri negali būti derybų objektu ir jai negali būti taikomi jokie apribojimai. Tačiau jai įgyvendinti reikalingi ir konkretūs politiniai veiksmai visais valdymo lygiais.

| 1.7 | Visos Europos institucijos pritarė nuostatai, kad Europos projekto sėkmė priklauso nuo ES ir jos institucijų gebėjimo spręsti žmonių problemas žemiausiu lygiu. Dėl to Gairių sėkmė labai priklauso nuo ES institucijų gebėjimo sutelkti vietos ir regionų valdžios patirtį ir išteklius joms įgyvendinti. Vietos ir regionų lygiu yra daug gerų pavyzdžių, susijusių su sėkmingu lygių galimybių įgyvendinimu, kuriuos verta skleisti. To labiausiai trūksta dabartinėje Gairių strategijoje. |
| --- | --- |

1.7

Visos Europos institucijos pritarė nuostatai, kad Europos projekto sėkmė priklauso nuo ES ir jos institucijų gebėjimo spręsti žmonių problemas žemiausiu lygiu. Dėl to Gairių sėkmė labai priklauso nuo ES institucijų gebėjimo sutelkti vietos ir regionų valdžios patirtį ir išteklius joms įgyvendinti. Vietos ir regionų lygiu yra daug gerų pavyzdžių, susijusių su sėkmingu lygių galimybių įgyvendinimu, kuriuos verta skleisti. To labiausiai trūksta dabartinėje Gairių strategijoje.

Geresnis lyčių lygybės valdymas

| 1.8 | RK pritaria Gairių vizijai paremti Europos lyčių lygybės institutą. RK norėtų stebėti, kaip vyksta diskusija dėl šios naujos įstaigos tikslių įgaliojimų ir kaip ji bendros politikos tikslus turėtų paversti konkrečiais veiksmais. Regionų komitetas pabrėžia patikimų ir palyginamų mokslinių duomenų apie lyčių lygybės padėtį įvairiais valdymo lygiais būtinybę ir mano, kad svarbi Lyčių lygybės instituto funkcija būtų tokių duomenų kaupimo ir mainų tinklų kūrimas. Taip pat manoma, kad kita svarbi šio instituto funkcija būtų lyčių švietimo politikos krypčių ir praktikos visoje ES stebėsena ir rekomendacijų bei pasiūlymų, kaip pagerinti padėtį, teikimas. |
| --- | --- |

1.8

RK pritaria Gairių vizijai paremti Europos lyčių lygybės institutą. RK norėtų stebėti, kaip vyksta diskusija dėl šios naujos įstaigos tikslių įgaliojimų ir kaip ji bendros politikos tikslus turėtų paversti konkrečiais veiksmais. Regionų komitetas pabrėžia patikimų ir palyginamų mokslinių duomenų apie lyčių lygybės padėtį įvairiais valdymo lygiais būtinybę ir mano, kad svarbi Lyčių lygybės instituto funkcija būtų tokių duomenų kaupimo ir mainų tinklų kūrimas. Taip pat manoma, kad kita svarbi šio instituto funkcija būtų lyčių švietimo politikos krypčių ir praktikos visoje ES stebėsena ir rekomendacijų bei pasiūlymų, kaip pagerinti padėtį, teikimas.

| 1.9 | RK primygtinai teigia, kad, atliekant šį darbą, būtina pabrėžti vietos ir regionų lygio dalyvavimą. Kad instituto poveikis būtų kuo didesnis, reikia stebėti raidą tais lygiais, kurie yra arčiausiai piliečių, ir keistis geriausia praktika. Todėl Lyčių lygybės institutas turėtų ieškoti būdų savo veiklai decentralizuoti ir jam turėtų būti suteiktos priemonės, būtinos tai padaryti. |
| --- | --- |

1.9

RK primygtinai teigia, kad, atliekant šį darbą, būtina pabrėžti vietos ir regionų lygio dalyvavimą. Kad instituto poveikis būtų kuo didesnis, reikia stebėti raidą tais lygiais, kurie yra arčiausiai piliečių, ir keistis geriausia praktika. Todėl Lyčių lygybės institutas turėtų ieškoti būdų savo veiklai decentralizuoti ir jam turėtų būti suteiktos priemonės, būtinos tai padaryti.

| 1.10 | Kitas svarbus aspektas lyčių lygybės politikai ES lygiu patobulinti yra būtinybė pagerinti šioje srityje dirbančių ES institucijų valdymą. Pirmiausia tai susiję su įvairių Komisijos padalinių geresniu koordinavimu, kad sustiprėtų lyčių aspekto integravimas į politikos sritis. Tam būtinos ir pastangos patobulinti pareigūnų ir visų lygių stažuotojų bei švietimo darbuotojų mokymą ir lavinimą, kad jie taptų atidesni lyčių lygybės klausimams. Toks mokymas ir lavinimas turėtų apimti visuose dokumentuose vartojamą kalbą, pirmiausia tą, kuria daroma nuoroda į moteris kaip mažumą, siekiant, kad tokiuose dokumentuose labiau atsispindėtų sąlygos, kai pirmenybė neteikiama nė vienai lyčiai. |
| --- | --- |

1.10

Kitas svarbus aspektas lyčių lygybės politikai ES lygiu patobulinti yra būtinybė pagerinti šioje srityje dirbančių ES institucijų valdymą. Pirmiausia tai susiję su įvairių Komisijos padalinių geresniu koordinavimu, kad sustiprėtų lyčių aspekto integravimas į politikos sritis. Tam būtinos ir pastangos patobulinti pareigūnų ir visų lygių stažuotojų bei švietimo darbuotojų mokymą ir lavinimą, kad jie taptų atidesni lyčių lygybės klausimams. Toks mokymas ir lavinimas turėtų apimti visuose dokumentuose vartojamą kalbą, pirmiausia tą, kuria daroma nuoroda į moteris kaip mažumą, siekiant, kad tokiuose dokumentuose labiau atsispindėtų sąlygos, kai pirmenybė neteikiama nė vienai lyčiai.

Gairių tikslų decentralizavimas

| 1.11 | Reikėtų pagalvoti apie Komisijos nurodytų prioritetinių sričių hierarchijos persvarstymą. Veiksmingose gairėse dėmesys sutelktas į ekonominę ir socialinę lygybę, kad būtų sprendžiami akivaizdžios nelygybės, kuri dar ir šiandien pastebima moterims ir vyrams dalyvaujant sprendimų priėmimo procese ir apskritai politiniame gyvenime, klausimai. Vis daugiau žmonių visoje Europoje supranta, kad lyčių lygybė yra gyvybiškai svarbi Europos ekonominei gerovei ir savaime yra svarbus tikslas. Nepaisant to, kad šiandien Europa giriasi, jog jos gyvenimo lygis gali būti pavyzdžiu likusioms pasaulio šalims, vis tik ne visoje ES ekonominė gerovė įgyvendinta lyčių lygybės ar moterų gerovės srityje. Dėl to svarbu pabrėžti, kad ekonominė gerovė savaime nelems lyčių lygybės. Jeigu Europa nori pasiekti galutinį tikslą — lyčių lygybę, reikalingas tiesioginis kelias ir tam būtinos priemonės |
| --- | --- |

1.11

Reikėtų pagalvoti apie Komisijos nurodytų prioritetinių sričių hierarchijos persvarstymą. Veiksmingose gairėse dėmesys sutelktas į ekonominę ir socialinę lygybę, kad būtų sprendžiami akivaizdžios nelygybės, kuri dar ir šiandien pastebima moterims ir vyrams dalyvaujant sprendimų priėmimo procese ir apskritai politiniame gyvenime, klausimai. Vis daugiau žmonių visoje Europoje supranta, kad lyčių lygybė yra gyvybiškai svarbi Europos ekonominei gerovei ir savaime yra svarbus tikslas. Nepaisant to, kad šiandien Europa giriasi, jog jos gyvenimo lygis gali būti pavyzdžiu likusioms pasaulio šalims, vis tik ne visoje ES ekonominė gerovė įgyvendinta lyčių lygybės ar moterų gerovės srityje. Dėl to svarbu pabrėžti, kad ekonominė gerovė savaime nelems lyčių lygybės. Jeigu Europa nori pasiekti galutinį tikslą — lyčių lygybę, reikalingas tiesioginis kelias ir tam būtinos priemonės

| 1.12 | Vietos ir regionų valdžia, būdama arčiausiai žmonių ir atsakinga už daugumą jų svarbių kasdienio gyvenimo socialinių, švietimo ir ekonominių aspektų, gali geriausiai suprasti Gairėse išdėstytas vertybes ir struktūras, ką pripažino ir Europos Komisija, priimdama Europos lyčių lygybės chartiją, kurią, įgyvendindamos Penktąją Europos Komisijos veiksmų programą, parengė ESRT (Europos savivaldybių ir regionų taryba). Gairėse išdėstytos vertybės turi tapti neatsiejama vietos ir regionų lygiu įgyvendinamos politikos dalimi. Siekiant lyčių stereotipų panaikinimo švietimo, mokymo ir kultūros srityse ir lyčių lygybės valdymo sustiprinimo daugiausia galima nuveikti šiuo lygiu, kadangi stebėsenos procesas yra veiksmingiausias. |
| --- | --- |

1.12

Vietos ir regionų valdžia, būdama arčiausiai žmonių ir atsakinga už daugumą jų svarbių kasdienio gyvenimo socialinių, švietimo ir ekonominių aspektų, gali geriausiai suprasti Gairėse išdėstytas vertybes ir struktūras, ką pripažino ir Europos Komisija, priimdama Europos lyčių lygybės chartiją, kurią, įgyvendindamos Penktąją Europos Komisijos veiksmų programą, parengė ESRT (Europos savivaldybių ir regionų taryba). Gairėse išdėstytos vertybės turi tapti neatsiejama vietos ir regionų lygiu įgyvendinamos politikos dalimi. Siekiant lyčių stereotipų panaikinimo švietimo, mokymo ir kultūros srityse ir lyčių lygybės valdymo sustiprinimo daugiausia galima nuveikti šiuo lygiu, kadangi stebėsenos procesas yra veiksmingiausias.

| 1.13 | ES, nacionalinės, regionų ir vietos institucijos lyčių klausimus dažnai svarsto tik statistiniu požiūriu. Nors patikima ir palyginama statistika yra vertinga ir būtina šiandieninei padėčiai suprasti, kyla pavojus, kad statistika gali būti naudojama pateisinti politikos kryptis, kurios yra tik simbolinės. Todėl būtina užtikrinti, kad statistiniai duomenys būtų aiškinami tiksliai siekiant juos tinkamai panaudoti konkretiems veiksmams atlikti. Statistinių duomenų suskirstymas pagal lytis, turėtų padėti geriau įvertinti duomenis ir jų dabartinį poveikį arba politikos krypčių, kurias siekiama įgyvendinti visoje ES ir regionų bei vietos lygiais, stoką. |
| --- | --- |

1.13

ES, nacionalinės, regionų ir vietos institucijos lyčių klausimus dažnai svarsto tik statistiniu požiūriu. Nors patikima ir palyginama statistika yra vertinga ir būtina šiandieninei padėčiai suprasti, kyla pavojus, kad statistika gali būti naudojama pateisinti politikos kryptis, kurios yra tik simbolinės. Todėl būtina užtikrinti, kad statistiniai duomenys būtų aiškinami tiksliai siekiant juos tinkamai panaudoti konkretiems veiksmams atlikti. Statistinių duomenų suskirstymas pagal lytis, turėtų padėti geriau įvertinti duomenis ir jų dabartinį poveikį arba politikos krypčių, kurias siekiama įgyvendinti visoje ES ir regionų bei vietos lygiais, stoką.

Sąlygų šeiminį gyvenimą derinti su darbu sudarymas

| 1.14 | Be to, atrodo, kad nauji fondai ir kitos iniciatyvos gali būti veiksmingai naudojami regionų ir vietos lygiu vertybėms įgyvendinti ir struktūroms, kurios yra būtinos gairėms realizuoti, kurti. Socialinės bendruomenės planų rengimas gali būti valdymo priemone, padėsiančia regionų ir vietos valdžiai ištirti vietos bendruomenės poreikius, o vėliau, atlikus mokslinius tyrimus, patenkinti tikslinių, nepalankioje padėtyje atsidūrusių grupių poreikius. |
| --- | --- |

1.14

Be to, atrodo, kad nauji fondai ir kitos iniciatyvos gali būti veiksmingai naudojami regionų ir vietos lygiu vertybėms įgyvendinti ir struktūroms, kurios yra būtinos gairėms realizuoti, kurti. Socialinės bendruomenės planų rengimas gali būti valdymo priemone, padėsiančia regionų ir vietos valdžiai ištirti vietos bendruomenės poreikius, o vėliau, atlikus mokslinius tyrimus, patenkinti tikslinių, nepalankioje padėtyje atsidūrusių grupių poreikius.

| 1.15 | Akivaizdu, kad Lisabonos tikslams pasiekti reikalingas abiejų lyčių, pirmiausia — moterų, indėlis. Todėl moterys turi dalyvauti darbo rinkoje, vyrai turi aktyviau prisiimti pareigas šeimoje ir tiek vyrai, tiek moterys turi turėti galimybę šeiminį gyvenimą derinti su darbu, nes tai gali turėti lemiamos įtakos būsimai ES demografinei raidai. |
| --- | --- |

1.15

Akivaizdu, kad Lisabonos tikslams pasiekti reikalingas abiejų lyčių, pirmiausia — moterų, indėlis. Todėl moterys turi dalyvauti darbo rinkoje, vyrai turi aktyviau prisiimti pareigas šeimoje ir tiek vyrai, tiek moterys turi turėti galimybę šeiminį gyvenimą derinti su darbu, nes tai gali turėti lemiamos įtakos būsimai ES demografinei raidai.

| 1.16 | Kad šis tikslas būtų pasiektas, būtinos veiksmingos priemonės, skirtos skatinti vyrus aktyviau dalyvauti skirstantis pareigas šeimoje, būtina turėti geresnių ir daugiau vaiko priežiūros įstaigų, kurios būtų prieinamos finansiškai ir priimtinos visiems, kuriems jų reikia. Daugelis ES valstybių narių turi dėti daugiau pastangų Barselonos 2002 tikslams šioje srityje pasiekti ir, siekdamos šio tikslo, turėtų glaudžiau dirbti su vietos ir regionų valdžios institucijomis. |
| --- | --- |

1.16

Kad šis tikslas būtų pasiektas, būtinos veiksmingos priemonės, skirtos skatinti vyrus aktyviau dalyvauti skirstantis pareigas šeimoje, būtina turėti geresnių ir daugiau vaiko priežiūros įstaigų, kurios būtų prieinamos finansiškai ir priimtinos visiems, kuriems jų reikia. Daugelis ES valstybių narių turi dėti daugiau pastangų Barselonos 2002 tikslams šioje srityje pasiekti ir, siekdamos šio tikslo, turėtų glaudžiau dirbti su vietos ir regionų valdžios institucijomis.

| 1.17 | Ilgalaikių politinių tikslų vertė priklausytų nuo konkrečios politikos krypčių parengimo, skiriant joms pakankamai lėšų, o kiekvienas bendruomenės narys būtų vertinamas ir pats gautų naudą. Kartu reikėtų skatinti ir naujas iniciatyvas, neremiančias moterų ir vyrų vaidmens stereotipų darbiniame, šeiminiame ir politiniame gyvenime. |
| --- | --- |

1.17

Ilgalaikių politinių tikslų vertė priklausytų nuo konkrečios politikos krypčių parengimo, skiriant joms pakankamai lėšų, o kiekvienas bendruomenės narys būtų vertinamas ir pats gautų naudą. Kartu reikėtų skatinti ir naujas iniciatyvas, neremiančias moterų ir vyrų vaidmens stereotipų darbiniame, šeiminiame ir politiniame gyvenime.

| 1.18 | RK mano, kad svarbiausia užduotis yra užtikrinti konkrečias galimybes lyčių lygybei įgyvendinti. Galimybės pakeistų padėtį. Rinka būna susijusi ne tik su pelnu ir, kainų nustatymo politika, bet ir su teikiamų paslaugų kokybe. Lyčių lygybę galima pasiekti tik tuo atveju, kai būtiniausios paslaugos, t.y. kokybiškos paslaugos, yra prieinamos visiems piliečiams. Šiuos aspektus derėtų apsvarstyti ES socialinėje darbotvarkėje. |
| --- | --- |

1.18

RK mano, kad svarbiausia užduotis yra užtikrinti konkrečias galimybes lyčių lygybei įgyvendinti. Galimybės pakeistų padėtį. Rinka būna susijusi ne tik su pelnu ir, kainų nustatymo politika, bet ir su teikiamų paslaugų kokybe. Lyčių lygybę galima pasiekti tik tuo atveju, kai būtiniausios paslaugos, t.y. kokybiškos paslaugos, yra prieinamos visiems piliečiams. Šiuos aspektus derėtų apsvarstyti ES socialinėje darbotvarkėje.

Tvirta ir tinkamai įgyvendinta teisinė struktūra

| 1.19 | Jau prieš keletą dešimtmečių Europa parengė teisės aktus dėl vienodo užmokesčio. Šiandien mums vis dar toli iki lygybės (2). ES institucijos turi prisiimti tvirtą politinį įsipareigojimą užtikrinti jau priimtų teisės aktų (direktyvų) vykdymą, net ir pareikšdamos ieškinius valstybėms narėms, kurios vis dar ignoruoja dabartinius ir būsimus teisės aktus (direktyvas). Lyčių lygybė turi tapti realiu visų valstybių narių prioritetu. Tai taip pat sustiprintų ES poziciją sprendžiant lyčių klausimus tarptautiniuose forumuose. |
| --- | --- |

1.19

Jau prieš keletą dešimtmečių Europa parengė teisės aktus dėl vienodo užmokesčio. Šiandien mums vis dar toli iki lygybės (2). ES institucijos turi prisiimti tvirtą politinį įsipareigojimą užtikrinti jau priimtų teisės aktų (direktyvų) vykdymą, net ir pareikšdamos ieškinius valstybėms narėms, kurios vis dar ignoruoja dabartinius ir būsimus teisės aktus (direktyvas). Lyčių lygybė turi tapti realiu visų valstybių narių prioritetu. Tai taip pat sustiprintų ES poziciją sprendžiant lyčių klausimus tarptautiniuose forumuose.

| 1.20 | Ta pati nuostata taikytina ir neatidėliotinai būtinybei sustiprinti veiksmus prieš prekybą žmonėmis. Vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia padėti kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtų imigrantų ekonominiu išnaudojimu. Prekybos žmonėmis problema tapo itin didelė ir jai turi būti skubiai skiriamas dėmesys. Dėmesį reikia skirti ir tam, kad būtų užtikrinta, jog nelegalūs imigrantai, pirmiausia moterys ir vaikai, kurie yra sulaikyti, būtų laikomi nepažeidžiant jų orumo ir jų teisių. Regionų komitetas sieks skatinti ir didinti savo narių tarpusavio bendradarbiavimą kovojant su šiomis negerovėmis. Tai padidins ES bendradarbiavimą kovojant su šiais sunkiais nusikaltimais, kurie sukelia itin dideles kančias, lemia sunkius išgyvenimus ir pamina žmogiškąjį orumą. Bus taip pat sukurtas tvirtesnis tarptautinio bendradarbiavimo pagrindas visais valdymo lygiais, kuris turėtų būti stiprinamas. |
| --- | --- |

1.20

Ta pati nuostata taikytina ir neatidėliotinai būtinybei sustiprinti veiksmus prieš prekybą žmonėmis. Vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia padėti kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtų imigrantų ekonominiu išnaudojimu. Prekybos žmonėmis problema tapo itin didelė ir jai turi būti skubiai skiriamas dėmesys. Dėmesį reikia skirti ir tam, kad būtų užtikrinta, jog nelegalūs imigrantai, pirmiausia moterys ir vaikai, kurie yra sulaikyti, būtų laikomi nepažeidžiant jų orumo ir jų teisių. Regionų komitetas sieks skatinti ir didinti savo narių tarpusavio bendradarbiavimą kovojant su šiomis negerovėmis. Tai padidins ES bendradarbiavimą kovojant su šiais sunkiais nusikaltimais, kurie sukelia itin dideles kančias, lemia sunkius išgyvenimus ir pamina žmogiškąjį orumą. Bus taip pat sukurtas tvirtesnis tarptautinio bendradarbiavimo pagrindas visais valdymo lygiais, kuris turėtų būti stiprinamas.

| 1.21 | Lyčių smurtas yra visų pirma vyrų smurtas prieš moteris. Tai rimta visuomeninė problema, kelianti grėsmę moterų ir vaikų sveikatai, gerovei ir gyvybei. Tai nusikaltimas, pažeidžiantis pagrindinę žmogaus teisę į gyvenimą ir saugumą, laisvę ir orumą, taip pat fizinį ir dvasinį neliečiamumą. Svarbiausios prevencijos priemonės yra geresnė informacija ir aktyvi kova už vertybes ir įsitikinimus. Aktyviai kovodami už geresnes lygias galimybes, galime sukurti visuomenę, kurioje mergaitės ir berniukai turės tas pačias galimybes, visuomenę, kurioje smurtaujantys vyrai nekels grėsmės mergaitėms ir moterims. Vietos ir regionų valdžios institucijoms, esančioms arčiausiai piliečių, priklauso svarbiausia atsakomybė šioje srityje, jos taip pat yra įgijusios nemažą patirtį, sukaupusios geriausią praktiką ir įgyvendinusios programas, skirtas tiek aukoms, tiek ir nusikaltėliams. |
| --- | --- |

1.21

Lyčių smurtas yra visų pirma vyrų smurtas prieš moteris. Tai rimta visuomeninė problema, kelianti grėsmę moterų ir vaikų sveikatai, gerovei ir gyvybei. Tai nusikaltimas, pažeidžiantis pagrindinę žmogaus teisę į gyvenimą ir saugumą, laisvę ir orumą, taip pat fizinį ir dvasinį neliečiamumą. Svarbiausios prevencijos priemonės yra geresnė informacija ir aktyvi kova už vertybes ir įsitikinimus. Aktyviai kovodami už geresnes lygias galimybes, galime sukurti visuomenę, kurioje mergaitės ir berniukai turės tas pačias galimybes, visuomenę, kurioje smurtaujantys vyrai nekels grėsmės mergaitėms ir moterims. Vietos ir regionų valdžios institucijoms, esančioms arčiausiai piliečių, priklauso svarbiausia atsakomybė šioje srityje, jos taip pat yra įgijusios nemažą patirtį, sukaupusios geriausią praktiką ir įgyvendinusios programas, skirtas tiek aukoms, tiek ir nusikaltėliams.

Lyčių lygybė priimant sprendimus

| 1.22 | Kad būtų pasiekta tikroji lyčių lygybė, reikia spręsti nepakankamo moterų atstovavimo priimant politinius ir ekonominius sprendimus problemą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo šioje srityje, nes lyčių lygybė, susijusi su dalyvavimu politiniame ir ekonominiame gyvenime, turėtų būti kuriama laikantis principo iš apačios į viršų. Atsižvelgdamas į šias sąlygas, RK siūlo įvairiais valdymo lygiais aptarti kvotų sistemos idėją. Tačiau pačios kvotos nelygybės ir diskriminavimo problemos neišspręs, tačiau jos gali būti viena iš platesnės ir integruotos strategijos sugriauti esamas sistemas, trukdančias šiuo metu moterims dalyvauti priimant sprendimus, dalis. |
| --- | --- |

1.22

Kad būtų pasiekta tikroji lyčių lygybė, reikia spręsti nepakankamo moterų atstovavimo priimant politinius ir ekonominius sprendimus problemą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo šioje srityje, nes lyčių lygybė, susijusi su dalyvavimu politiniame ir ekonominiame gyvenime, turėtų būti kuriama laikantis principo iš apačios į viršų. Atsižvelgdamas į šias sąlygas, RK siūlo įvairiais valdymo lygiais aptarti kvotų sistemos idėją. Tačiau pačios kvotos nelygybės ir diskriminavimo problemos neišspręs, tačiau jos gali būti viena iš platesnės ir integruotos strategijos sugriauti esamas sistemas, trukdančias šiuo metu moterims dalyvauti priimant sprendimus, dalis.

| 1.23 | Turėdamas omenyje ateinančius metus, kurie paskelbti Lygių galimybių visiems metais, RK turi priminti valstybėms narėms jų pareigą užtikrinti paritetą nacionalinėse delegacijose, kurios atstovaujamos RK. |
| --- | --- |

1.23

Turėdamas omenyje ateinančius metus, kurie paskelbti Lygių galimybių visiems metais, RK turi priminti valstybėms narėms jų pareigą užtikrinti paritetą nacionalinėse delegacijose, kurios atstovaujamos RK.

| 1.24 | RK politinės frakcijos yra skatinamos aktyviai dalyvauti diskusijoje dėl lyčių lygybės. RK, atsižvelgdamas į savo įsipareigojimą dėl „Lygių galimybių visiems“ metų, turėtų parengti strategiją, kurioje būtų išsamiai nurodyta, kaip jis dirbs su nacionalinėmis delegacijomis ir politinėmis frakcijomis siekdamas išspręsti lyčių pusiausvyros nebuvimo tarp RK narių problemą. |
| --- | --- |

1.24

RK politinės frakcijos yra skatinamos aktyviai dalyvauti diskusijoje dėl lyčių lygybės. RK, atsižvelgdamas į savo įsipareigojimą dėl „Lygių galimybių visiems“ metų, turėtų parengti strategiją, kurioje būtų išsamiai nurodyta, kaip jis dirbs su nacionalinėmis delegacijomis ir politinėmis frakcijomis siekdamas išspręsti lyčių pusiausvyros nebuvimo tarp RK narių problemą.

| 1.25 | RK, remdamasis savo komisijomis, turėtų įsipareigoti ir užtikrinti, kad būsimos šio organo nuomonės remtųsi vienodu moterų ir vyrų indėliu ir dalyvavimu, siekiant pariteto visose Regionų komiteto darbo srityse. |
| --- | --- |

1.25

RK, remdamasis savo komisijomis, turėtų įsipareigoti ir užtikrinti, kad būsimos šio organo nuomonės remtųsi vienodu moterų ir vyrų indėliu ir dalyvavimu, siekiant pariteto visose Regionų komiteto darbo srityse.

Besikeičiančios kultūros normos — lygybė neteikiant pirmenybės jokiai lyčiai

| 1.26 | Visų valstybių narių ir valstybių, kurios nėra narės, vietos ir regionų valdžios funkcijos panašios, nors skiriasi jų dydis, sukūrimo data, bet esminių skirtumų nėra. Be to, jos yra permainas skatinantis veiksnys, nes žino vietos ir regionų poreikius ir joms priklauso pagrindinis vaidmuo užtikrinant, kad teikiamos paslaugos atitiktų poreikius ir didėtų jų bendruomenių gerovė. |
| --- | --- |

1.26

Visų valstybių narių ir valstybių, kurios nėra narės, vietos ir regionų valdžios funkcijos panašios, nors skiriasi jų dydis, sukūrimo data, bet esminių skirtumų nėra. Be to, jos yra permainas skatinantis veiksnys, nes žino vietos ir regionų poreikius ir joms priklauso pagrindinis vaidmuo užtikrinant, kad teikiamos paslaugos atitiktų poreikius ir didėtų jų bendruomenių gerovė.

| 1.27 | Svarbiausia problema yra surengti atvirą diskusiją visiems piliečiams ir imtis konkrečių veiksmų siekiant lyčių lygybės. |
| --- | --- |

1.27

Svarbiausia problema yra surengti atvirą diskusiją visiems piliečiams ir imtis konkrečių veiksmų siekiant lyčių lygybės.

| 1.28 | Savo ruožtu, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų skatinti vyrų ir moterų lygybę vykdydamos projektus, kuriuos finansuoja pačios arba jie yra finansuojami ES lėšomis ankstyvaisiais pradinių mokyklų etapais, įvairioms šalims tarpusavyje dalijantis sėkmingo darbo pavyzdžiais. |
| --- | --- |

1.28

Savo ruožtu, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų skatinti vyrų ir moterų lygybę vykdydamos projektus, kuriuos finansuoja pačios arba jie yra finansuojami ES lėšomis ankstyvaisiais pradinių mokyklų etapais, įvairioms šalims tarpusavyje dalijantis sėkmingo darbo pavyzdžiais.

| 1.29 | Visų lygių politinės institucijos gali pakeisti šią vyraujančią nuomonę, o kartu ir kultūros normas. Tai būtų galima pasiekti parengus strategijos kryptis, kuriomis remdamiesi švietimo darbuotojai, darbdaviai ir darbuotojai, nacionalinės ir tarptautinės institucijos, o svarbiausia žiniasklaida, ragintų bendruomenes veiksmingiau įgyvendinti lyčių lygybę. Konkrečiai kalbant, ne tik vietos, regionų institucijoms, bet ir nacionalinėms ir ES institucijoms lyčių lygybė turėtų tapti jų bendravimo su piliečiais dalis. O tai savo ruožtu reikalauja, kad ne tik atsakingi institucijų asmenys, bet ir žiniasklaidos atstovai būtų atitinkamo išsilavinimo suvokti lyčių klausimus. Vykstant diskusijoms apie Europos ateitį pagal Komisijos D planą dėl demokratijos, diskusijų ir dialogo, kurio pavadinimą Regionų komitetas norėtų papildyti ketvirtąja D — decentralizacija, lyčių lygybės klausimai turėtų būti svarbiausias elementas priartinant Europą prie jos piliečių. |
| --- | --- |

1.29

Visų lygių politinės institucijos gali pakeisti šią vyraujančią nuomonę, o kartu ir kultūros normas. Tai būtų galima pasiekti parengus strategijos kryptis, kuriomis remdamiesi švietimo darbuotojai, darbdaviai ir darbuotojai, nacionalinės ir tarptautinės institucijos, o svarbiausia žiniasklaida, ragintų bendruomenes veiksmingiau įgyvendinti lyčių lygybę. Konkrečiai kalbant, ne tik vietos, regionų institucijoms, bet ir nacionalinėms ir ES institucijoms lyčių lygybė turėtų tapti jų bendravimo su piliečiais dalis. O tai savo ruožtu reikalauja, kad ne tik atsakingi institucijų asmenys, bet ir žiniasklaidos atstovai būtų atitinkamo išsilavinimo suvokti lyčių klausimus. Vykstant diskusijoms apie Europos ateitį pagal Komisijos D planą dėl demokratijos, diskusijų ir dialogo, kurio pavadinimą Regionų komitetas norėtų papildyti ketvirtąja D — decentralizacija, lyčių lygybės klausimai turėtų būti svarbiausias elementas priartinant Europą prie jos piliečių.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

| 2.1 | Be to, kad ES tiria švietimo, ekonominius ir socialinius veiksnius, jai vertėtų artimai bendradarbiauti su žiniasklaidą ir parodyti susidomėjimą rengti praktikos kodeksus, kuriuose išliktų sukurtos laisvės ir kūrybingumas, bet būtų atsisakyta tų aspektų, kurie menkina gairėse nustatytus prioritetus. Žiniasklaida gali būti priemone gairėse išvardytoms vertybėms skleisti, tačiau įsišaknijęs asmeninis suinteresuotumas tam gali kliudyti. Todėl pagal gairių tikslų įgyvendinimą bus galima spręsti, ar ES sugeba sukurti Europos visuomenę, kuri ne tik tuščiažodžiauja apie lyčių lygybę, ar ne. |
| --- | --- |

2.1

Be to, kad ES tiria švietimo, ekonominius ir socialinius veiksnius, jai vertėtų artimai bendradarbiauti su žiniasklaidą ir parodyti susidomėjimą rengti praktikos kodeksus, kuriuose išliktų sukurtos laisvės ir kūrybingumas, bet būtų atsisakyta tų aspektų, kurie menkina gairėse nustatytus prioritetus. Žiniasklaida gali būti priemone gairėse išvardytoms vertybėms skleisti, tačiau įsišaknijęs asmeninis suinteresuotumas tam gali kliudyti. Todėl pagal gairių tikslų įgyvendinimą bus galima spręsti, ar ES sugeba sukurti Europos visuomenę, kuri ne tik tuščiažodžiauja apie lyčių lygybę, ar ne.

| 2.2 | Kad demokratija būtų veiksminga ir prasminga, ji turi užtikrinti visiems piliečiams galimybę visapusiškai dalyvauti priimant galutinius privalomus sprendimus, kurie turi įtakos jų kasdieniniam gyvenimui. Kol sprendimų priėmimo procese išliks lyčių nelygybė, demokratija ES taip pat bus ne visiškai pasiekiama. RK ir ES institucijos turi kartu spartinti demokratinių procesų reformą valstybėse narėse ir pasiūlyti politinio valdymo etikos normas pasauliui, kuris tampa vis labiau globalizuotas. Lyčių lygybė yra viena iš tokių etikos normų. |
| --- | --- |

2.2

Kad demokratija būtų veiksminga ir prasminga, ji turi užtikrinti visiems piliečiams galimybę visapusiškai dalyvauti priimant galutinius privalomus sprendimus, kurie turi įtakos jų kasdieniniam gyvenimui. Kol sprendimų priėmimo procese išliks lyčių nelygybė, demokratija ES taip pat bus ne visiškai pasiekiama. RK ir ES institucijos turi kartu spartinti demokratinių procesų reformą valstybėse narėse ir pasiūlyti politinio valdymo etikos normas pasauliui, kuris tampa vis labiau globalizuotas. Lyčių lygybė yra viena iš tokių etikos normų.

| 2.3 | Šeiminio smurto, pirmiausia vyrų prieš moteris, klausimas turi būti sprendžiamas ir ES Komisijos lygiu, kad dėl glaudesnio jos narių tarpusavio bendradarbiavimo būtų lengviau persekioti šeiminiu smurtu kaltinamus asmenis, net ir jiems išvykus iš šalies, kurioje jie nuolat gyveno. |
| --- | --- |

2.3

Šeiminio smurto, pirmiausia vyrų prieš moteris, klausimas turi būti sprendžiamas ir ES Komisijos lygiu, kad dėl glaudesnio jos narių tarpusavio bendradarbiavimo būtų lengviau persekioti šeiminiu smurtu kaltinamus asmenis, net ir jiems išvykus iš šalies, kurioje jie nuolat gyveno.

| 2.4 | Lyčių lygybę gali būti sunkiau įgyvendinti, kol paslaugos, leidžiančios moterims užimti jų teisėtą vietą sprendimus priimančiose įstaigose, nebus prieinamos plačiau. Jeigu gairėse nurodyti tikslai bus pasiekti moterys turės geresnes galimybes patekti į darbo rinką ir tapti ekonomiškai nepriklausomomis. |
| --- | --- |

2.4

Lyčių lygybę gali būti sunkiau įgyvendinti, kol paslaugos, leidžiančios moterims užimti jų teisėtą vietą sprendimus priimančiose įstaigose, nebus prieinamos plačiau. Jeigu gairėse nurodyti tikslai bus pasiekti moterys turės geresnes galimybes patekti į darbo rinką ir tapti ekonomiškai nepriklausomomis.

| 2.5 | Regionų ir vietos valdžios institucijos, kaip pagrindiniai darbdaviai, turėtų pirmieji nustatyti aukštus lyčių lygybės standartus. Daugeliu atvejų vienas iš būdų tai užtikrinti — lyčių lygybė įdarbinimo komisijose. Šios nuostatos, kaip svarbiausios sprendimų priėmimo sudedamosios dalies, dažnai nepaisoma. |
| --- | --- |

2.5

Regionų ir vietos valdžios institucijos, kaip pagrindiniai darbdaviai, turėtų pirmieji nustatyti aukštus lyčių lygybės standartus. Daugeliu atvejų vienas iš būdų tai užtikrinti — lyčių lygybė įdarbinimo komisijose. Šios nuostatos, kaip svarbiausios sprendimų priėmimo sudedamosios dalies, dažnai nepaisoma.

| 2.6 | Tolesnis žingsnis šia linkme būtų RK siekis pačiam tapti pavyzdžiu vietos, regionų, nacionalinėms ir Europos institucijoms užtikrinant, kad įdarbinimo politikoje būtų visapusiškai pripažįstama, jog būsimi pareiškėjai suvokia lyčių klausimus ir dabartiniai darbuotojai supažindinami su jais mokymo ir perkvalifikavimo metu. |
| --- | --- |

2.6

Tolesnis žingsnis šia linkme būtų RK siekis pačiam tapti pavyzdžiu vietos, regionų, nacionalinėms ir Europos institucijoms užtikrinant, kad įdarbinimo politikoje būtų visapusiškai pripažįstama, jog būsimi pareiškėjai suvokia lyčių klausimus ir dabartiniai darbuotojai supažindinami su jais mokymo ir perkvalifikavimo metu.

| 2.7 | Tarp RK narių lyčių pusiausvyros nėra, todėl Komiteto negalima laikyti geros praktikos pavyzdžiu ES vietos ir regionų valdžios institucijoms. Komitetas, 2007 m. „Lygių galimybių visiems metus“ laikydamas varomąja jėga, kartu su RK atstovaujamomis nacionalinėmis delegacijomis ir politinėmis frakcijomis turėtų parengti strategiją, numatančią, kokiais būdais reikėtų siekti lyčių pariteto, ir šią strategiją paskelbti 2007 m. |
| --- | --- |

2.7

Tarp RK narių lyčių pusiausvyros nėra, todėl Komiteto negalima laikyti geros praktikos pavyzdžiu ES vietos ir regionų valdžios institucijoms. Komitetas, 2007 m. „Lygių galimybių visiems metus“ laikydamas varomąja jėga, kartu su RK atstovaujamomis nacionalinėmis delegacijomis ir politinėmis frakcijomis turėtų parengti strategiją, numatančią, kokiais būdais reikėtų siekti lyčių pariteto, ir šią strategiją paskelbti 2007 m.

| 2.8 | Būtina ryžtingai spręsti problemas, susijusias su kitomis sritimis, kuriose lyčių nelygybė daro neigiamą poveikį siekiant sutartų tikslų ir delsiant visapusiškai bei vienodomis sąlygomis įtraukti moteris į visas gyvenimo sritis arba trukdant joms tai daryti apskritai. Akivaizdžiausių pavyzdžių galima rasti daugelyje socialinės politikos sričių, įskaitant sveikatos apsaugą, švietimą, socialinę apsaugą, būstų statybą ir pan., kurios nepakankamai atsižvelgia į lyčių skirtumus. |
| --- | --- |

2.8

Būtina ryžtingai spręsti problemas, susijusias su kitomis sritimis, kuriose lyčių nelygybė daro neigiamą poveikį siekiant sutartų tikslų ir delsiant visapusiškai bei vienodomis sąlygomis įtraukti moteris į visas gyvenimo sritis arba trukdant joms tai daryti apskritai. Akivaizdžiausių pavyzdžių galima rasti daugelyje socialinės politikos sričių, įskaitant sveikatos apsaugą, švietimą, socialinę apsaugą, būstų statybą ir pan., kurios nepakankamai atsižvelgia į lyčių skirtumus.

| 2.9 | Kad būtų taikomos šeimai labiau palankios priemonės užtikrinant moterims ir vyrams vienodas sąlygas gauti mokamą darbą ir paslaugas, vietos ir regionų valdžios institucijos gali imtis partnerystės iniciatyvų su privačiais ir viešaisiais subjektais, kad atsirastų daugiau galimybių pasinaudoti vaiko priežiūros įstaigomis, lėšos joms būtų skiriamos iš struktūrinių fondų ir (arba) naujosios Progress programos. Regionų komitetas turėtų tapti pavyzdžiu savo politinėms struktūroms ir darbuotojams. Kad jis taptų toks, Regionų komitetas pirmas turėtų rodyti pavyzdį aprūpinant vaikų priežiūros įstaigomis, turint omenyje, kad jo patalpomis nuolat naudojasi jo darbuotojai, įvairios asociacijos ir politikai. |
| --- | --- |

2.9

Kad būtų taikomos šeimai labiau palankios priemonės užtikrinant moterims ir vyrams vienodas sąlygas gauti mokamą darbą ir paslaugas, vietos ir regionų valdžios institucijos gali imtis partnerystės iniciatyvų su privačiais ir viešaisiais subjektais, kad atsirastų daugiau galimybių pasinaudoti vaiko priežiūros įstaigomis, lėšos joms būtų skiriamos iš struktūrinių fondų ir (arba) naujosios Progress programos. Regionų komitetas turėtų tapti pavyzdžiu savo politinėms struktūroms ir darbuotojams. Kad jis taptų toks, Regionų komitetas pirmas turėtų rodyti pavyzdį aprūpinant vaikų priežiūros įstaigomis, turint omenyje, kad jo patalpomis nuolat naudojasi jo darbuotojai, įvairios asociacijos ir politikai.

| 2.10 | Todėl labiau reikėtų atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų galimybes, nes jos turi geresnes sąlygas įgyvendinti gaires visapusiškai atsižvelgdamos į kultūrines, socialines ir ekonomines sąlygas. Šioje nuomonėje laikomasi pozicijos, kad Gairių tikslai nebus pasiekti, jeigu lyčių lygybės procesas nevyks iš apačios į viršų visapusiškai dalyvaujant vietos ir regionų piliečiams. Šiuo atžvilgiu ESRT parengta Europos lyčių lygybės chartija konkrečiai pritaiko gairių tikslus pagal vietos valdžios institucijų įgaliojimus ir yra labai naudinga priemonė visoms vietos ir regionų valdžios institucijoms. Vietos ir regionų valdžia turėtų ne tik tiesiogiai dalyvauti remdamasi decentralizuotomis gairėmis. RK ir jo nariai turi skatinti lyčių lygybę, pristatydami ir skelbdami Europos dokumentus, kurie gali padėti įgyvendinti lyčių lygybę vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

2.10

Todėl labiau reikėtų atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų galimybes, nes jos turi geresnes sąlygas įgyvendinti gaires visapusiškai atsižvelgdamos į kultūrines, socialines ir ekonomines sąlygas. Šioje nuomonėje laikomasi pozicijos, kad Gairių tikslai nebus pasiekti, jeigu lyčių lygybės procesas nevyks iš apačios į viršų visapusiškai dalyvaujant vietos ir regionų piliečiams. Šiuo atžvilgiu ESRT parengta Europos lyčių lygybės chartija konkrečiai pritaiko gairių tikslus pagal vietos valdžios institucijų įgaliojimus ir yra labai naudinga priemonė visoms vietos ir regionų valdžios institucijoms. Vietos ir regionų valdžia turėtų ne tik tiesiogiai dalyvauti remdamasi decentralizuotomis gairėmis. RK ir jo nariai turi skatinti lyčių lygybę, pristatydami ir skelbdami Europos dokumentus, kurie gali padėti įgyvendinti lyčių lygybę vietos lygmeniu.

| 2.11 | RK turėtų rengti metinius forumus lyčių lygybės klausimais, kad suburtų vietos ir regionų, valstybinius, privačius ir savanoriškus sektorius keistis informacija apie darbo metodus, įdirbį ir patirtį. Sąnaudos, skirtos tokiems renginiams, turėtų būti kuo mažesnės, kad būtų skatinamas kuo platesnis dalyvavimas. |
| --- | --- |

2.11

RK turėtų rengti metinius forumus lyčių lygybės klausimais, kad suburtų vietos ir regionų, valstybinius, privačius ir savanoriškus sektorius keistis informacija apie darbo metodus, įdirbį ir patirtį. Sąnaudos, skirtos tokiems renginiams, turėtų būti kuo mažesnės, kad būtų skatinamas kuo platesnis dalyvavimas.

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 151/2005 fin; Nuomonė dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje.

1

(2)  Gurmai, Z. (2006). Gairės be greito važiavimo juostos. ESP pranešimas.

2

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/34

---

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“

(2007/C 57/08)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS į Komisijos komunikatą „Lisabonos strategijos įgyvendinimas. Visuotinės svarbos socialinės paslaugos Europos Sąjungoje“ COM(2006) 177 final;

ATSIŽVELGDAMAS į 2006 m. balandžio 26 d. Europos Komisijos sprendimą šiuo klausimu konsultuotis su RK pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 265 straipsnio pirmąją pastraipą;

ATSIŽVELGDAMAS į 2006 m. birželio 13 d. Biuro sprendimą pavesti Ekonominės ir socialinės politikos komisijai parengti nuomonę šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS į Europos bendrijos steigimo sutarties 16 straipsnį dėl ekonominius interesus tenkinančių paslaugų ir į 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 ir 295 EB sutarties straipsnius;

ATSIŽVELGDAMAS į Europos pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnį dėl bendrus ekonominius interesus tenkinančių paslaugų prieinamumo;

ATSIŽVELGDAMAS į 2004 m. spalio 29 d. Romoje valstybių ir vyriausybių vadovų pasirašytos Sutarties dėl Konstitucijos Europai III-122 straipsnį;

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl Visuotinės svarbos paslaugų žaliosios knygos (CdR 149/2003 fin) (1);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl Komisijos komunikato dėl visuotinės svarbos paslaugų Europoje (CdR 470/2000 fin) (2);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl Komisijos sprendimo dėl EB sutarties 86 straipsnio nuostatų taikymo valstybinei paramai viešosios paslaugos forma projektą ir apie direktyvos, keičiančios Komisijos direktyvą 80/723/EEB dėl finansinių santykių tarp valstybių narių ir valstybės įmonių skaidrumo, projektą ir apie Bendrijos vykdomos valstybės paramos viešosios paslaugos kompensacijos forma kontrolės projektą (CdR 155/2004 fin) (3);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje (CdR 154/2004 fin) (4);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl žaliosios knygos dėl viešojo ir privataus sektoriaus partnerysčių ir dėl Bendrijos viešųjų sutarčių ir koncesijų teisės (CdR 239/2004 fin) (5);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonę dėl Europos Komisijos baltosios knygos dėl visuotinio intereso paslaugų (CdR 327/2004 fin) (6);

ATSIŽVELGDAMAS į savo nuomonės projektą (CdR 181/2006 rev. 1), kurį 2006 m. spalio 20 d. priėmė Ekonominės ir socialinės politikos komisija. Pranešėjas Jean Louis Destans, Eure regiono generalinės tarybos pirmininkas (FR/ESP);

kadangi

| 1. | visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP), nors atskirose valstybėse narėse vystomos skirtingai, yra pagrindinis Europos socialinio modelio elementas (7); |
| --- | --- |

1.

visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP), nors atskirose valstybėse narėse vystomos skirtingai, yra pagrindinis Europos socialinio modelio elementas (7);

| 2. | yra būtina Bendrijos lygiu sukurti stabilų ir skaidrų teisinį pagrindą, kad VSSP būtų vystomos griežtai laikantis subsidiarumo principo ir ypač atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus apibrėžiant šių paslaugų paskirtį, valdymą ir finansavimą; |
| --- | --- |

2.

yra būtina Bendrijos lygiu sukurti stabilų ir skaidrų teisinį pagrindą, kad VSSP būtų vystomos griežtai laikantis subsidiarumo principo ir ypač atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų įgaliojimus apibrėžiant šių paslaugų paskirtį, valdymą ir finansavimą;

| 3. | šiuo požiūriu, vietos administracijos laisvė ir valstybių narių laisvės apibrėžiant uždavinius ir organizuojant VSSP principas turėtų būti dar kartą patvirtinti, kadangi vietos valdžios institucijos, siekiančios vietos gyventojų solidarumo, dažniausiai pačios pirmos atsako už šių paslaugų valdymą; |
| --- | --- |

3.

šiuo požiūriu, vietos administracijos laisvė ir valstybių narių laisvės apibrėžiant uždavinius ir organizuojant VSSP principas turėtų būti dar kartą patvirtinti, kadangi vietos valdžios institucijos, siekiančios vietos gyventojų solidarumo, dažniausiai pačios pirmos atsako už šių paslaugų valdymą;

| 4. | reikėtų priminti, kad VSSP yra neatsiejama visuotinės svarbos paslaugų (VSP) dalis, todėl atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant visuomenės ir žmonių solidarumą bei apsaugą visoje Europos Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

4.

reikėtų priminti, kad VSSP yra neatsiejama visuotinės svarbos paslaugų (VSP) dalis, todėl atlieka pagrindinį vaidmenį užtikrinant visuomenės ir žmonių solidarumą bei apsaugą visoje Europos Sąjungos teritorijoje;

| 5. | turėtų būti nustatytas ryšys su EB sutarties 16 straipsniu, kuriame pabrėžiamas bendrus ekonominius interesus tenkinančių paslaugų vaidmuo Europos Sąjungoje „skatinant socialinę ir teritorinę sanglaudą“, todėl piliečių teisė į VSSP turėtų būti pripažinta bei užtikrinta kaip pagrindinė teisė į bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas, kaip nustatyta ES pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnyje; |
| --- | --- |

5.

turėtų būti nustatytas ryšys su EB sutarties 16 straipsniu, kuriame pabrėžiamas bendrus ekonominius interesus tenkinančių paslaugų vaidmuo Europos Sąjungoje „skatinant socialinę ir teritorinę sanglaudą“, todėl piliečių teisė į VSSP turėtų būti pripažinta bei užtikrinta kaip pagrindinė teisė į bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas, kaip nustatyta ES pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnyje;

| 6. | VSSP, kaip ir kitos bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos, yra veiksminga Lisabonos strategijos įgyvendinimo priemonė siekiant ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo; |
| --- | --- |

6.

VSSP, kaip ir kitos bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos, yra veiksminga Lisabonos strategijos įgyvendinimo priemonė siekiant ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo;

| 7. | šiuo požiūriu reikėtų aiškiau atskirti VSP ir VSSP sąvokas, kad būtų galima geriau nustatyti VSSP būdingus bruožus; |
| --- | --- |

7.

šiuo požiūriu reikėtų aiškiau atskirti VSP ir VSSP sąvokas, kad būtų galima geriau nustatyti VSSP būdingus bruožus;

| 8. | pabrėžus sąvokų skirtumus, būtų atkreiptas dėmesys į abiejų sąvokų skirtingas teisines pasekmes ir vietos institucijoms būtų užtikrintas optimalus teisinis apibrėžtumas ir reikiamas finansavimas taikant Bendrijos teisę visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms ir suteikta didesnė veiksmų laisvė. Tokiu būdu Sąjunga sudarytų sąlygas vietos institucijoms imtis aktyvesnio vaidmens VSSP srityje; |
| --- | --- |

8.

pabrėžus sąvokų skirtumus, būtų atkreiptas dėmesys į abiejų sąvokų skirtingas teisines pasekmes ir vietos institucijoms būtų užtikrintas optimalus teisinis apibrėžtumas ir reikiamas finansavimas taikant Bendrijos teisę visuotinės svarbos socialinėms paslaugoms ir suteikta didesnė veiksmų laisvė. Tokiu būdu Sąjunga sudarytų sąlygas vietos institucijoms imtis aktyvesnio vaidmens VSSP srityje;

| 9. | todėl Komisija turėtų stengtis remti šiuo metu VSSP taikomus pozityviosios teisės aktus ir taip šiai sričiai suteikti daugiau aiškumo bei išvengti šiuo metu pastebimo šiais klausimais taikomos teisės neapibrėžtumo; |
| --- | --- |

9.

todėl Komisija turėtų stengtis remti šiuo metu VSSP taikomus pozityviosios teisės aktus ir taip šiai sričiai suteikti daugiau aiškumo bei išvengti šiuo metu pastebimo šiais klausimais taikomos teisės neapibrėžtumo;

| 10. | reikėtų imtis būtinų veiksmų siekiant suderinti Europos Sąjungos poziciją dėl VSSP taikomų teisės aktų su pozicija, kurios ES laikėsi ar laikysis Pasaulio prekybos organizacijos derybose, ypač dėl tos Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) dalies, kurioje kalbama apie socialinių ir sveikatos paslaugų politiką; |
| --- | --- |

10.

reikėtų imtis būtinų veiksmų siekiant suderinti Europos Sąjungos poziciją dėl VSSP taikomų teisės aktų su pozicija, kurios ES laikėsi ar laikysis Pasaulio prekybos organizacijos derybose, ypač dėl tos Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (GATS) dalies, kurioje kalbama apie socialinių ir sveikatos paslaugų politiką;

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6-7 d. (gruodžio 6 d. posėdis), priėmė šią nuomonę.

1.   Regionų komiteto požiūris

Regionų komitetas

| 1.1 | palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, pateiktą po Baltosios knygos dėl bendro intereso paslaugų, kurioje skelbiama apie sistemingesnį požiūrį „į specifines bendro intereso paslaugų ypatybes“, siekiant apibrėžti „jų veikimui [...] būtiną norminę bazę“; |
| --- | --- |

1.1

palankiai vertina Komisijos iniciatyvą, pateiktą po Baltosios knygos dėl bendro intereso paslaugų, kurioje skelbiama apie sistemingesnį požiūrį „į specifines bendro intereso paslaugų ypatybes“, siekiant apibrėžti „jų veikimui [...] būtiną norminę bazę“;

| 1.2 | pritaria šios specifinės priemonės įtraukimui į Lisabonos strategijos tikslų ir Socialinės politikos darbotvarkės įgyvendinimą, kadangi visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP) kaip ir bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos yra ne tik ES ekonomikos solidarumo ir konkurencingumo pagrindas, bet ir potencialus užimtumo vietos bendruomenėse šaltinis ir Europos socialinio modelio, nacionalinių socialinės apsaugos bei socialinės integracijos sistemų sudedamoji dalis; |
| --- | --- |

1.2

pritaria šios specifinės priemonės įtraukimui į Lisabonos strategijos tikslų ir Socialinės politikos darbotvarkės įgyvendinimą, kadangi visuotinės svarbos socialinės paslaugos (VSSP) kaip ir bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos yra ne tik ES ekonomikos solidarumo ir konkurencingumo pagrindas, bet ir potencialus užimtumo vietos bendruomenėse šaltinis ir Europos socialinio modelio, nacionalinių socialinės apsaugos bei socialinės integracijos sistemų sudedamoji dalis;

| 1.3 | remia Komunikate išdėstytą požiūrį, kad socialinės paslaugos būtų priskirtos prie visuotinės svarbos paslaugų. Iš tikrųjų, šios būtinos ir gyvybiškai svarbios paslaugos turi konkrečią socialinės apsaugos ir solidarumo paskirtį ir jas tiesiogiai teikia vietos ir regionų valdžios institucijos arba paslaugos yra patikėtos atskiriems subjektams, kurie už jas atsako. Šios paslaugos priklauso nuo valstybių narių norminių aktų kūrimo proceso dėl socialinėms paslaugoms iškeltų viešosios politikos tikslų. Joms a priori turėtų būti taikomas reikalavimas tinkamai atlikti savo paskirtį, kaip nustatyta Sutarties 16 ir 86(2) straipsniuose; |
| --- | --- |

1.3

remia Komunikate išdėstytą požiūrį, kad socialinės paslaugos būtų priskirtos prie visuotinės svarbos paslaugų. Iš tikrųjų, šios būtinos ir gyvybiškai svarbios paslaugos turi konkrečią socialinės apsaugos ir solidarumo paskirtį ir jas tiesiogiai teikia vietos ir regionų valdžios institucijos arba paslaugos yra patikėtos atskiriems subjektams, kurie už jas atsako. Šios paslaugos priklauso nuo valstybių narių norminių aktų kūrimo proceso dėl socialinėms paslaugoms iškeltų viešosios politikos tikslų. Joms a priori turėtų būti taikomas reikalavimas tinkamai atlikti savo paskirtį, kaip nustatyta Sutarties 16 ir 86(2) straipsniuose;

| 1.4 | pabrėžia, kad VSSP neturėtų būti laikomos visuomenei teikiamomis šalutinėmis paslaugomis; priešingai, jos padeda užtikrinti, kad kokybiškos socialinės paslaugos būtų prieinamos visiems; |
| --- | --- |

1.4

pabrėžia, kad VSSP neturėtų būti laikomos visuomenei teikiamomis šalutinėmis paslaugomis; priešingai, jos padeda užtikrinti, kad kokybiškos socialinės paslaugos būtų prieinamos visiems;

| 1.5 | primena, kad VSSP siekiama užtikrinti valstybių narių kompetencijai priklausančių socialinės politikos tikslų įgyvendinimą: socialinė apsauga, pagrindinių socialinių poreikių (sveikatos, būsto, pagalbos senyvo amžiaus žmonėms ir neįgaliems žmonėms bei jų priežiūros, švietimo, mokymo ir užimtumo) tenkinimas ir solidarumas su pažeidžiamais ir išlaikytinais asmenimis, kuriems reikia socialinių paslaugų; |
| --- | --- |

1.5

primena, kad VSSP siekiama užtikrinti valstybių narių kompetencijai priklausančių socialinės politikos tikslų įgyvendinimą: socialinė apsauga, pagrindinių socialinių poreikių (sveikatos, būsto, pagalbos senyvo amžiaus žmonėms ir neįgaliems žmonėms bei jų priežiūros, švietimo, mokymo ir užimtumo) tenkinimas ir solidarumas su pažeidžiamais ir išlaikytinais asmenimis, kuriems reikia socialinių paslaugų;

| 1.6 | primena, kad VSSP aktyviai prisideda prie veiksmingo žmogaus teisių ir pagarbos žmogaus orumui, nustatytų Europos pagrindinių teisių chartija, besiremiančių bendromis valstybių narių konstitucinėmis tradicijomis ir valstybių tarptautiniais įsipareigojimais pagal persvarstytą Europos Tarybos socialinę chartiją ir Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, užtikrinimo; |
| --- | --- |

1.6

primena, kad VSSP aktyviai prisideda prie veiksmingo žmogaus teisių ir pagarbos žmogaus orumui, nustatytų Europos pagrindinių teisių chartija, besiremiančių bendromis valstybių narių konstitucinėmis tradicijomis ir valstybių tarptautiniais įsipareigojimais pagal persvarstytą Europos Tarybos socialinę chartiją ir Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, užtikrinimo;

| 1.7 | mano, kad VSSP padeda įgyvendinti Sutarties 2 ir 3 straipsniuose apibrėžtus Bendrijos uždavinius, ypač prisideda prie aukšto socialinės apsaugos lygio, gyvenimo kokybės gerinimo, aukšto lygio sveikatos apsaugos užtikrinimo ir ekonominės bei socialinės sanglaudos stiprinimo; |
| --- | --- |

1.7

mano, kad VSSP padeda įgyvendinti Sutarties 2 ir 3 straipsniuose apibrėžtus Bendrijos uždavinius, ypač prisideda prie aukšto socialinės apsaugos lygio, gyvenimo kokybės gerinimo, aukšto lygio sveikatos apsaugos užtikrinimo ir ekonominės bei socialinės sanglaudos stiprinimo;

| 1.8 | tvirtina, jog Bendrija yra suinteresuota, kad VSSP būtų vystomos ir modernizuojamos esant stabiliam ekonominiam ir teisiniam pagrindui ir būtų reguliuojamos kompetentingų valdžios institucijų vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

1.8

tvirtina, jog Bendrija yra suinteresuota, kad VSSP būtų vystomos ir modernizuojamos esant stabiliam ekonominiam ir teisiniam pagrindui ir būtų reguliuojamos kompetentingų valdžios institucijų vietos ir regionų lygiu;

| 1.9 | palankiai vertina Komisijos veiksmus siekiant nustatyti VSSP būdingas savybes ir modernizavimo priemones, kurios būtinos norint patenkinti esamus ir būsimus socialinius poreikius, visų pirma susijusius su gyventojų senėjimu ir socialinės sanglaudos bei integracijos būtinybe vietos ir regionų lygiu; |
| --- | --- |

1.9

palankiai vertina Komisijos veiksmus siekiant nustatyti VSSP būdingas savybes ir modernizavimo priemones, kurios būtinos norint patenkinti esamus ir būsimus socialinius poreikius, visų pirma susijusius su gyventojų senėjimu ir socialinės sanglaudos bei integracijos būtinybe vietos ir regionų lygiu;

| 1.10 | pritaria Komisijos nuostatai dėl specifinių šių paslaugų savybių, visų pirma dėl to, kad jos teikiamos remiantis solidarumo principu ir atsižvelgiant į asmeninius poreikius. Į šiuos ypatumus reikėtų atsižvelgti įgyvendinant Bendrijos teisės aktus vidaus rinkos ir konkurencijos srityse turint omenyje tai, kad jie turi mažai įtakos Bendrijos vidaus prekybai, o Bendrija yra suinteresuota juos vystyti; |
| --- | --- |

1.10

pritaria Komisijos nuostatai dėl specifinių šių paslaugų savybių, visų pirma dėl to, kad jos teikiamos remiantis solidarumo principu ir atsižvelgiant į asmeninius poreikius. Į šiuos ypatumus reikėtų atsižvelgti įgyvendinant Bendrijos teisės aktus vidaus rinkos ir konkurencijos srityse turint omenyje tai, kad jie turi mažai įtakos Bendrijos vidaus prekybai, o Bendrija yra suinteresuota juos vystyti;

| 1.11 | yra įsitikinęs, kad būtina panaikinti dabartinį teisinį neapibrėžtumą dėl Bendrijos teisės aktų taikymo sąlygų VSSP įgyvendinimo taisyklėms. Dėl VSSP teisinio apibrėžtumo joms pernelyg dažnai taikomos konkurencijos ir vidaus rinkos bendrosios taisyklės, tačiau tai gali būti nesuderinama su vietos ir regionų valdžios institucijoms keliamomis konkrečiomis užduotimis. Šis teisinio neapibrėžtumo klausimas iškilo svarstant, ar šios paslaugos turėtų būti įtrauktos į pasiūlymą priimti direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje, ir buvo nuspręsta šios direktyvos minėtoms paslaugoms netaikyti; |
| --- | --- |

1.11

yra įsitikinęs, kad būtina panaikinti dabartinį teisinį neapibrėžtumą dėl Bendrijos teisės aktų taikymo sąlygų VSSP įgyvendinimo taisyklėms. Dėl VSSP teisinio apibrėžtumo joms pernelyg dažnai taikomos konkurencijos ir vidaus rinkos bendrosios taisyklės, tačiau tai gali būti nesuderinama su vietos ir regionų valdžios institucijoms keliamomis konkrečiomis užduotimis. Šis teisinio neapibrėžtumo klausimas iškilo svarstant, ar šios paslaugos turėtų būti įtrauktos į pasiūlymą priimti direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje, ir buvo nuspręsta šios direktyvos minėtoms paslaugoms netaikyti;

| 1.12 | ypatingai džiaugiasi, kad buvo priminta laikytis subsidiarumo principo, kuriuo pripažįstama valstybių narių ir jų vietos bei regionų valdžios institucijų išimtinė kompetencija nustatyti VSSP teikimo apimtį ir principus bei jų finansavimo ir reguliavimo būdus; |
| --- | --- |

1.12

ypatingai džiaugiasi, kad buvo priminta laikytis subsidiarumo principo, kuriuo pripažįstama valstybių narių ir jų vietos bei regionų valdžios institucijų išimtinė kompetencija nustatyti VSSP teikimo apimtį ir principus bei jų finansavimo ir reguliavimo būdus;

| 1.13 | be to, mano, kad VSSP teikimo iš esmės turėtų imtis geriausias paslaugų teikėjas. Jų universalumo, prieinamumo, kokybės ir teritorinio pasiskirstymo reikalavimų rinka savaime patenkinti negali, todėl reikalinga struktūrinė valstybės intervencija, visų pirma arčiausiai piliečių esančių vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas nustatant pasiūlos ir kainų sistemas; |
| --- | --- |

1.13

be to, mano, kad VSSP teikimo iš esmės turėtų imtis geriausias paslaugų teikėjas. Jų universalumo, prieinamumo, kokybės ir teritorinio pasiskirstymo reikalavimų rinka savaime patenkinti negali, todėl reikalinga struktūrinė valstybės intervencija, visų pirma arčiausiai piliečių esančių vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas nustatant pasiūlos ir kainų sistemas;

| 1.14 | mano, kad gyvybiškai svarbūs poreikiai (būsto, sveikatos, užimtumo), VSSP teikėjų ir gavėjų informacijos asimetrija bei daugumos jų pažeidžiamumas pagrįstai reikalauja tokio paslaugų teikimo pagrindo, kuris būtų nesuderinamas su „normaliais“ teikėjo ir gavėjo santykiais; |
| --- | --- |

1.14

mano, kad gyvybiškai svarbūs poreikiai (būsto, sveikatos, užimtumo), VSSP teikėjų ir gavėjų informacijos asimetrija bei daugumos jų pažeidžiamumas pagrįstai reikalauja tokio paslaugų teikimo pagrindo, kuris būtų nesuderinamas su „normaliais“ teikėjo ir gavėjo santykiais;

| 1.15 | mano, kad tai nereiškia, jog pagrindinės vidaus rinkos laisvės bus supriešintos su pagrindinėmis Europos Sąjungos žmogaus teisėmis ar su reikalavimu tinkamai vykdyti visuotinės svarbos uždavinius. Atvirkščiai, norima juos suderinti sukuriant Bendrijos pagrindą, pritaikytą šių paslaugų specifikai, valstybės ir privataus sektoriaus konkrečioms užduotims ir paisantį to, kad žmonėms artimos socialinės paslaugos paprastai turi nedidelį poveikį Bendrijos vidaus prekybai. Tokio suderinimo principo turi būti laikomasi tiek vidaus rinkoje, tiek Europos Sąjungos išorės politikoje, visų pirma sprendžiant socialinių ir sveikatos paslaugų klausimus tarptautinėse derybose dėl pasaulinės prekybos paslaugomis (GATS); |
| --- | --- |

1.15

mano, kad tai nereiškia, jog pagrindinės vidaus rinkos laisvės bus supriešintos su pagrindinėmis Europos Sąjungos žmogaus teisėmis ar su reikalavimu tinkamai vykdyti visuotinės svarbos uždavinius. Atvirkščiai, norima juos suderinti sukuriant Bendrijos pagrindą, pritaikytą šių paslaugų specifikai, valstybės ir privataus sektoriaus konkrečioms užduotims ir paisantį to, kad žmonėms artimos socialinės paslaugos paprastai turi nedidelį poveikį Bendrijos vidaus prekybai. Tokio suderinimo principo turi būti laikomasi tiek vidaus rinkoje, tiek Europos Sąjungos išorės politikoje, visų pirma sprendžiant socialinių ir sveikatos paslaugų klausimus tarptautinėse derybose dėl pasaulinės prekybos paslaugomis (GATS);

| 1.16 | mano, kad šių paslaugų reguliavimas ir toliau turi priklausyti išimtinei valstybių narių kompetencijai ir kompetentingoms valdžios institucijoms valstybėse narėse ir kad reikia išaiškinti, kaip taikyti Bendrijos teisę konkrečiai įgyvendinant VSSP, visų pirma šiais klausimais:






  — | paslaugų teikėjams atsižvelgiant į visuotinės svarbos paslaugų pobūdį keliami reikalavimai ir kokių sąlygų reikia pagalbos kompensacijų forma a priori suderinamumui; |
| --- | --- | --- |

1.16

mano, kad šių paslaugų reguliavimas ir toliau turi priklausyti išimtinei valstybių narių kompetencijai ir kompetentingoms valdžios institucijoms valstybėse narėse ir kad reikia išaiškinti, kaip taikyti Bendrijos teisę konkrečiai įgyvendinant VSSP, visų pirma šiais klausimais:

—

paslaugų teikėjams atsižvelgiant į visuotinės svarbos paslaugų pobūdį keliami reikalavimai ir kokių sąlygų reikia pagalbos kompensacijų forma a priori suderinamumui;

| — | kaip suteikiamos specialios ir išimtinės teisės, visų pirma ne pelno organizacijoms ir labdaros organizacijoms; |
| --- | --- |

—

kaip suteikiamos specialios ir išimtinės teisės, visų pirma ne pelno organizacijoms ir labdaros organizacijoms;

| — | kaip nustatyti aiškią ir skaidrią leidimų suteikimo tvarką visų pirma siekiant sureguliuoti paslaugų teikimą iš išorės, kad būtų išspręstas paslaugų gavėjų ir teikėjų informacijos asimetrijos klausimas; |
| --- | --- |

—

kaip nustatyti aiškią ir skaidrią leidimų suteikimo tvarką visų pirma siekiant sureguliuoti paslaugų teikimą iš išorės, kad būtų išspręstas paslaugų gavėjų ir teikėjų informacijos asimetrijos klausimas;

| — | kaip būtų galima solidariai finansuoti šias paslaugas, visų pirma su sąlyga, kad Sutarčių nuostatos atitinka valstybinio finansavimo ir subsidijų sistemas, pagal kurias kompetentingos valdžios institucijos skiria lėšų paslaugų teikėjams siekdamos užtikrinti socialinių ir sveikatos paslaugų nenutrūkstamumą ir vystyti naujas paslaugas atsirandant naujiems poreikiams. |
| --- | --- |

—

kaip būtų galima solidariai finansuoti šias paslaugas, visų pirma su sąlyga, kad Sutarčių nuostatos atitinka valstybinio finansavimo ir subsidijų sistemas, pagal kurias kompetentingos valdžios institucijos skiria lėšų paslaugų teikėjams siekdamos užtikrinti socialinių ir sveikatos paslaugų nenutrūkstamumą ir vystyti naujas paslaugas atsirandant naujiems poreikiams.

Šia proga Regionų komitetas nori priminti, kad sutarties nuostatų taikymas negali trukdyti įgyvendinti VSSP tikslus;

| 1.17 | pabrėžia, kad, įgyvendinant VSSP valdymo principus ir tvarką, valstybės narės ir vietos bei regionų valdžios institucijos turi laikytis bendrų EB sutarties principų, taip pat ir vienodo požiūrio, laisvo judėjimo, laisvos konkurencijos ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

1.17

pabrėžia, kad, įgyvendinant VSSP valdymo principus ir tvarką, valstybės narės ir vietos bei regionų valdžios institucijos turi laikytis bendrų EB sutarties principų, taip pat ir vienodo požiūrio, laisvo judėjimo, laisvos konkurencijos ir skaidrumo principų;

| 1.18 | stebi, kad subsidiarumo principo laikymasis netrukdytų EB vykdyti įsipareigojimus, kuriais ji dalijasi su valstybėmis narėmis, t. y. užtikrinti gerą VSSP funkcionavimą pagal 16 Sutarties straipsnį; |
| --- | --- |

1.18

stebi, kad subsidiarumo principo laikymasis netrukdytų EB vykdyti įsipareigojimus, kuriais ji dalijasi su valstybėmis narėmis, t. y. užtikrinti gerą VSSP funkcionavimą pagal 16 Sutarties straipsnį;

| 1.19 | abejoja dėl sprendimo neįtraukti į komunikatą sveikatos paslaugų ir atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą sveikatos paslaugas svarstyti atskirai; jau dabar prašo Komisiją tuomet suformuluoti socialinių ir sveikatos paslaugų apibrėžimą, kuris aiškiai perteiktų šių dviejų sąvokų skirtumus; |
| --- | --- |

1.19

abejoja dėl sprendimo neįtraukti į komunikatą sveikatos paslaugų ir atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą sveikatos paslaugas svarstyti atskirai; jau dabar prašo Komisiją tuomet suformuluoti socialinių ir sveikatos paslaugų apibrėžimą, kuris aiškiai perteiktų šių dviejų sąvokų skirtumus;

| 1.20 | apgailestauja, kad Komisija apsiriboja tik VSSP „organizacinių ypatumų“ sąrašo sudarymu nepasinaudojusi proga tiksliau apibrėžti reikalingas koncepcijas, visų pirma susijusias su pagrindinėmis politinėmis gairėmis apibrėžiant šias paslaugas valstybėse narėse; |
| --- | --- |

1.20

apgailestauja, kad Komisija apsiriboja tik VSSP „organizacinių ypatumų“ sąrašo sudarymu nepasinaudojusi proga tiksliau apibrėžti reikalingas koncepcijas, visų pirma susijusias su pagrindinėmis politinėmis gairėmis apibrėžiant šias paslaugas valstybėse narėse;

| 1.21 | bet kuriuo atveju mano, kad šis „organizacinių ypatumų“ sąrašas negali būti laikomas išsamiu ar ribotu atsižvelgiant į valstybių narių ir jų vietos bei regionų valdžios institucijų laisvę nustatyti ir organizuoti VSSP; |
| --- | --- |

1.21

bet kuriuo atveju mano, kad šis „organizacinių ypatumų“ sąrašas negali būti laikomas išsamiu ar ribotu atsižvelgiant į valstybių narių ir jų vietos bei regionų valdžios institucijų laisvę nustatyti ir organizuoti VSSP;

| 1.22 | pritaria bendram Komisijos siekiui modernizuoti VSSP ir gerinti jų kokybę, o prie šio siekio prisideda ir nuolatinis paslaugų teikimo decentralizacijos vietos ir regionų lygiu procesas; pirmiausia kai kalbama apie kokybę, kurią jis turėtų užtikrinti, kad būsimiems socialinių paslaugų teikėjams ir toliau būtų taikomi valstybių narių, kuriose paslauga teikiama, kokybės standartai ir teisinės sąlygos; |
| --- | --- |

1.22

pritaria bendram Komisijos siekiui modernizuoti VSSP ir gerinti jų kokybę, o prie šio siekio prisideda ir nuolatinis paslaugų teikimo decentralizacijos vietos ir regionų lygiu procesas; pirmiausia kai kalbama apie kokybę, kurią jis turėtų užtikrinti, kad būsimiems socialinių paslaugų teikėjams ir toliau būtų taikomi valstybių narių, kuriose paslauga teikiama, kokybės standartai ir teisinės sąlygos;

| 1.23 | pritaria Komisijos pastangoms surengti VSSP padėties stebėseną ES ir išreiškia norą joje aktyviai dalyvauti; |
| --- | --- |

1.23

pritaria Komisijos pastangoms surengti VSSP padėties stebėseną ES ir išreiškia norą joje aktyviai dalyvauti;

| 1.24 | palankiai vertina Komisijos užmegztą ryšį tarp VSSP ir nacionalinių socialinės integracijos veiksmų planų tyrimo atsižvelgiant į šio tikslo vietos aspektą (8), tačiau ragina Komisiją tiksliau išaiškinti, kaip komunikacijos stebėsenai bus taikomas atviras koordinavimo metodas, kurį Komisija laiko prioritetiniu, ir nurodyti, ko ji tikisi iš įvairių šiame procese dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų; |
| --- | --- |

1.24

palankiai vertina Komisijos užmegztą ryšį tarp VSSP ir nacionalinių socialinės integracijos veiksmų planų tyrimo atsižvelgiant į šio tikslo vietos aspektą (8), tačiau ragina Komisiją tiksliau išaiškinti, kaip komunikacijos stebėsenai bus taikomas atviras koordinavimo metodas, kurį Komisija laiko prioritetiniu, ir nurodyti, ko ji tikisi iš įvairių šiame procese dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų;

| 1.25 | pritaria Komisijos prisiimtam įsipareigojimui apsvarstyti „būtinybę ir teisinę galimybę priimti teisės akto dėl socialinių paslaugų pasiūlymą“ taip pritardamas Regionų komiteto priimtai platesnei pozicijai, „remiantis Sutartimi dėl Konstitucijos, paruošti pamatinį teisės aktą, kuris leistų apibrėžti tam tikrus bendrus pozityvius principus“ visoms bendro ekonominio intereso paslaugoms (9), ir teigdamas, kad abi šios iniciatyvos turi būti viena kitą papildančios ir nuoseklios. |
| --- | --- |

1.25

pritaria Komisijos prisiimtam įsipareigojimui apsvarstyti „būtinybę ir teisinę galimybę priimti teisės akto dėl socialinių paslaugų pasiūlymą“ taip pritardamas Regionų komiteto priimtai platesnei pozicijai, „remiantis Sutartimi dėl Konstitucijos, paruošti pamatinį teisės aktą, kuris leistų apibrėžti tam tikrus bendrus pozityvius principus“ visoms bendro ekonominio intereso paslaugoms (9), ir teigdamas, kad abi šios iniciatyvos turi būti viena kitą papildančios ir nuoseklios.

2.   Regionų komiteto rekomendacijos

Regionų komitetas

| 2.1 | prašo Komisijos kuo greičiau išaiškinti pasiūlymų dėl su VSSP susijusių teisės aktų pobūdį ir įgyvendinti svarbią stebėsenos ir dialogo procedūrą bei pasiūlymą kas dvejus metus teikti ataskaitas; |
| --- | --- |

2.1

prašo Komisijos kuo greičiau išaiškinti pasiūlymų dėl su VSSP susijusių teisės aktų pobūdį ir įgyvendinti svarbią stebėsenos ir dialogo procedūrą bei pasiūlymą kas dvejus metus teikti ataskaitas;

| 2.2 | ragina Komisiją vykdyti savo įsipareigojimą apsvarstyti būtinybę ir teisinę galimybę pateikti teisės akto pasiūlymą dėl VSSP pasibaigus atviram konsultacijų procesui; |
| --- | --- |

2.2

ragina Komisiją vykdyti savo įsipareigojimą apsvarstyti būtinybę ir teisinę galimybę pateikti teisės akto pasiūlymą dėl VSSP pasibaigus atviram konsultacijų procesui;

| 2.3 | vėl primena rekomendaciją Komisijai (10) pateikti pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, kuris turėtų padėti apibrėžti kai kuriuos bendrus teigiamus principus dėl visų bendro ekonominio intereso paslaugų ir būtų iniciatyva „skėtis“ kitiems papildomiems teisės aktų pasiūlymams, visų pirma dėl VSSP atsižvelgiant į jų specifiškumą ir siekiant užtikrinti kuo didesnį teisinį saugumą vietos ir regionų valdžios institucijoms bei paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

2.3

vėl primena rekomendaciją Komisijai (10) pateikti pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, kuris turėtų padėti apibrėžti kai kuriuos bendrus teigiamus principus dėl visų bendro ekonominio intereso paslaugų ir būtų iniciatyva „skėtis“ kitiems papildomiems teisės aktų pasiūlymams, visų pirma dėl VSSP atsižvelgiant į jų specifiškumą ir siekiant užtikrinti kuo didesnį teisinį saugumą vietos ir regionų valdžios institucijoms bei paslaugų teikėjams;

| 2.4 | ragina Komisiją tiksliau ir reikliau klasifikuoti (pagal kategorijas) ir apibrėžti (koncepcijas) atitinkamas VSSP ir atsižvelgti į valstybių narių nustatytus visuotinio intereso reikalavimus bei juos pripažinti lygiaverčiais šių paslaugų apibrėžties elementais; |
| --- | --- |

2.4

ragina Komisiją tiksliau ir reikliau klasifikuoti (pagal kategorijas) ir apibrėžti (koncepcijas) atitinkamas VSSP ir atsižvelgti į valstybių narių nustatytus visuotinio intereso reikalavimus bei juos pripažinti lygiaverčiais šių paslaugų apibrėžties elementais;

| 2.5 | todėl prašo Komisijos nenutraukti įvairių VSSP organizavimo koncepcijų, užduočių ir savybių sąrašo laikantis valstybių narių subsidiarumo principų ir teisės apibrėžti tuos principus, užduotis, finansavimo ir organizavimo būdus; |
| --- | --- |

2.5

todėl prašo Komisijos nenutraukti įvairių VSSP organizavimo koncepcijų, užduočių ir savybių sąrašo laikantis valstybių narių subsidiarumo principų ir teisės apibrėžti tuos principus, užduotis, finansavimo ir organizavimo būdus;

| 2.6 | siūlo Komisijai pakviesti Regionų komitetą dalyvauti nuolatiniame VSSP stebėsenos ir vertinimo procese (ypač stebint, ar laikomasi visų teisės turėti prieigą prie šių paslaugų, dėl teikiamų paslaugų finansinio ilgalaikiškumo ir dėl rezultatų įgyvendinant nustatytus tikslus); |
| --- | --- |

2.6

siūlo Komisijai pakviesti Regionų komitetą dalyvauti nuolatiniame VSSP stebėsenos ir vertinimo procese (ypač stebint, ar laikomasi visų teisės turėti prieigą prie šių paslaugų, dėl teikiamų paslaugų finansinio ilgalaikiškumo ir dėl rezultatų įgyvendinant nustatytus tikslus);

| 2.7 | pritaria Komisijos įsipareigojimui iki 2007 m. vidurio dėl VSSP pateikti pirmąją kas dvejus metus rengiamą ataskaitą kaip Komisijos tyrimo rezultatus dėl sektoriaus veiklos, jo socialinės ir ekonominės reikšmės ir Bendrijos teisės poveikio; |
| --- | --- |

2.7

pritaria Komisijos įsipareigojimui iki 2007 m. vidurio dėl VSSP pateikti pirmąją kas dvejus metus rengiamą ataskaitą kaip Komisijos tyrimo rezultatus dėl sektoriaus veiklos, jo socialinės ir ekonominės reikšmės ir Bendrijos teisės poveikio;

| 2.8 | galiausiai prašo išlaikyti komunikato gairių ir Europos Sąjungos išorės politikos nuoseklumą „socialinių ir sveikatos paslaugų“ srityje vykstant deryboms dėl pasaulinės prekybos paslaugomis (GATS). |
| --- | --- |

2.8

galiausiai prašo išlaikyti komunikato gairių ir Europos Sąjungos išorės politikos nuoseklumą „socialinių ir sveikatos paslaugų“ srityje vykstant deryboms dėl pasaulinės prekybos paslaugomis (GATS).

2006 m. gruodžio 6 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---

(1)  OL C 73, 2004 3 23.

1

(2)  OL C 19, 2002 1 22.

2

(3)  OL C 43, 2005 2 18.

3

(4)  OL C 43, 2005 2 18.

4

(5)  OL C 71, 2005 3 22.

5

(6)  OL C 164, 2005 7 5.

6

(7)  2006 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ataskaitos projektas dėl Europos socialinio modelio, ypač. 23 ir 24 punktai.

7

(8)  RK nuomonė Nr. ECOS-027, 2004.04.22, dėl bendros ataskaitos dėl socialinės integracijos, kurioje susumuojami nacionalinių socialinės integracijos veiksmų planų rezultatai, ypač 2.5 ir 2.6 punktai.

8

(9)  RK nuomonė Nr. ECOS/040, 2005.02.23, dėl Komisijos baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų, punktas 1.18.

9

(10)  RK nuomonė Nr. ECOS/040, 2005.02.23, dėl Komisijos baltosios knygos dėl visuotinės svarbos paslaugų, punktas 1.18.

10

---

| 10.3.2007 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 57/39

---

Regionų komiteto rezoliucija dėl Europos Komisijos teisėkūros ir darbo programos ir regionų Komiteto 2007 m. prioritetų

(2007/C 57/09)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS į 2007 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programą (COM(2006) 629 final);

ATSIŽVELGDAMAS į 2005-2009 m. strateginius tikslus (COM(2005) 12 final);

ATSIŽVELGDAMAS į Regionų komiteto rezoliuciją dėl 2006-2008 m. prioritetų (CdR 11/2006 final);

ATSIŽVELGDAMAS į Komisijos komunikatą „Komisijos indėlis svarstymo laikotarpiu ir jam pasibaigus: D planas (demokratija, dialogas ir diskusijos)“ (COM(2005) 494 final);

ATSIŽVELGDAMAS į Komisijos komunikatą „Piliečių darbotvarkė. Siekiant rezultatų Europai“ (COM(2006) 211 final);

ATSIŽVELGDAMAS į protokolą, numatantį Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo nuostatas (R/CdR 197/2005 11 punktas),

67-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. gruodžio 6-7 d. (gruodžio 7 d. posėdis), priėmė šią rezoliuciją.

Regionų komitetas

sveikina2007 m. sausio 1 d. į Europos Sąjungą įstosiančias Rumuniją ir Bulgariją ir mano, kad tai yra dar vienas žingsnis politinio stabilumo ir klestėjimo Europoje link;

1.   Tęsti konstitucijos kūrimo procesą

| 1.1 | Romos sutarčių 50-ųjų metinių minėjimo, kuris įvyks Italijos sostinėje 2007 m. kovo 22-23 d., proga ketina dar kartą patvirtinti, kad būtina atnaujinti Konstitucijos ratifikavimo procesą; |
| --- | --- |

1.1

Romos sutarčių 50-ųjų metinių minėjimo, kuris įvyks Italijos sostinėje 2007 m. kovo 22-23 d., proga ketina dar kartą patvirtinti, kad būtina atnaujinti Konstitucijos ratifikavimo procesą;

| 1.2 | todėl tikisi, kad institucijų reglamentas leis išsaugoti 2004 m. spalio 29 d. valstybių ir vyriausybių vadovų pasirašytos Sutarties dėl Konstitucijos Europai pasiekimus, visų pirma dėl Europos Sąjungos teritorinio aspekto; |
| --- | --- |

1.2

todėl tikisi, kad institucijų reglamentas leis išsaugoti 2004 m. spalio 29 d. valstybių ir vyriausybių vadovų pasirašytos Sutarties dėl Konstitucijos Europai pasiekimus, visų pirma dėl Europos Sąjungos teritorinio aspekto;

| 1.3 | dar kartą pabrėžia norą dirbti kartu su Europos Parlamentu, Europos Komisija, nacionaliniais parlamentais ir ES pirmininkausiančia Vokietija rengiant 2007 m. kovo mėn. Berlyno deklaraciją, kurioje turėtų būti išgirstas ir Komiteto balsas dėl atnaujinto įsipareigojimo siekti išsiplėtusios, tvarios, atviros ir konkurencingos Europos; |
| --- | --- |

1.3

dar kartą pabrėžia norą dirbti kartu su Europos Parlamentu, Europos Komisija, nacionaliniais parlamentais ir ES pirmininkausiančia Vokietija rengiant 2007 m. kovo mėn. Berlyno deklaraciją, kurioje turėtų būti išgirstas ir Komiteto balsas dėl atnaujinto įsipareigojimo siekti išsiplėtusios, tvarios, atviros ir konkurencingos Europos;

| 1.4 | suvokia šio esminio etapo iššūkius ir atsakomybę, tenkančią ir vietos bei regionų išrinktiems atstovams; bendradarbiauja įgyvendinant D planą (demokratija, dialogas ir diskusijos), visų pirma jo decentralizaciją siekiant skatinti Europos miestuose ir regionuose atvirą ir tiesioginį dialogą su piliečiais dėl Europos Sąjungos ateities, ir pabrėžia abipusius įsipareigojimus, kuriuos prisiims Regionų komitetas ir Europos Komisija komunikacijos politikai decentralizuoti; |
| --- | --- |

1.4

suvokia šio esminio etapo iššūkius ir atsakomybę, tenkančią ir vietos bei regionų išrinktiems atstovams; bendradarbiauja įgyvendinant D planą (demokratija, dialogas ir diskusijos), visų pirma jo decentralizaciją siekiant skatinti Europos miestuose ir regionuose atvirą ir tiesioginį dialogą su piliečiais dėl Europos Sąjungos ateities, ir pabrėžia abipusius įsipareigojimus, kuriuos prisiims Regionų komitetas ir Europos Komisija komunikacijos politikai decentralizuoti;

| 1.5 | mano, kad svarbu išnagrinėti, kokia būtų Konstitucijos neturėjimo kaina, siekiant paspartinti diskusijas,parodant piliečiams Konstitucijos projekto naudą, ir yra pasirengęs padėti nustatyti tokią kainą vietos ir regionų valdžios institucijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

1.5

mano, kad svarbu išnagrinėti, kokia būtų Konstitucijos neturėjimo kaina, siekiant paspartinti diskusijas,parodant piliečiams Konstitucijos projekto naudą, ir yra pasirengęs padėti nustatyti tokią kainą vietos ir regionų valdžios institucijų atžvilgiu;

2.   Europos valdymas

| 2.1 | pritaria naujajai Europos Komisijos strategijai Europos piliečiams, kurioje, remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principais, stengiamasi įtvirtinti Bendrijos metodą skatinant „projektų ir rezultatų Europą“, visų pirma siekiant sukurti atvirą ir veiksmingą bendrąją rinką, stiprinti solidarumą, įgyvendinti darnaus vystymosi strategiją ir sustiprinti saugumą; |
| --- | --- |

2.1

pritaria naujajai Europos Komisijos strategijai Europos piliečiams, kurioje, remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principais, stengiamasi įtvirtinti Bendrijos metodą skatinant „projektų ir rezultatų Europą“, visų pirma siekiant sukurti atvirą ir veiksmingą bendrąją rinką, stiprinti solidarumą, įgyvendinti darnaus vystymosi strategiją ir sustiprinti saugumą;

| 2.2 | primygtinai ragina Europos Komisiją visapusiškai pasinaudoti savo kaip Europos integracijos variklio ir sutarčių sergėtojos vaidmeniu ir primena, kad nuosekli ilgalaikė politinė vizija, lemianti konkrečią politinę veiklą, yra „geresnės teisėkūros“ ir „geresnio reglamentavimo“ prielaida; |
| --- | --- |

2.2

primygtinai ragina Europos Komisiją visapusiškai pasinaudoti savo kaip Europos integracijos variklio ir sutarčių sergėtojos vaidmeniu ir primena, kad nuosekli ilgalaikė politinė vizija, lemianti konkrečią politinę veiklą, yra „geresnės teisėkūros“ ir „geresnio reglamentavimo“ prielaida;

| 2.3 | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą reguliariai diskutuoti su jaunimu. Europos Sąjunga turi skatinti jaunimą dalyvauti kuriant Europos ateitį. Piliečių Europos kūrimas ir jaunimo įtraukimas į visuomenės gyvenimą yra RK prioritetai; |
| --- | --- |

2.3

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą reguliariai diskutuoti su jaunimu. Europos Sąjunga turi skatinti jaunimą dalyvauti kuriant Europos ateitį. Piliečių Europos kūrimas ir jaunimo įtraukimas į visuomenės gyvenimą yra RK prioritetai;

| 2.4 | prašo pritarti Europos teritorinių paktų priėmimui, kadangi jie „partnerystės principu“ padės didinti teritorijų sanglaudą ir politikos krypčių, darančių labai didelį poveikį regionams dėl įvairių valdymo lygių struktūruoto bendradarbiavimo, lankstumą; todėl ragina Komisiją įsipareigoti iš naujo pradėti šios priemonės bandymo etapą; |
| --- | --- |

2.4

prašo pritarti Europos teritorinių paktų priėmimui, kadangi jie „partnerystės principu“ padės didinti teritorijų sanglaudą ir politikos krypčių, darančių labai didelį poveikį regionams dėl įvairių valdymo lygių struktūruoto bendradarbiavimo, lankstumą; todėl ragina Komisiją įsipareigoti iš naujo pradėti šios priemonės bandymo etapą;

| 2.5 | mano, kad Regionų komitetas turėtų daugiau dalyvauti visuose Bendrijos sprendimų priėmimo proceso etapuose ir ypač vertinant pagrindinių Bendrijos politikos krypčių poveikį regionams; be to, pabrėžia, kad tinkamai teisės aktų rengimo procese dalyvaujančios vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti lemiamą vaidmenį perkeliant ir įgyvendinant tuos teisės aktus; |
| --- | --- |

2.5

mano, kad Regionų komitetas turėtų daugiau dalyvauti visuose Bendrijos sprendimų priėmimo proceso etapuose ir ypač vertinant pagrindinių Bendrijos politikos krypčių poveikį regionams; be to, pabrėžia, kad tinkamai teisės aktų rengimo procese dalyvaujančios vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti lemiamą vaidmenį perkeliant ir įgyvendinant tuos teisės aktus;

| 2.6 | pabrėžia naujo reglamento dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių sudarymo (ETBG), kuris būtų naujoviškas teisinis mechanizmas teritorinio bendradarbiavimo vystymui, potencialą ir tikisi padėti jį įgyvendinti aktyviai prisidėdamas prie konkrečių iniciatyvų, ypač tų, kurios numatytos bendradarbiavimo su Europos Komisija susitarime; |
| --- | --- |

2.6

pabrėžia naujo reglamento dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių sudarymo (ETBG), kuris būtų naujoviškas teisinis mechanizmas teritorinio bendradarbiavimo vystymui, potencialą ir tikisi padėti jį įgyvendinti aktyviai prisidėdamas prie konkrečių iniciatyvų, ypač tų, kurios numatytos bendradarbiavimo su Europos Komisija susitarime;

| 2.7 | mano, kad turi būti nuolat atidžiai tikrinama, ar šalyse kandidatėse ir narystės ES siekiančiose šalyse tinkamai įgyvendinami ES standartai ir principai; pabrėžia, kad didelis dėmesys turėtų būti skiriamas tikrai decentralizacijai, pagarbai kultūrų ir kalbų įvairovei bei modernaus viešojo valdymo įdiegimui; |
| --- | --- |

2.7

mano, kad turi būti nuolat atidžiai tikrinama, ar šalyse kandidatėse ir narystės ES siekiančiose šalyse tinkamai įgyvendinami ES standartai ir principai; pabrėžia, kad didelis dėmesys turėtų būti skiriamas tikrai decentralizacijai, pagarbai kultūrų ir kalbų įvairovei bei modernaus viešojo valdymo įdiegimui;

3.   BiudŽeto persvarstymas

| 3.1 | patvirtina savo įsipareigojimą padėti persvarstyti ES biudžeto sistemą; informuoja, kad šiuo tikslu Regionų komiteto biure yra įsteigta darbo grupė; |
| --- | --- |

3.1

patvirtina savo įsipareigojimą padėti persvarstyti ES biudžeto sistemą; informuoja, kad šiuo tikslu Regionų komiteto biure yra įsteigta darbo grupė;

4.   Klestėjimas

| 4.1 | pabrėžia, kad reikia nuolat modernizuoti Europos ekonomiką ir Europos socialinį modelį įgyvendinant atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui; |
| --- | --- |

4.1

pabrėžia, kad reikia nuolat modernizuoti Europos ekonomiką ir Europos socialinį modelį įgyvendinant atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui;

| 4.2 | pabrėžia, kad 2006 m. Regionų komitete sukurtos Lisabonos stebėsenos platformos rezultatai rodo, jog Lisabonos strategijos valdymo ciklas turi labiau skatinti geriau matomą dalyvavimą ir įsipareigojimą visais atitinkamais lygiais pasiekti rezultatų bei labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; |
| --- | --- |

4.2

pabrėžia, kad 2006 m. Regionų komitete sukurtos Lisabonos stebėsenos platformos rezultatai rodo, jog Lisabonos strategijos valdymo ciklas turi labiau skatinti geriau matomą dalyvavimą ir įsipareigojimą visais atitinkamais lygiais pasiekti rezultatų bei labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas;

| 4.3 | todėl ragina valstybes nares ir Europos Komisiją kiek galima skubiau ir labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kadangi Lisabonos strategija bus sėkmingai įgyvendinta tik tuomet, kai visi suinteresuoti subjektai aktyviai dalyvaus sprendimų priėmimo, jų įgyvendinimo ir stebėsenos procesuose, ir kviečia Europos Tarybą, Europos Komisiją ir valstybes nares dalyvauti Komiteto teritoriniame dialoge 2007, kuriame svarstomas miestų ir regionų indėlis siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją; |
| --- | --- |

4.3

todėl ragina valstybes nares ir Europos Komisiją kiek galima skubiau ir labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, kadangi Lisabonos strategija bus sėkmingai įgyvendinta tik tuomet, kai visi suinteresuoti subjektai aktyviai dalyvaus sprendimų priėmimo, jų įgyvendinimo ir stebėsenos procesuose, ir kviečia Europos Tarybą, Europos Komisiją ir valstybes nares dalyvauti Komiteto teritoriniame dialoge 2007, kuriame svarstomas miestų ir regionų indėlis siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją;

| 4.4 | pakartoja, kad labai svarbus yra vietos ir regionų lygiu remiamų visuotinės svarbos paslaugų vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus; |
| --- | --- |

4.4

pakartoja, kad labai svarbus yra vietos ir regionų lygiu remiamų visuotinės svarbos paslaugų vaidmuo įgyvendinant Lisabonos strategijos tikslus;

| 4.5 | pabrėžia, kad Lisabonos stebėsenos platformos rezultatai parodys, kokia svarbi yra sanglaudos politika finansuojant su Lisabonos strategija susijusius veiksmus vietos ir regionų lygiu. Tyrimas, kuris buvo atliktas remiantis perspektyvine nuomone dėl Europos sanglaudos politikos svertinio poveikio taikant struktūrinius fondus, kurią RK priims 2007 m. vasario mėn. įvyksiančioje plenarinėje sesijoje, rodo, jog specifiniai ES sanglaudos politikos ypatumai (partnerystė, papildomumas, strateginis planavimas ir ilgalaikis finansavimas) lėmė, jog ši politika turėjo didelį svertinio pobūdžio poveikį vietos ir regionų lygmeniu. Europos piliečiai apie ją yra gerai informuoti ir laiko priimtina dėl jos realaus indėlio gyvenimo kokybei pagerinti; |
| --- | --- |

4.5

pabrėžia, kad Lisabonos stebėsenos platformos rezultatai parodys, kokia svarbi yra sanglaudos politika finansuojant su Lisabonos strategija susijusius veiksmus vietos ir regionų lygiu. Tyrimas, kuris buvo atliktas remiantis perspektyvine nuomone dėl Europos sanglaudos politikos svertinio poveikio taikant struktūrinius fondus, kurią RK priims 2007 m. vasario mėn. įvyksiančioje plenarinėje sesijoje, rodo, jog specifiniai ES sanglaudos politikos ypatumai (partnerystė, papildomumas, strateginis planavimas ir ilgalaikis finansavimas) lėmė, jog ši politika turėjo didelį svertinio pobūdžio poveikį vietos ir regionų lygmeniu. Europos piliečiai apie ją yra gerai informuoti ir laiko priimtina dėl jos realaus indėlio gyvenimo kokybei pagerinti;

| 4.6 | palankiai vertina planuojamą iniciatyvą dėl regionų ekonominių pokyčių, kadangi tai yra galimybė regionams pasidalyti patirtimi, susieti teritorinį bendradarbiavimą su pagrindinėmis regionų plėtros programomis ir padėti glaudžiau dirbti Europos Komisijai, valstybėms narėms, miestams ir regionams; ragina Komisiją skubiai aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į šios iniciatyvos prioritetinių sričių atrankos procesą ir tikisi, kad Komitetas bus pakviestas dalyvauti plėtojant šią iniciatyvą; |
| --- | --- |

4.6

palankiai vertina planuojamą iniciatyvą dėl regionų ekonominių pokyčių, kadangi tai yra galimybė regionams pasidalyti patirtimi, susieti teritorinį bendradarbiavimą su pagrindinėmis regionų plėtros programomis ir padėti glaudžiau dirbti Europos Komisijai, valstybėms narėms, miestams ir regionams; ragina Komisiją skubiai aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į šios iniciatyvos prioritetinių sričių atrankos procesą ir tikisi, kad Komitetas bus pakviestas dalyvauti plėtojant šią iniciatyvą;

| 4.7 | pritaria Europos Komisijos pasiūlymui atlikti Europos visuomenės tyrimą ir bendrosios rinkos apžvalgą, prie kurių Regionų komitetas prisidės parengdamas perspektyvinę nuomonę; pritaria ketinimui pašalinti kliūtis Europos bendrosios rinkos teikiamoms galimybėms, užtikrinant, kad piliečiai galės veiksmingai naudotis jos teikiama nauda; tačiau pabrėžia, kad Europos politika ir toliau turi būti formuojama remiantis solidarumu ir socialine bei teritorijų sanglauda.; |
| --- | --- |

4.7

pritaria Europos Komisijos pasiūlymui atlikti Europos visuomenės tyrimą ir bendrosios rinkos apžvalgą, prie kurių Regionų komitetas prisidės parengdamas perspektyvinę nuomonę; pritaria ketinimui pašalinti kliūtis Europos bendrosios rinkos teikiamoms galimybėms, užtikrinant, kad piliečiai galės veiksmingai naudotis jos teikiama nauda; tačiau pabrėžia, kad Europos politika ir toliau turi būti formuojama remiantis solidarumu ir socialine bei teritorijų sanglauda.;

| 4.8 | pritaria Europos Komisijos tikslui toliau gerinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir nurodo, kad Europos mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo potencialas priklauso nuo visų Europos regionų gebėjimų ir specializacijos; toliau atidžiai stebės Europos technologijos instituto steigimo darbą, pabrėždamas esminį branduolių (angl. clusters) formavimo vaidmenį, kurį vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka skatindamos įmonių ir universitetų bendradarbiavimą, ypač bendradarbiavimą su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, ir dar kartą pabrėžia, kad viena būtinų sąlygų sėkmingam naujovių diegimui Europoje yra Bendrijos patento įvedimas; |
| --- | --- |

4.8

pritaria Europos Komisijos tikslui toliau gerinti Europos mokslinių tyrimų erdvę ir nurodo, kad Europos mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo potencialas priklauso nuo visų Europos regionų gebėjimų ir specializacijos; toliau atidžiai stebės Europos technologijos instituto steigimo darbą, pabrėždamas esminį branduolių (angl. clusters) formavimo vaidmenį, kurį vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka skatindamos įmonių ir universitetų bendradarbiavimą, ypač bendradarbiavimą su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, ir dar kartą pabrėžia, kad viena būtinų sąlygų sėkmingam naujovių diegimui Europoje yra Bendrijos patento įvedimas;

| 4.9 | pabrėžia, kad švietimas, lavinimas ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra pagrindinės sritys, į kurias reikia atsižvelgti susidūrus su globalizacijos iššūkiais, ypač reikia skatinti aukštos kvalifikacijos darbuotojus, kurie sugeba prisitaikyti prie nuolat kintančių darbo rinkos poreikių žinių visuomenėje; pabrėžia, kad būtina pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų bendruosius gebėjimus šiose srityse; |
| --- | --- |

4.9

pabrėžia, kad švietimas, lavinimas ir visą gyvenimą trunkantis mokymasis yra pagrindinės sritys, į kurias reikia atsižvelgti susidūrus su globalizacijos iššūkiais, ypač reikia skatinti aukštos kvalifikacijos darbuotojus, kurie sugeba prisitaikyti prie nuolat kintančių darbo rinkos poreikių žinių visuomenėje; pabrėžia, kad būtina pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų bendruosius gebėjimus šiose srityse;

| 4.10. | mano, kad Europai taip pat labai reikia ugdyti verslo kultūrą, ir ketina toliau skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas propaguoti verslumą mokyklose, kaip vertingą prie Europos klestėjimo prisidedančią karjeros galimybę, ir ragina Europos Komisiją vėl pradėti jaunimo verslumo skatinimo programą; |
| --- | --- |

4.10.

mano, kad Europai taip pat labai reikia ugdyti verslo kultūrą, ir ketina toliau skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas propaguoti verslumą mokyklose, kaip vertingą prie Europos klestėjimo prisidedančią karjeros galimybę, ir ragina Europos Komisiją vėl pradėti jaunimo verslumo skatinimo programą;

| 4.11. | dar kartą pabrėžia, kad labai svarbu propaguoti informacijos ir ryšių technologijas, padedančias kurti socialiniu ir regioniniu požiūriu tolygią informacinę visuomenę, apimančią visus piliečius ir suteikiančią jiems galimybę išsiugdyti gebėjimus, reikalingus gyventi ir dirbti šioje žinių visuomenėje; toliau stengsis užtikrinti, kad į regionų ir vietos aspektą būtų kreipiamas dėmesys i2010 iniciatyvoje; |
| --- | --- |

4.11.

dar kartą pabrėžia, kad labai svarbu propaguoti informacijos ir ryšių technologijas, padedančias kurti socialiniu ir regioniniu požiūriu tolygią informacinę visuomenę, apimančią visus piliečius ir suteikiančią jiems galimybę išsiugdyti gebėjimus, reikalingus gyventi ir dirbti šioje žinių visuomenėje; toliau stengsis užtikrinti, kad į regionų ir vietos aspektą būtų kreipiamas dėmesys i2010 iniciatyvoje;

| 4.12. | rengiant būsimą Europos Sąjungos jūrų politiką, palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą toliau plėtoti integruotą požiūrį, kad būtų galima atsižvelgti į visas politikos kryptis, darančias poveikį jūrų aplinkai, įskaitant priemones, būtinas Europos žuvininkystės sektoriaus tvarumui užtikrinti, visų pirma skleidžiant informaciją apie Europos Sąjungos uostų politiką; dar kartą patvirtina, kad norėtų būti pakviestas dalyvauti rengiant šią integruotą politiką ir ją įgyvendinant; |
| --- | --- |

4.12.

rengiant būsimą Europos Sąjungos jūrų politiką, palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą toliau plėtoti integruotą požiūrį, kad būtų galima atsižvelgti į visas politikos kryptis, darančias poveikį jūrų aplinkai, įskaitant priemones, būtinas Europos žuvininkystės sektoriaus tvarumui užtikrinti, visų pirma skleidžiant informaciją apie Europos Sąjungos uostų politiką; dar kartą patvirtina, kad norėtų būti pakviestas dalyvauti rengiant šią integruotą politiką ir ją įgyvendinant;

| 4.13. | pabrėžia, kad labai svarbi yra ES transporto politikos vidurio laikotarpio peržiūra, ir išreiškia ketinimą akcentuoti įsipareigojimus, kuriuos ES jau yra pareiškusi šioje srityje siekiant visapusio jų įgyvendinimo, ir Komiteto norą prisidėti prie diskusijų dėl Europos Komisijos iniciatyvų miesto transporto, uostų politikos, oro transporto ir transeuropinių transporto tinklų 2007-2013 m. klausimais; |
| --- | --- |

4.13.

pabrėžia, kad labai svarbi yra ES transporto politikos vidurio laikotarpio peržiūra, ir išreiškia ketinimą akcentuoti įsipareigojimus, kuriuos ES jau yra pareiškusi šioje srityje siekiant visapusio jų įgyvendinimo, ir Komiteto norą prisidėti prie diskusijų dėl Europos Komisijos iniciatyvų miesto transporto, uostų politikos, oro transporto ir transeuropinių transporto tinklų 2007-2013 m. klausimais;

| 4.14. | mano, kad jau dabar reikėtų inicijuoti išsamius svarstymus apie tinkamą bendrą žemės ūkio politiką ir apie sustiprintos kaimo plėtros politikos vaidmenį po 2013 m., todėl prašo pradėti konsultavimosi procedūrą, orientuotą į darnų vystymąsi, konkurencingumą ir naujoves bei pakviečiant vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti pradiniame naujų programų 2007 m. sudarymo etape; |
| --- | --- |

4.14.

mano, kad jau dabar reikėtų inicijuoti išsamius svarstymus apie tinkamą bendrą žemės ūkio politiką ir apie sustiprintos kaimo plėtros politikos vaidmenį po 2013 m., todėl prašo pradėti konsultavimosi procedūrą, orientuotą į darnų vystymąsi, konkurencingumą ir naujoves bei pakviečiant vietos ir regionų valdžios institucijas dalyvauti pradiniame naujų programų 2007 m. sudarymo etape;

| 4.15 | mano, kad kaimo plėtros politikos ir regionų politikos koordinavimas vietos ir regionų lygiu yra pagrindinis dalykas siekiant optimaliai panaudoti skirtus finansinius išteklius, ir todėl primena, kad Komitetui yra labai svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas visuose kaimo plėtros programų rengimo ir įgyvendinimo etapuose; |
| --- | --- |

4.15

mano, kad kaimo plėtros politikos ir regionų politikos koordinavimas vietos ir regionų lygiu yra pagrindinis dalykas siekiant optimaliai panaudoti skirtus finansinius išteklius, ir todėl primena, kad Komitetui yra labai svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas visuose kaimo plėtros programų rengimo ir įgyvendinimo etapuose;

| 4.16. | ragina Komisiją skatinti atviras diskusijas dėl genetiškai modifikuotų pasėlių auginimo kartu su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais ir, laikantis vietos ir regionų valdžios institucijų priimto požiūrio bei jų įgaliojimų, skatinti ieškoti skaidrių sprendimų, derinančių vartotojų ir žemdirbių interesus, tausoti aplinką, rūpintis sveikatos apsauga ir propaguoti mokslinius tyrimus bei konkurencingumą; |
| --- | --- |

4.16.

ragina Komisiją skatinti atviras diskusijas dėl genetiškai modifikuotų pasėlių auginimo kartu su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais ir, laikantis vietos ir regionų valdžios institucijų priimto požiūrio bei jų įgaliojimų, skatinti ieškoti skaidrių sprendimų, derinančių vartotojų ir žemdirbių interesus, tausoti aplinką, rūpintis sveikatos apsauga ir propaguoti mokslinius tyrimus bei konkurencingumą;

5.   Solidarumas

| 5.1 | pripažįsta, kad gyventojų senėjimas yra viena pagrindinių problemų, su kuriomis Europos Sąjunga susidurs artimiausiais metais; pabrėžia būtinybę atsižvelgti į gyventojų senėjimo problemą visose politikos srityse ir teigia, kad reikia skirtingų regioninių metodų, kadangi senėjimo modeliai regionuose labai skiriasi; |
| --- | --- |

5.1

pripažįsta, kad gyventojų senėjimas yra viena pagrindinių problemų, su kuriomis Europos Sąjunga susidurs artimiausiais metais; pabrėžia būtinybę atsižvelgti į gyventojų senėjimo problemą visose politikos srityse ir teigia, kad reikia skirtingų regioninių metodų, kadangi senėjimo modeliai regionuose labai skiriasi;

| 5.2 | pritaria Europos Komisijos iniciatyvai išplėsti Europos ekonominių imigrantų programas, ypatingą dėmesį skiriant išsilavinusiems migrantams, kadangi tai yra vienas iš sprendimų, galinčių padėti išspręsti didėjančią demografinę problemą nedarant žalos trečiųjų šalių vystymuisi; |
| --- | --- |

5.2

pritaria Europos Komisijos iniciatyvai išplėsti Europos ekonominių imigrantų programas, ypatingą dėmesį skiriant išsilavinusiems migrantams, kadangi tai yra vienas iš sprendimų, galinčių padėti išspręsti didėjančią demografinę problemą nedarant žalos trečiųjų šalių vystymuisi;

| 5.3 | ragina Komisiją kuo skubiau parengti komunikatą dėl bendrų principų, kaip apibrėžti ir išaiškinti lankstumą ir užimtumo saugumą (angl. flexicurity), visų pirma atsižvelgiant į tai, kaip šis požiūris gali padėti derinti darbo rinkos lankstumą ir įgūdžių ugdymą, kartu užtikrinant socialinę apsaugą bei atsižvelgiant į įvairių valstybių narių ir regionų specifiškumą; |
| --- | --- |

5.3

ragina Komisiją kuo skubiau parengti komunikatą dėl bendrų principų, kaip apibrėžti ir išaiškinti lankstumą ir užimtumo saugumą (angl. flexicurity), visų pirma atsižvelgiant į tai, kaip šis požiūris gali padėti derinti darbo rinkos lankstumą ir įgūdžių ugdymą, kartu užtikrinant socialinę apsaugą bei atsižvelgiant į įvairių valstybių narių ir regionų specifiškumą;

| 5.4 | palankiai vertina sprendimą 2007 m. paskelbti Europos lygių galimybių metais ir Europos Komisijos siekį įvertinti socialinę padėtį Europos Sąjungoje, ypatingą dėmesį skiriant prieigos ir galimybių klausimams, siekiant naujo bendro susitarimo dėl socialinių iššūkių, su kuriais susiduria Europa; dar kartą primena, kad būtina labai rimtai žiūrėti į kovą su diskriminacija dėl amžiaus, lyties, kilmės, negalios, seksualinės orientacijos, religijos ir tikėjimo; |
| --- | --- |

5.4

palankiai vertina sprendimą 2007 m. paskelbti Europos lygių galimybių metais ir Europos Komisijos siekį įvertinti socialinę padėtį Europos Sąjungoje, ypatingą dėmesį skiriant prieigos ir galimybių klausimams, siekiant naujo bendro susitarimo dėl socialinių iššūkių, su kuriais susiduria Europa; dar kartą primena, kad būtina labai rimtai žiūrėti į kovą su diskriminacija dėl amžiaus, lyties, kilmės, negalios, seksualinės orientacijos, religijos ir tikėjimo;

| 5.5 | palankiai vertina būsimą ketvirtąją ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitą, atspindinčią rezultatus, pasiektus ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos srityse, ir Europos bei nacionalinių politikos krypčių, struktūrinių fondų, sanglaudos fondo, kitų finansinių priemonių ir Europos investicijų banko indėlį stiprinant sanglaudą. Taip pat pabrėžia, kad sanglaudos politika užima svarbią vietą numatomoje Bendrijos biudžeto vidurio laikotarpio peržiūroje; |
| --- | --- |

5.5

palankiai vertina būsimą ketvirtąją ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaitą, atspindinčią rezultatus, pasiektus ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos srityse, ir Europos bei nacionalinių politikos krypčių, struktūrinių fondų, sanglaudos fondo, kitų finansinių priemonių ir Europos investicijų banko indėlį stiprinant sanglaudą. Taip pat pabrėžia, kad sanglaudos politika užima svarbią vietą numatomoje Bendrijos biudžeto vidurio laikotarpio peržiūroje;

6.   Energija ir klimato kaita

| 6.1 | tikisi, jog peržiūrėta Europos energetikos politikos strategija suteiks naują impulsą bendrai pozicijai dėl konkurencingumo, energijos tiekimo saugumo ir kovos su klimato kaita. Tokia nauja pozicija turi remtis naujovėmis ir naujų technologijų diegimu, atsinaujinančia energija ir energijos efektyvumu siekiant sumažinti priklausomybę nuo jos importo iš trečiųjų šalių ir išplėtoti elektros ir dujų vidaus rinką; todėl prašo stiprinti dialogą su Europos Komisija bei vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios aktyviai dalyvauja įgyvendinant projektus, skatinančius naudoti atsinaujinančią energiją ir didinti energijos naudojimo efektyvumą; |
| --- | --- |

6.1

tikisi, jog peržiūrėta Europos energetikos politikos strategija suteiks naują impulsą bendrai pozicijai dėl konkurencingumo, energijos tiekimo saugumo ir kovos su klimato kaita. Tokia nauja pozicija turi remtis naujovėmis ir naujų technologijų diegimu, atsinaujinančia energija ir energijos efektyvumu siekiant sumažinti priklausomybę nuo jos importo iš trečiųjų šalių ir išplėtoti elektros ir dujų vidaus rinką; todėl prašo stiprinti dialogą su Europos Komisija bei vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios aktyviai dalyvauja įgyvendinant projektus, skatinančius naudoti atsinaujinančią energiją ir didinti energijos naudojimo efektyvumą;

| 6.2 | dar kartą išreiškia savo paramą Europos Komisijai sprendžiant klimato kaitos klausimus ir mano, kad Komisija būtinai turi propaguoti daug siekiančius tikslus per tarptautines derybas, apimančias laikotarpį po 2012 m., kuriose dalyvauja šalys, išmetančios daugiausiai šiltnamio dujų, ir pagrindiniai sektoriai, atsakingi už klimato kaitą; 2007 m. pateiks pasiūlymų dėl tikslų po 2012 m.; |
| --- | --- |

6.2

dar kartą išreiškia savo paramą Europos Komisijai sprendžiant klimato kaitos klausimus ir mano, kad Komisija būtinai turi propaguoti daug siekiančius tikslus per tarptautines derybas, apimančias laikotarpį po 2012 m., kuriose dalyvauja šalys, išmetančios daugiausiai šiltnamio dujų, ir pagrindiniai sektoriai, atsakingi už klimato kaitą; 2007 m. pateiks pasiūlymų dėl tikslų po 2012 m.;

| 6.3 | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija dar kartą pabrėžė, jog būtina prisitaikymą prie klimato kaitos, kadangi kai kurie klimato kaitos veiksniai yra neišvengiami; pabrėžia, kad būtina išnagrinėti Bendrijos politikos kryptis atsižvelgiant į šiuos pokyčius; mano, kad pirmiausia reikia daugiau dėmesio skirti klimato pokyčių ekonominėms, ekologinėms ir socialinėms pasekmėms įvairiuose regionuose tirti ir informuoti piliečius apie tas pasekmes ir jų sąnaudas, ir prašo Europos Komisijos skatinti keitimąsi pažangia patirtimi šioje srityje, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų vystyti prisitaikymo metodus, įvairiais atvejais taikomus Europos miestuose ir regionuose; |
| --- | --- |

6.3

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija dar kartą pabrėžė, jog būtina prisitaikymą prie klimato kaitos, kadangi kai kurie klimato kaitos veiksniai yra neišvengiami; pabrėžia, kad būtina išnagrinėti Bendrijos politikos kryptis atsižvelgiant į šiuos pokyčius; mano, kad pirmiausia reikia daugiau dėmesio skirti klimato pokyčių ekonominėms, ekologinėms ir socialinėms pasekmėms įvairiuose regionuose tirti ir informuoti piliečius apie tas pasekmes ir jų sąnaudas, ir prašo Europos Komisijos skatinti keitimąsi pažangia patirtimi šioje srityje, kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų vystyti prisitaikymo metodus, įvairiais atvejais taikomus Europos miestuose ir regionuose;

7.   Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė

| 7.1 | rekomenduoja pripažinti bendrą imigracijos ir prieglobsčio politiką, grindžiamą penkiais ramsčiais: didesniu valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimu; išorės sienų saugumo užtikrinimu ir kova su prekyba žmonėmis; nuoseklios ir veiksmingos nepilnamečių apsaugos politikos formavimu; grąžinimo politika; migrantų integravimu į visuomenę. Šia politika turi būti atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę įgyvendinant Hagos programos prioritetus, visų pirma integracijos politiką, vykdomą siekiant pagerinti patekimą į darbo rinką, teisę į švietimą ir mokymąsi, prieigą prie socialinių ir sveikatos paslaugų, imigrantų dalyvavimą socialiniame, kultūriniame ir politiniame gyvenime, ir galimybės mokytis oficialių priimančios šalies kalbų; |
| --- | --- |

7.1

rekomenduoja pripažinti bendrą imigracijos ir prieglobsčio politiką, grindžiamą penkiais ramsčiais: didesniu valstybių narių ir trečiųjų šalių bendradarbiavimu; išorės sienų saugumo užtikrinimu ir kova su prekyba žmonėmis; nuoseklios ir veiksmingos nepilnamečių apsaugos politikos formavimu; grąžinimo politika; migrantų integravimu į visuomenę. Šia politika turi būti atsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę įgyvendinant Hagos programos prioritetus, visų pirma integracijos politiką, vykdomą siekiant pagerinti patekimą į darbo rinką, teisę į švietimą ir mokymąsi, prieigą prie socialinių ir sveikatos paslaugų, imigrantų dalyvavimą socialiniame, kultūriniame ir politiniame gyvenime, ir galimybės mokytis oficialių priimančios šalies kalbų;

| 7.2 | pritaria naujai Europos Komisijos iniciatyvai surengti kasmetinę konferenciją miestų integravimo tema; pirmoji tokia konferencija vyko 2006 m. spalio mėn. Roterdame. Patvirtina įsipareigojimą toliau aktyviai dalyvauti būsimose konferencijose, pradedant konferencija, kuri 2007 m. bus surengta Milane; |
| --- | --- |

7.2

pritaria naujai Europos Komisijos iniciatyvai surengti kasmetinę konferenciją miestų integravimo tema; pirmoji tokia konferencija vyko 2006 m. spalio mėn. Roterdame. Patvirtina įsipareigojimą toliau aktyviai dalyvauti būsimose konferencijose, pradedant konferencija, kuri 2007 m. bus surengta Milane;

| 7.3 | todėl prašo pakviesti Komitetą dalyvauti kuriant sistemingą ir struktūruotą institucijų partnerystę konsultavimosi imigracijos klausimais etape, kurį Europos Komisija pradės 2007 m. pradžioje, ir taikant naująjį Hagos programos įgyvendinimo vertinimo metodą, su kuriuo Komisija supažindino 2006 m. birželio mėn.; |
| --- | --- |

7.3

todėl prašo pakviesti Komitetą dalyvauti kuriant sistemingą ir struktūruotą institucijų partnerystę konsultavimosi imigracijos klausimais etape, kurį Europos Komisija pradės 2007 m. pradžioje, ir taikant naująjį Hagos programos įgyvendinimo vertinimo metodą, su kuriuo Komisija supažindino 2006 m. birželio mėn.;

| 7.4 | pritaria Europos Komisijos iniciatyvai 2007 m. parengti Vadovą imigracijos ir integracijos klausimais, pabrėžia, kad Regionų komiteto nariai gali pateikti daug vertingos šios srities informacijos ir geriausių praktikos pavyzdžių, todėl ragina Europos Komisiją kuo plačiau įtraukti Regionų komitetą rengiant šį Vadovą; |
| --- | --- |

7.4

pritaria Europos Komisijos iniciatyvai 2007 m. parengti Vadovą imigracijos ir integracijos klausimais, pabrėžia, kad Regionų komiteto nariai gali pateikti daug vertingos šios srities informacijos ir geriausių praktikos pavyzdžių, todėl ragina Europos Komisiją kuo plačiau įtraukti Regionų komitetą rengiant šį Vadovą;

| 7.5 | pabrėžia, kad keletas regionų ir miestų patiria ypač didelį imigracijos srautų poveikį ir jiems trūksta lėšų, kad galėtų suteikti daugybei imigrantų tinkamą humanitarinę pagalbą. Todėl ragina Frontex atlikti vis didesnį vaidmenį koordinuojant šiems regionams teikiamą pagalbą; |
| --- | --- |

7.5

pabrėžia, kad keletas regionų ir miestų patiria ypač didelį imigracijos srautų poveikį ir jiems trūksta lėšų, kad galėtų suteikti daugybei imigrantų tinkamą humanitarinę pagalbą. Todėl ragina Frontex atlikti vis didesnį vaidmenį koordinuojant šiems regionams teikiamą pagalbą;

| 7.6 | primena, kad reikia labao atsargiai nustatyti pusiausvyrą tarp saugumo poreikių vykstant pasaulio globalizacijai ir pagrindinių žmogaus teisių bei laisvių; |
| --- | --- |

7.6

primena, kad reikia labao atsargiai nustatyti pusiausvyrą tarp saugumo poreikių vykstant pasaulio globalizacijai ir pagrindinių žmogaus teisių bei laisvių;

8.   Plėtra

| 8.1 | ragina Komisiją įvertinti ES integracijos gebėjimus bendradarbiaujant su kitomis institucijomis, įskaitant ir RK; pritaria vykstančioms viešoms diskusijoms apie būsimą plėtrą ir jas palankiai vertina; |
| --- | --- |

8.1

ragina Komisiją įvertinti ES integracijos gebėjimus bendradarbiaujant su kitomis institucijomis, įskaitant ir RK; pritaria vykstančioms viešoms diskusijoms apie būsimą plėtrą ir jas palankiai vertina;

| 8.2 | pritaria ES plėtros integruojant Kroatiją, Turkiją ir Vakarų Balkanus procesui ir įsipareigoja vystyti ES vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą su šalimis kandidatėmis ir narystės ES siekiančiomis šalimis; mano, kad nepaisant būsimo Turkijos statuso Europos Sąjungoje, Europa turi būti suinteresuota skatinti Turkiją toliau vykdyti reformas. Ketina išlaikyti tiesioginį ryšį su Turkijos vietos ir regionų valdžios institucijomis siekiant kuo skubiau įsteigti jungtinį konsultacinį komitetą; |
| --- | --- |

8.2

pritaria ES plėtros integruojant Kroatiją, Turkiją ir Vakarų Balkanus procesui ir įsipareigoja vystyti ES vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą su šalimis kandidatėmis ir narystės ES siekiančiomis šalimis; mano, kad nepaisant būsimo Turkijos statuso Europos Sąjungoje, Europa turi būti suinteresuota skatinti Turkiją toliau vykdyti reformas. Ketina išlaikyti tiesioginį ryšį su Turkijos vietos ir regionų valdžios institucijomis siekiant kuo skubiau įsteigti jungtinį konsultacinį komitetą;

9.   Užimti svarbią poziciją pasaulyje

| 9.1 | ketina prisidėti stiprinant demokratiją kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanų šalyse dalyvaudamas vietos ir regionų atstovų rinkimų stebėjimo misijose ir šiuo tikslu vystant tinkamą tarpinstitucinį bendradarbiavimą Bendrijos ir Europos lygmenimis; |
| --- | --- |

9.1

ketina prisidėti stiprinant demokratiją kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanų šalyse dalyvaudamas vietos ir regionų atstovų rinkimų stebėjimo misijose ir šiuo tikslu vystant tinkamą tarpinstitucinį bendradarbiavimą Bendrijos ir Europos lygmenimis;

| 9.2 | primygtinai skatina surengti regioninę konferenciją Euromed Barcelone + 10 ir primena institucinio dialogo tarp Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijų ir partnerių iš trečiųjų Viduržemio jūros regiono šalių svarbą siekiant skatinti keitimąsi pažangia patirtimi regioninės partnerystės srityje, decentralizuotu bendradarbiavimu, decentralizacijos procesu ir geru valdymu Europos ir Viduržemio jūros regione; šiuo tikslu siūlo įsteigti forumą Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų dialogui plėtoti; |
| --- | --- |

9.2

primygtinai skatina surengti regioninę konferenciją Euromed Barcelone + 10 ir primena institucinio dialogo tarp Europos Sąjungos vietos ir regionų valdžios institucijų ir partnerių iš trečiųjų Viduržemio jūros regiono šalių svarbą siekiant skatinti keitimąsi pažangia patirtimi regioninės partnerystės srityje, decentralizuotu bendradarbiavimu, decentralizacijos procesu ir geru valdymu Europos ir Viduržemio jūros regione; šiuo tikslu siūlo įsteigti forumą Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų dialogui plėtoti;

| 9.3 | pabrėžia, kad būtina palaikyti konstruktyvius santykius su kaimyninėmis šalimis vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu, ypač su valstybėmis, esančiomis prie naujų rytinių Europos Sąjungos sienų; |
| --- | --- |

9.3

pabrėžia, kad būtina palaikyti konstruktyvius santykius su kaimyninėmis šalimis vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu, ypač su valstybėmis, esančiomis prie naujų rytinių Europos Sąjungos sienų;

| 9.4 | pabrėžia, kad ryšiai turėtų būti plėtojami ir stiprinami kuriant strateginę partnerystę su Rusija ir naują Šiaurės dimensijos politikos programą; |
| --- | --- |

9.4

pabrėžia, kad ryšiai turėtų būti plėtojami ir stiprinami kuriant strateginę partnerystę su Rusija ir naują Šiaurės dimensijos politikos programą;

| 9.5 | pabrėžia, kad geras valdymas yra labai svarbus įgyvendinant Europos bendrą sutarimą dėl vystymosi, ir mano, kad subsidiarumo principo taikymas vykdant decentralizuotą bendradarbiavimą yra pagrindinis gerą valdymą ir Europos vystymosi politiką lemiantis veiksnys; |
| --- | --- |

9.5

pabrėžia, kad geras valdymas yra labai svarbus įgyvendinant Europos bendrą sutarimą dėl vystymosi, ir mano, kad subsidiarumo principo taikymas vykdant decentralizuotą bendradarbiavimą yra pagrindinis gerą valdymą ir Europos vystymosi politiką lemiantis veiksnys;

| 10. | paveda Komiteto pirmininkui pateikti šią Rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir 2007 m. Europos Sąjungai pirmininkausiančioms šalims — Vokietijai ir Portugalijai. |
| --- | --- |

10.

paveda Komiteto pirmininkui pateikti šią Rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir 2007 m. Europos Sąjungai pirmininkausiančioms šalims — Vokietijai ir Portugalijai.

2006 m. gruodžio 7 d., Briuselis.

Regionų komiteto

pirmininkas

Michel DELEBARRE

---