# Uradni list C 27/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 27 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 507. februar 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 27

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 507. februar 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | MNENJA |
| | Evropska centralna banka |
| 2007/C 027/01 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 18. decembra 2006 o predlogu Direktive o spremembah nekaterih direktiv Skupnosti glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju (CON/2006/60) | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

2007/C 027/01

Mnenje Evropske centralne banke z dne 18. decembra 2006 o predlogu Direktive o spremembah nekaterih direktiv Skupnosti glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju (CON/2006/60)

1

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 027/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4426 — Sabic/Huntsman Petrochemicals UK) (
  1
  ) | 17 |
| 2007/C 027/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4519 — Lagardère/Sportfive) (
  1
  ) | 17 |
| 2007/C 027/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4415 — Motorola/Symbol) (
  1
  ) | 18 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 027/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4426 — Sabic/Huntsman Petrochemicals UK) (
  1
  )

1

17

2007/C 027/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4519 — Lagardère/Sportfive) (
  1
  )

1

17

2007/C 027/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Št. primera COMP/M.4415 — Motorola/Symbol) (
  1
  )

1

18

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE |
| | Komisija |
| 2007/C 027/05 | Menjalni tečaji eura | 19 |
| 2007/C 027/06 | Obvestilo Komisije v zvezi z začetkom uporabe protokolov o pravilih glede porekla, ki določajo diagonalno kumulacijo med Skupnostjo, Alžirijo, Egiptom, Ferskimi otoki, Islandijo, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom), Sirijo, Tunizijo, Turčijo ter Zahodnim bregom in Gazo | 20 |
| | Evropski varuh človekovih pravicEvropski nadzornik za varstvo podatkov |
| 2007/C 027/07 | Memorandum o soglasju med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov | 21 |
| | INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC |
| 2007/C 027/08 | Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  ) | 24 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

2007/C 027/05

Menjalni tečaji eura

19

2007/C 027/06

Obvestilo Komisije v zvezi z začetkom uporabe protokolov o pravilih glede porekla, ki določajo diagonalno kumulacijo med Skupnostjo, Alžirijo, Egiptom, Ferskimi otoki, Islandijo, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom), Sirijo, Tunizijo, Turčijo ter Zahodnim bregom in Gazo

20

Evropski varuh človekovih pravicEvropski nadzornik za varstvo podatkov

2007/C 027/07

Memorandum o soglasju med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

21

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

2007/C 027/08

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja (
  1
  )

1

24

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE |
| | Komisija |
| 2007/C 027/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG) (
  1
  ) | 25 |
| 2007/C 027/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 26 |
| 2007/C 027/11 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 27 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

2007/C 027/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG) (
  1
  )

1

25

2007/C 027/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

26

2007/C 027/11

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva št. COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG) — Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Evropska centralna banka

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/1

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 18. decembra 2006

o predlogu Direktive o spremembah nekaterih direktiv Skupnosti glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju

(CON/2006/60)

(2007/C 27/01)

Uvod in pravna podlaga

Evropska centralna banka (ECB) je dne 11. oktobra 2006 prejela zahtevo Sveta Evropske unije za mnenje o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS (1) in direktiv 2002/83/ES (2), 2004/39/ES (3), 2005/68/ES (4) in 2006/48/ES (5) glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in zvišanju imetništva delnic v finančnem sektorju (6) (v nadaljevanju: „predlagana direktiva“).

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz prve alinee člena 105(4) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti v povezavi s členom 105(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

Splošne pripombe

| 1.1 | ECB v splošnem pozdravlja cilj predlagane direktive, ki je izboljšati obstoječi normativni okvir za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in povečanjih kvalificiranih deležev v finančnih institucijah ter s tem okrepiti nemoteno izvajanje nadzornih politik na tem področju. |
| --- | --- |

1.1

ECB v splošnem pozdravlja cilj predlagane direktive, ki je izboljšati obstoječi normativni okvir za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah in povečanjih kvalificiranih deležev v finančnih institucijah ter s tem okrepiti nemoteno izvajanje nadzornih politik na tem področju.

| 1.2 | ECB podpira zlasti naslednje elemente predlagane direktive. Prvič, pričakovati je, da bo predlagana določitev meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja podpirala tesnejše zbliževanje nadzornih praks, zagotovila večjo jasnost za predlagane pridobitelje in povečala pravno varnost za vse zainteresirane strani. Drugič, nova zahteva za nadzorne organe, da dajo javnosti na voljo seznam potrebnih informacij, ki jih je treba predložiti ob obvestitvi, bo prispevala tudi k večji preglednosti za predlagane pridobitelje. Tretjič, nova zahteva za nadzorne organe, da pisno obvestijo vložnika o razlogih za negativno odločitev, bo dodatno okrepila preglednost nadzora. Četrtič, okrepitev zahtev za sodelovanje „med matično državo in državo gostiteljico“ (7) bo prispevala k zanesljivi oceni varnega in skrbnega poslovanja, ki bo odražala znanje nadzornih organov matične države in države gostiteljice. |
| --- | --- |

1.2

ECB podpira zlasti naslednje elemente predlagane direktive. Prvič, pričakovati je, da bo predlagana določitev meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja podpirala tesnejše zbliževanje nadzornih praks, zagotovila večjo jasnost za predlagane pridobitelje in povečala pravno varnost za vse zainteresirane strani. Drugič, nova zahteva za nadzorne organe, da dajo javnosti na voljo seznam potrebnih informacij, ki jih je treba predložiti ob obvestitvi, bo prispevala tudi k večji preglednosti za predlagane pridobitelje. Tretjič, nova zahteva za nadzorne organe, da pisno obvestijo vložnika o razlogih za negativno odločitev, bo dodatno okrepila preglednost nadzora. Četrtič, okrepitev zahtev za sodelovanje „med matično državo in državo gostiteljico“ (7) bo prispevala k zanesljivi oceni varnega in skrbnega poslovanja, ki bo odražala znanje nadzornih organov matične države in države gostiteljice.

| 1.3 | Odobritev pridobitev in povečanj kvalificiranih deležev s strani pristojnega organa zadevne finančne institucije je tesno povezana z odgovornostmi istega nadzornika, da zadevni instituciji izda dovoljenje za začetek opravljanja dejavnosti, da zagotovi njeno trajno varnost in trdnost ter da sprejme možne ukrepe v primerih finančnih težav. Z vidika finančne stabilnosti je zato pomembno zagotoviti, da revidirani normativni okvir ne ogroža učinkovitosti nadzornih orodij za zagotavljanje trajne varnosti in trdnosti finančnih institucij. Poleg tega bi morale biti zahteve za pridobitev dovoljenja in za odobritev čim bolj skladne, da bi onemogočile vsako možnost regulatorne arbitraže. To je še posebej pomembno, kadar ima predlagani pridobitelj sedež v tretji državi ali ni reguliran subjekt. |
| --- | --- |

1.3

Odobritev pridobitev in povečanj kvalificiranih deležev s strani pristojnega organa zadevne finančne institucije je tesno povezana z odgovornostmi istega nadzornika, da zadevni instituciji izda dovoljenje za začetek opravljanja dejavnosti, da zagotovi njeno trajno varnost in trdnost ter da sprejme možne ukrepe v primerih finančnih težav. Z vidika finančne stabilnosti je zato pomembno zagotoviti, da revidirani normativni okvir ne ogroža učinkovitosti nadzornih orodij za zagotavljanje trajne varnosti in trdnosti finančnih institucij. Poleg tega bi morale biti zahteve za pridobitev dovoljenja in za odobritev čim bolj skladne, da bi onemogočile vsako možnost regulatorne arbitraže. To je še posebej pomembno, kadar ima predlagani pridobitelj sedež v tretji državi ali ni reguliran subjekt.

| 1.4 | Poleg tega morajo glede na širok nabor poslov s kvalificiranimi deleži, ki bi jih urejala predlagana direktiva (vključno z manjšinskimi in večinskimi imetništvi delnic, reguliranimi in nereguliranimi pridobitelji ter pridobitelji iz in zunaj EU), merila in postopki, določeni v predlagani direktivi, nadzornim organom omogočati, da opravijo zanesljivo oceno varnega in skrbnega poslovanja v zvezi s posli različnih stopenj kompleksnosti. |
| --- | --- |

1.4

Poleg tega morajo glede na širok nabor poslov s kvalificiranimi deleži, ki bi jih urejala predlagana direktiva (vključno z manjšinskimi in večinskimi imetništvi delnic, reguliranimi in nereguliranimi pridobitelji ter pridobitelji iz in zunaj EU), merila in postopki, določeni v predlagani direktivi, nadzornim organom omogočati, da opravijo zanesljivo oceno varnega in skrbnega poslovanja v zvezi s posli različnih stopenj kompleksnosti.

| 1.5 | Na tej podlagi nekateri vidiki predlagane direktive zbujajo pomisleke, ki so bolj podrobno navedeni v nadaljevanju. Posamezne pripombe, vsebovane v mnenju, in predlagane spremembe besedila se osredotočajo na določbe predlagane direktive, ki spreminjajo Bančno direktivo (8). Vendar pa temeljna opažanja enako veljajo za druge regulirane subjekte v finančnem sektorju znotraj področja uporabe predlagane direktive. Zato bi se morali posamezni pripombe in predlogi smiselno uporabiti tudi za druge direktive Skupnosti poleg Bančne direktive, ki jih predlagana direktiva spreminja, tudi z namenom zagotavljanja medsektorske usklajenosti. |
| --- | --- |

1.5

Na tej podlagi nekateri vidiki predlagane direktive zbujajo pomisleke, ki so bolj podrobno navedeni v nadaljevanju. Posamezne pripombe, vsebovane v mnenju, in predlagane spremembe besedila se osredotočajo na določbe predlagane direktive, ki spreminjajo Bančno direktivo (8). Vendar pa temeljna opažanja enako veljajo za druge regulirane subjekte v finančnem sektorju znotraj področja uporabe predlagane direktive. Zato bi se morali posamezni pripombe in predlogi smiselno uporabiti tudi za druge direktive Skupnosti poleg Bančne direktive, ki jih predlagana direktiva spreminja, tudi z namenom zagotavljanja medsektorske usklajenosti.

Posamezne pripombe

2.   Predlagana merila za oceno varnega in skrbnega poslovanja

| 2.1 | ECB meni, da bi morala biti predlagana ocenjevalna merila bolj usklajena z merili, ki se upoštevajo v postopku izdaje dovoljenja (9). Predlagana direktiva bi uvedla pomembne razlike v tem pogledu. To vzbuja skrb za varno in skrbno poslovanje, saj bi lahko pravnim in fizičnim osebam, ki želijo opravljati bančno dejavnost, omogočilo, da bi zaobšle strožje zahteve za pridobitev dovoljenja s tem, da bi pridobile kreditno institucijo. Poleg tega je pomembno zagotoviti, ne samo v postopku izdaje dovoljenja, ampak tudi v okviru odobritve sprememb kvalificiranih deležev v kreditni instituciji, da se ustrezno upoštevajo ključni predpogoji za varnost in trdnost ter učinkovit nadzor ciljne institucije, saj jih morda kasneje v nadzornem procesu ne bo mogoče učinkovito obravnavati. |
| --- | --- |

2.1

ECB meni, da bi morala biti predlagana ocenjevalna merila bolj usklajena z merili, ki se upoštevajo v postopku izdaje dovoljenja (9). Predlagana direktiva bi uvedla pomembne razlike v tem pogledu. To vzbuja skrb za varno in skrbno poslovanje, saj bi lahko pravnim in fizičnim osebam, ki želijo opravljati bančno dejavnost, omogočilo, da bi zaobšle strožje zahteve za pridobitev dovoljenja s tem, da bi pridobile kreditno institucijo. Poleg tega je pomembno zagotoviti, ne samo v postopku izdaje dovoljenja, ampak tudi v okviru odobritve sprememb kvalificiranih deležev v kreditni instituciji, da se ustrezno upoštevajo ključni predpogoji za varnost in trdnost ter učinkovit nadzor ciljne institucije, saj jih morda kasneje v nadzornem procesu ne bo mogoče učinkovito obravnavati.

| 2.2 | Prva pomembna razlika se nanaša na splošni obseg ocene. V postopku izdaje dovoljenja po veljavni Bančni direktivi nadzorni organi preučijo primernost potencialnih delničarjev ali družbenikov ob upoštevanju potrebe po varnem in skrbnem upravljanju kreditne institucije (10). Podobno določa Bančna direktiva v zvezi s pridobitvami in povečanji kvalificiranih deležev, da lahko pristojni organi nasprotujejo načrtu predlaganega pridobitelja, če zadevna oseba ni primerna, glede na to, da je treba zagotoviti varno in skrbno upravljanje kreditne institucije (11). Po predlagani direktivi pa bi nadzorni organi ocenjevali zgolj primernost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve glede na verjetni vpliv predlaganega pridobitelja na institucijo. ECB predlaga, da se predlagana direktiva spremeni tako, da bodo morali nadzorni organi tudi pri pridobitvah in povečanjih kvalificiranih deležev zagotoviti, da ne bo ogroženo varno in skrbno upravljanje ciljne institucije. |
| --- | --- |

2.2

Prva pomembna razlika se nanaša na splošni obseg ocene. V postopku izdaje dovoljenja po veljavni Bančni direktivi nadzorni organi preučijo primernost potencialnih delničarjev ali družbenikov ob upoštevanju potrebe po varnem in skrbnem upravljanju kreditne institucije (10). Podobno določa Bančna direktiva v zvezi s pridobitvami in povečanji kvalificiranih deležev, da lahko pristojni organi nasprotujejo načrtu predlaganega pridobitelja, če zadevna oseba ni primerna, glede na to, da je treba zagotoviti varno in skrbno upravljanje kreditne institucije (11). Po predlagani direktivi pa bi nadzorni organi ocenjevali zgolj primernost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve glede na verjetni vpliv predlaganega pridobitelja na institucijo. ECB predlaga, da se predlagana direktiva spremeni tako, da bodo morali nadzorni organi tudi pri pridobitvah in povečanjih kvalificiranih deležev zagotoviti, da ne bo ogroženo varno in skrbno upravljanje ciljne institucije.

| 2.3 | Naslednji pomislek se nanaša na določbo predlagane direktive, po kateri lahko nadzorni organi nasprotujejo predlagani pridobitvi „samo, če ugotovijo, da merila [za oceno varnega in skrbnega poslovanja] niso izpolnjena“ (12). Za razliko od tega lahko v primeru postopka izdaje dovoljenja pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja, če se jim delničarji ali družbeniki „ne zdijo“ primerni (13). Zlasti v bolj kompleksnih primerih bi lahko to novo dokazno breme, naloženo nadzornim organom v zvezi z oceno pridobitev ali povečanj kvalificiranih deležev, vodilo do neželenih rezultatov, na primer, ko bi morali nadzorni organi odobriti posel kljub temu, da niso prepričani o izpolnitvi meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja. Posledično ECB predlaga spremembo predlagane direktive, da se ta pomislek odpravi. |
| --- | --- |

2.3

Naslednji pomislek se nanaša na določbo predlagane direktive, po kateri lahko nadzorni organi nasprotujejo predlagani pridobitvi „samo, če ugotovijo, da merila [za oceno varnega in skrbnega poslovanja] niso izpolnjena“ (12). Za razliko od tega lahko v primeru postopka izdaje dovoljenja pristojni organi zavrnejo izdajo dovoljenja, če se jim delničarji ali družbeniki „ne zdijo“ primerni (13). Zlasti v bolj kompleksnih primerih bi lahko to novo dokazno breme, naloženo nadzornim organom v zvezi z oceno pridobitev ali povečanj kvalificiranih deležev, vodilo do neželenih rezultatov, na primer, ko bi morali nadzorni organi odobriti posel kljub temu, da niso prepričani o izpolnitvi meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja. Posledično ECB predlaga spremembo predlagane direktive, da se ta pomislek odpravi.

| 2.4 | Treba bi bilo zagotoviti tudi, da nezadostno pregledna struktura skupine, katere del bi ciljna institucija postala zaradi predlagane pridobitve, ne more ovirati učinkovitega nadzora ciljne institucije. Zahteve za pridobitev dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditnih institucij določajo, da lahko pristojni organi izdajo dovoljenje le, če obstoječe tesne povezave med kreditnimi institucijami in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami ne preprečujejo učinkovitega izvajanja njihovih nadzornih funkcij (14). ECB meni, da bi bilo treba podobno zahtevo glede preglednosti strukture skupine vključiti tudi v zvezi z nadzorstveno odobritvijo pridobitev ali povečanj kvalificiranih deležev v kreditni instituciji, in predlaga vključitev ustreznega dodatnega merila na seznam meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja v predlagani direktivi (15). |
| --- | --- |

2.4

Treba bi bilo zagotoviti tudi, da nezadostno pregledna struktura skupine, katere del bi ciljna institucija postala zaradi predlagane pridobitve, ne more ovirati učinkovitega nadzora ciljne institucije. Zahteve za pridobitev dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditnih institucij določajo, da lahko pristojni organi izdajo dovoljenje le, če obstoječe tesne povezave med kreditnimi institucijami in drugimi fizičnimi ali pravnimi osebami ne preprečujejo učinkovitega izvajanja njihovih nadzornih funkcij (14). ECB meni, da bi bilo treba podobno zahtevo glede preglednosti strukture skupine vključiti tudi v zvezi z nadzorstveno odobritvijo pridobitev ali povečanj kvalificiranih deležev v kreditni instituciji, in predlaga vključitev ustreznega dodatnega merila na seznam meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja v predlagani direktivi (15).

| 2.5 | V primerih, ko bi ciljna kreditna institucija zaradi predlagane pridobitve postala del skupine s sedežem zunaj EU, želi ECB poudariti potrebo po: (i) primernem nadzoru nad nadrejeno družbo v zadevni tretji državi; in (ii) zadostnem zagotovilu s strani pristojnega organa tretje države glede zmožnosti in pripravljenosti na zadovoljivo sodelovanje z nadzornim organom ciljne institucije. Glede na pomembnost učinkovitega konsolidiranega nadzora bančnih skupin in ustreznega sodelovanja med matično državo in državo gostiteljico za učinkovit bančni nadzor (16) je v času odobritve pridobitve ali povečanja kvalificiranega deleža v kreditni instituciji iz EU nujno treba preveriti, da v zadevni tretji državi v tem smislu ni zadržkov. ECB posledično meni, da bi bilo treba na seznam predlaganih ocenjevalnih meril vključiti ustrezno posebno zahtevo. |
| --- | --- |

2.5

V primerih, ko bi ciljna kreditna institucija zaradi predlagane pridobitve postala del skupine s sedežem zunaj EU, želi ECB poudariti potrebo po: (i) primernem nadzoru nad nadrejeno družbo v zadevni tretji državi; in (ii) zadostnem zagotovilu s strani pristojnega organa tretje države glede zmožnosti in pripravljenosti na zadovoljivo sodelovanje z nadzornim organom ciljne institucije. Glede na pomembnost učinkovitega konsolidiranega nadzora bančnih skupin in ustreznega sodelovanja med matično državo in državo gostiteljico za učinkovit bančni nadzor (16) je v času odobritve pridobitve ali povečanja kvalificiranega deleža v kreditni instituciji iz EU nujno treba preveriti, da v zadevni tretji državi v tem smislu ni zadržkov. ECB posledično meni, da bi bilo treba na seznam predlaganih ocenjevalnih meril vključiti ustrezno posebno zahtevo.

| 2.6 | Predlagana direktiva določa, da države članice „ne smejo določiti nobenih predhodnih pogojev glede obsega imetništva delnic, ki ga je treba pridobiti, niti ne smejo proučiti pridobitve v smislu gospodarskih potreb trga“ (17). Ta prepoved odraža dosledno sodno prakso Sodišča (18), po kateri se morajo nacionalni ukrepi, ki bi lahko preprečili ali omejevali pridobivanje delnic v zadevnih podjetjih ali odvračali vlagatelje iz drugih držav članic od vlaganja v njihov kapital (19), obravnavati kot omejitve prostega pretoka kapitala, razen če jih upravičujejo razlogi iz člena 58 Pogodbe ali, pod določenimi pogoji, višji razlogi v splošnem interesu (20). Vendar pa v tej zvezi Pogodba vsebuje posebne izjeme glede ukrepov za varno in skrbno poslovanje (21), pod pogojem, da te izjeme niso sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja prostega pretoka kapitala (22). V izjemnih okoliščinah bi bilo pravilno delovanje ciljne institucije res lahko ovirano zaradi nesoglasja med velikimi delničarji, katerih posamična imetništva delnic so dovolj velika za blokiranje odločitev, ne zadostujejo pa za obvladovanje institucije. Takšna lastniška struktura bi lahko škodovala upravljanju institucije, z možnimi negativnimi posledicami za učinkovit nadzor nad njo. Z vidika varnega in skrbnega poslovanja bi bilo zato pomembno ohraniti ustrezne varovalne ukrepe proti nastanku takšnih tveganih lastniških struktur že v času odobritve sprememb kvalificiranih deležev v kreditni instituciji. Glede na navedeno bi bilo treba predlagano direktivo spremeniti tako, da bi bilo nadzornim organom omogočeno nasprotovati predlagani pridobitvi, če ne bi bili prepričani, da je ureditev upravljanja družbe v ciljni instituciji glede na verjetni vpliv pridobitelja na kreditno institucijo dovolj trdna za preprečitev morebitnih zastojev v njenih postopkih odločanja po predlagani pridobitvi. Z uvedbo tega dodatnega merila bi postalo nujno tudi, da se iz predlagane direktive izbriše zgoraj omenjena določba, ki prepoveduje določanje kakršnih koli predhodnih pogojev glede obsega imetništva delnic, ki ga je treba pridobiti (23). |
| --- | --- |

2.6

Predlagana direktiva določa, da države članice „ne smejo določiti nobenih predhodnih pogojev glede obsega imetništva delnic, ki ga je treba pridobiti, niti ne smejo proučiti pridobitve v smislu gospodarskih potreb trga“ (17). Ta prepoved odraža dosledno sodno prakso Sodišča (18), po kateri se morajo nacionalni ukrepi, ki bi lahko preprečili ali omejevali pridobivanje delnic v zadevnih podjetjih ali odvračali vlagatelje iz drugih držav članic od vlaganja v njihov kapital (19), obravnavati kot omejitve prostega pretoka kapitala, razen če jih upravičujejo razlogi iz člena 58 Pogodbe ali, pod določenimi pogoji, višji razlogi v splošnem interesu (20). Vendar pa v tej zvezi Pogodba vsebuje posebne izjeme glede ukrepov za varno in skrbno poslovanje (21), pod pogojem, da te izjeme niso sredstvo samovoljne diskriminacije ali prikritega omejevanja prostega pretoka kapitala (22). V izjemnih okoliščinah bi bilo pravilno delovanje ciljne institucije res lahko ovirano zaradi nesoglasja med velikimi delničarji, katerih posamična imetništva delnic so dovolj velika za blokiranje odločitev, ne zadostujejo pa za obvladovanje institucije. Takšna lastniška struktura bi lahko škodovala upravljanju institucije, z možnimi negativnimi posledicami za učinkovit nadzor nad njo. Z vidika varnega in skrbnega poslovanja bi bilo zato pomembno ohraniti ustrezne varovalne ukrepe proti nastanku takšnih tveganih lastniških struktur že v času odobritve sprememb kvalificiranih deležev v kreditni instituciji. Glede na navedeno bi bilo treba predlagano direktivo spremeniti tako, da bi bilo nadzornim organom omogočeno nasprotovati predlagani pridobitvi, če ne bi bili prepričani, da je ureditev upravljanja družbe v ciljni instituciji glede na verjetni vpliv pridobitelja na kreditno institucijo dovolj trdna za preprečitev morebitnih zastojev v njenih postopkih odločanja po predlagani pridobitvi. Z uvedbo tega dodatnega merila bi postalo nujno tudi, da se iz predlagane direktive izbriše zgoraj omenjena določba, ki prepoveduje določanje kakršnih koli predhodnih pogojev glede obsega imetništva delnic, ki ga je treba pridobiti (23).

| 2.7 | Nekatera ocenjevalna merila v predlagani direktivi zahtevajo nadaljnja pojasnila. ECB vidi koristi predvsem v izrecni določitvi, da se od ciljne institucije po pridobitvi ali povečanju kvalificiranih deležev pričakuje, da bo izpolnila in še naprej izpolnjevala vse veljavne zahteve za varno in skrbno poslovanje. ECB zato predlaga, da se ustrezno ocenjevalno merilo (24) temu primerno spremeni. Poleg tega ocena pristojnih organov ne bi smela biti omejena na ugotavljanje, ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum pranja denarja ali financiranja terorizma, ampak bi morala pokrivati tudi druga huda kazniva dejanja (25). |
| --- | --- |

2.7

Nekatera ocenjevalna merila v predlagani direktivi zahtevajo nadaljnja pojasnila. ECB vidi koristi predvsem v izrecni določitvi, da se od ciljne institucije po pridobitvi ali povečanju kvalificiranih deležev pričakuje, da bo izpolnila in še naprej izpolnjevala vse veljavne zahteve za varno in skrbno poslovanje. ECB zato predlaga, da se ustrezno ocenjevalno merilo (24) temu primerno spremeni. Poleg tega ocena pristojnih organov ne bi smela biti omejena na ugotavljanje, ali obstajajo utemeljeni razlogi za sum pranja denarja ali financiranja terorizma, ampak bi morala pokrivati tudi druga huda kazniva dejanja (25).

| 2.8 | Končno vidi ECB prednosti v pojasnitvi, da lahko nadzorni organi pri odločanju o odobritvi predlagane pridobitve ali povečanja kvalificiranega deleža upoštevajo zaveze, ki jih je sprejel predlagani prevzemnik z namenom zagotovitve, da bo ciljna institucija zmožna izpolnjevati merila za oceno varnega in skrbnega poslovanja. Zaveze bi morale temeljiti na pravno zavezujočih obveznostih. V vseh primerih bi morale biti minimalne kapitalske zahteve izpolnjene v času pridobitve kvalificiranega deleža. Namen določitve te prakse v predlagani direktivi bi bil, da se nadzornim organom omogoči odobritev poslov, ki bi jih sicer v odsotnosti takšnih zavez morali zavrniti. V tej zvezi se ugotavlja, da bi praksa pogojne odobritve, ki je izrecno določena v Bančni direktivi v okviru postopkov izdaje dovoljenja (26), prispevala tudi k nadaljnjemu usklajevanju postopkov izdaje dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditnih institucij in postopkov, ki se uporabljajo za pridobitve in povečanja deležev. |
| --- | --- |

2.8

Končno vidi ECB prednosti v pojasnitvi, da lahko nadzorni organi pri odločanju o odobritvi predlagane pridobitve ali povečanja kvalificiranega deleža upoštevajo zaveze, ki jih je sprejel predlagani prevzemnik z namenom zagotovitve, da bo ciljna institucija zmožna izpolnjevati merila za oceno varnega in skrbnega poslovanja. Zaveze bi morale temeljiti na pravno zavezujočih obveznostih. V vseh primerih bi morale biti minimalne kapitalske zahteve izpolnjene v času pridobitve kvalificiranega deleža. Namen določitve te prakse v predlagani direktivi bi bil, da se nadzornim organom omogoči odobritev poslov, ki bi jih sicer v odsotnosti takšnih zavez morali zavrniti. V tej zvezi se ugotavlja, da bi praksa pogojne odobritve, ki je izrecno določena v Bančni direktivi v okviru postopkov izdaje dovoljenja (26), prispevala tudi k nadaljnjemu usklajevanju postopkov izdaje dovoljenja za začetek opravljanja dejavnosti kreditnih institucij in postopkov, ki se uporabljajo za pridobitve in povečanja deležev.

3.   Predlagani roki za nadzorno oceno

| 3.1 | ECB načeloma meni, da postopkovni ukrepi za okrepitev postopka nadzorstvene odobritve ne bi smeli ogroziti temeljnih ciljev varnega in skrbnega poslovanja. Roki v ocenjevalnem obdobju za pridobitve in povečanja imetništev delnic (27) bi morali zato najprej in predvsem zagotoviti, da bi lahko nadzorni organi sprejeli pravilno in utemeljeno odločitev. Če bi bili roki neupravičeno omejevalni, zlasti obstaja tveganje, da bi bili nadzorni organi zavezani odobriti vloge, četudi ne bi imeli dovolj časa za pravilno analizo, predvsem v bolj kompleksnih primerih. To bi negativno vplivalo na verodostojnost in kakovost ocenjevalnih odločitev, kar bi lahko imelo tudi negativne učinke na finančno stabilnost. |
| --- | --- |

3.1

ECB načeloma meni, da postopkovni ukrepi za okrepitev postopka nadzorstvene odobritve ne bi smeli ogroziti temeljnih ciljev varnega in skrbnega poslovanja. Roki v ocenjevalnem obdobju za pridobitve in povečanja imetništev delnic (27) bi morali zato najprej in predvsem zagotoviti, da bi lahko nadzorni organi sprejeli pravilno in utemeljeno odločitev. Če bi bili roki neupravičeno omejevalni, zlasti obstaja tveganje, da bi bili nadzorni organi zavezani odobriti vloge, četudi ne bi imeli dovolj časa za pravilno analizo, predvsem v bolj kompleksnih primerih. To bi negativno vplivalo na verodostojnost in kakovost ocenjevalnih odločitev, kar bi lahko imelo tudi negativne učinke na finančno stabilnost.

| 3.2 | Glede na pomembnost tega vprašanja ECB meni, da bi bili potrebni večji popravki celotnega ocenjevalnega obdobja, v tesnem posvetovanju z nadzornimi organi EU z namenom polnega upoštevanja poslovnih izkušenj pristojnih organov. ECB v tej zvezi ugotavlja, da so nadzorni organi v vseh finančnih sektorjih izrazili resne pomisleke (28) v zvezi s: (i) predlaganim bistvenim skrajšanjem celotnega časovnega okvira za oceno s trenutnega obdobja približno petinšestdesetih delovnih dni na trideset delovnih dni; in (ii) predlogom, da bi ocenjevalno obdobje začelo teči pred prejemom vseh potrebnih informacij (29). Glede na navedeno bi ECB predlagala ponovno preučitev predlaganega časovnega okvira za celotno oceno. |
| --- | --- |

3.2

Glede na pomembnost tega vprašanja ECB meni, da bi bili potrebni večji popravki celotnega ocenjevalnega obdobja, v tesnem posvetovanju z nadzornimi organi EU z namenom polnega upoštevanja poslovnih izkušenj pristojnih organov. ECB v tej zvezi ugotavlja, da so nadzorni organi v vseh finančnih sektorjih izrazili resne pomisleke (28) v zvezi s: (i) predlaganim bistvenim skrajšanjem celotnega časovnega okvira za oceno s trenutnega obdobja približno petinšestdesetih delovnih dni na trideset delovnih dni; in (ii) predlogom, da bi ocenjevalno obdobje začelo teči pred prejemom vseh potrebnih informacij (29). Glede na navedeno bi ECB predlagala ponovno preučitev predlaganega časovnega okvira za celotno oceno.

| 3.3 | Poleg tega bi bilo treba predlagani najdaljši časovni okvir, v katerem lahko nadzorni organi od predlaganih pridobiteljev zahtevajo dodatne informacije in v katerem morajo predlagani pridobitelji takšne informacije zagotoviti, podaljšati. Zlasti v primerih, ki vključujejo velike in kompleksne institucije, terjajo obsežno izmenjavo nadzornih informacij (po možnosti vključujoč organe iz tretjih držav) ali se nanašajo na predlagane pridobitelje, ki niso predmet nadzora varnega in skrbnega poslovanja, običajno ni izvedljivo, da bi pravilno ocenili potrebo po dodatnih informacijah v obdobju petih delovnih dni (30). Tudi za pridobitelja je lahko težko, da v vseh primerih zagotovi takšne informacije v samo desetih delovnih dneh (31). Ne bi bilo zaželeno, da bi nadzorni organi morali zavrniti zahteve za pridobitve ali povečanja imetništev delnic zaradi pomanjkanja informacij (32) samo zato, ker niso mogli v celoti oceniti potrebe po dodatnih informacijah ali ker predlagani pridobitelji niso mogli dostaviti teh informacij v skrajno strogem roku. Čeprav bi predlagani pridobitelji imeli možnost ponovno vložiti svoje zahteve, bi moral takšen postopek ostati izjema, ker bi bil sicer postopek odobritve po nepotrebnem obremenjujoč in neučinkovit za obe strani. Poleg tega so v nekaterih državah članicah negativne odločitve o vlogah objavljene in lahko zato znatno škodijo predlaganim pridobiteljem, predvsem tistim, ki kotirajo na nacionalnih ali mednarodnih borzah. |
| --- | --- |

3.3

Poleg tega bi bilo treba predlagani najdaljši časovni okvir, v katerem lahko nadzorni organi od predlaganih pridobiteljev zahtevajo dodatne informacije in v katerem morajo predlagani pridobitelji takšne informacije zagotoviti, podaljšati. Zlasti v primerih, ki vključujejo velike in kompleksne institucije, terjajo obsežno izmenjavo nadzornih informacij (po možnosti vključujoč organe iz tretjih držav) ali se nanašajo na predlagane pridobitelje, ki niso predmet nadzora varnega in skrbnega poslovanja, običajno ni izvedljivo, da bi pravilno ocenili potrebo po dodatnih informacijah v obdobju petih delovnih dni (30). Tudi za pridobitelja je lahko težko, da v vseh primerih zagotovi takšne informacije v samo desetih delovnih dneh (31). Ne bi bilo zaželeno, da bi nadzorni organi morali zavrniti zahteve za pridobitve ali povečanja imetništev delnic zaradi pomanjkanja informacij (32) samo zato, ker niso mogli v celoti oceniti potrebe po dodatnih informacijah ali ker predlagani pridobitelji niso mogli dostaviti teh informacij v skrajno strogem roku. Čeprav bi predlagani pridobitelji imeli možnost ponovno vložiti svoje zahteve, bi moral takšen postopek ostati izjema, ker bi bil sicer postopek odobritve po nepotrebnem obremenjujoč in neučinkovit za obe strani. Poleg tega so v nekaterih državah članicah negativne odločitve o vlogah objavljene in lahko zato znatno škodijo predlaganim pridobiteljem, predvsem tistim, ki kotirajo na nacionalnih ali mednarodnih borzah.

| 3.4 | ECB meni, da v primeru, ko predlagani pridobitelj obvesti pristojni organ o nameri, predloži pa nepopoln sklop dokumentov ali informacij (33), to ne bi smelo avtomatično sprožiti potrditve prejema s strani pristojnega organa (34) in takojšnjega začetka ocenjevalnega obdobja (35). To je sicer res pristop, kakršnega je sprejela Komisija v zvezi z evropskimi pravili nadzora nad združitvami (36) za priglasitve koncentracij. Pravila o izvajanju UESZ (37) določajo, da priglasitve začnejo veljati „na dan, ko jih prejme Komisija“ (38). Vendar pa mora Komisija, če so podatki nepopolni s katerega koli bistvenega vidika, nemudoma pisno obvestiti stranke, ki priglašajo. V takih primerih začne priglasitev veljati „na dan, ko Komisija prejme popolne podatke“ (39). Komisija mora nemudoma pisno potrditi prejem: (a) priglasitve; in (b) kakršnega koli odgovora Komisiji s strani strank, ki priglašajo, kadar so predloženi podatki nepopolni (40). Glede na navedeno ECB predlaga, da bi se ocenjevalno obdobje formalno začelo šele, ko bi bili zahtevani podatki popolni, in da bi se netočni ali zavajajoči podatki šteli za nepopolne (41). |
| --- | --- |

3.4

ECB meni, da v primeru, ko predlagani pridobitelj obvesti pristojni organ o nameri, predloži pa nepopoln sklop dokumentov ali informacij (33), to ne bi smelo avtomatično sprožiti potrditve prejema s strani pristojnega organa (34) in takojšnjega začetka ocenjevalnega obdobja (35). To je sicer res pristop, kakršnega je sprejela Komisija v zvezi z evropskimi pravili nadzora nad združitvami (36) za priglasitve koncentracij. Pravila o izvajanju UESZ (37) določajo, da priglasitve začnejo veljati „na dan, ko jih prejme Komisija“ (38). Vendar pa mora Komisija, če so podatki nepopolni s katerega koli bistvenega vidika, nemudoma pisno obvestiti stranke, ki priglašajo. V takih primerih začne priglasitev veljati „na dan, ko Komisija prejme popolne podatke“ (39). Komisija mora nemudoma pisno potrditi prejem: (a) priglasitve; in (b) kakršnega koli odgovora Komisiji s strani strank, ki priglašajo, kadar so predloženi podatki nepopolni (40). Glede na navedeno ECB predlaga, da bi se ocenjevalno obdobje formalno začelo šele, ko bi bili zahtevani podatki popolni, in da bi se netočni ali zavajajoči podatki šteli za nepopolne (41).

| 3.5 | Sorodno, a bolj na splošni ravni, ocena predlagane direktive potrjuje, da številna tehnična vprašanja ne morejo biti ustrezno rešena v okviru Bančne direktive in da bi bili morda upravičeni izvedbeni ukrepi, s katerimi bi bila zajeta posebna postopkovna pravila, ki bi jih bilo treba natančneje opredeliti za zagotovitev zadostne pravne varnosti in primernih enakih konkurenčnih pogojev povsod v EU. Kot je bilo dosledno poudarjeno v prejšnjih mnenjih, ECB meni, da bi pravni akti na ravni dva morali postati glavno jedro tehničnih pravil, ki se uporabljajo za finančne institucije v EU (42). To mnenje delijo tudi nadzorni organi, ki so prav tako izrazili podporo povečanju uporabe izvedbenih ukrepov (43). Glede na navedeno se zato predlaga razširitev področja uporabe komitoloških določb, vsebovanih v predlagani direktivi (44), in omogočenje sprejemanja ukrepov na ravni dva, ki bi morali biti dosledno izvedeni povsod v EU pred iztekom obdobja za prenos (45). Zlasti bi morali podrobni izvedbeni ukrepi, poleg določitve in pojasnitve meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja, zajeti tudi naslednje vidike: (i) pravila, ki se uporabljajo za obvestila s strani predlaganih pridobiteljev (osebe, ki so upravičene predložiti obvestila, pojasnilo glede pomena pojma „oseb, ki delujejo usklajeno“, datum učinkovanja obvestila, roki itd.); (ii) seznam informacij, potrebnih za nadzorno oceno; in po možnosti tudi (iii) vrste zavez, ki jih predlagani pridobitelji lahko prevzamejo v razmerju do pristojnih organov. V zvezi s temi vidiki želi ECB poudariti tudi možnost pridobitve novih spoznanj iz natančnih postopkovnih pravil, ki se uporabljajo v okviru UESZ. |
| --- | --- |

3.5

Sorodno, a bolj na splošni ravni, ocena predlagane direktive potrjuje, da številna tehnična vprašanja ne morejo biti ustrezno rešena v okviru Bančne direktive in da bi bili morda upravičeni izvedbeni ukrepi, s katerimi bi bila zajeta posebna postopkovna pravila, ki bi jih bilo treba natančneje opredeliti za zagotovitev zadostne pravne varnosti in primernih enakih konkurenčnih pogojev povsod v EU. Kot je bilo dosledno poudarjeno v prejšnjih mnenjih, ECB meni, da bi pravni akti na ravni dva morali postati glavno jedro tehničnih pravil, ki se uporabljajo za finančne institucije v EU (42). To mnenje delijo tudi nadzorni organi, ki so prav tako izrazili podporo povečanju uporabe izvedbenih ukrepov (43). Glede na navedeno se zato predlaga razširitev področja uporabe komitoloških določb, vsebovanih v predlagani direktivi (44), in omogočenje sprejemanja ukrepov na ravni dva, ki bi morali biti dosledno izvedeni povsod v EU pred iztekom obdobja za prenos (45). Zlasti bi morali podrobni izvedbeni ukrepi, poleg določitve in pojasnitve meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja, zajeti tudi naslednje vidike: (i) pravila, ki se uporabljajo za obvestila s strani predlaganih pridobiteljev (osebe, ki so upravičene predložiti obvestila, pojasnilo glede pomena pojma „oseb, ki delujejo usklajeno“, datum učinkovanja obvestila, roki itd.); (ii) seznam informacij, potrebnih za nadzorno oceno; in po možnosti tudi (iii) vrste zavez, ki jih predlagani pridobitelji lahko prevzamejo v razmerju do pristojnih organov. V zvezi s temi vidiki želi ECB poudariti tudi možnost pridobitve novih spoznanj iz natančnih postopkovnih pravil, ki se uporabljajo v okviru UESZ.

| 3.6 | Končno bi veljalo razmisliti tudi o uvedbi bolj raznolikih rokov v predlagano direktivo, ki bi bili sorazmerni s kompleksnostjo obravnavane pridobitve ali povečanja kvalificiranih deležev. To bi bilo v skladu z načelom sorazmernosti, ki je že določeno v drugih določbah predlagane direktive (46). Razlikovanje med enostavnimi in kompleksnimi primeri na podlagi enotnih, objektivnih in preglednih meril za klasifikacijo, ki bi bila prav tako lahko sprejeta v obliki izvedbenih ukrepov, bi bilo koristno za zagotovitev hitrejšega obravnavanja enostavnih primerov in obenem zanesljive ocene bolj kompleksnih primerov, ki običajno zahtevajo več časa. ECB meni, da bi se lahko roki, kot so sedaj določeni v Bančni direktivi (47), še naprej uporabljali v takšnih kompleksnih primerih (48), pa tudi v primerih, ki po predlagani direktivi sprožijo podaljšano ocenjevalno obdobje (49). |
| --- | --- |

3.6

Končno bi veljalo razmisliti tudi o uvedbi bolj raznolikih rokov v predlagano direktivo, ki bi bili sorazmerni s kompleksnostjo obravnavane pridobitve ali povečanja kvalificiranih deležev. To bi bilo v skladu z načelom sorazmernosti, ki je že določeno v drugih določbah predlagane direktive (46). Razlikovanje med enostavnimi in kompleksnimi primeri na podlagi enotnih, objektivnih in preglednih meril za klasifikacijo, ki bi bila prav tako lahko sprejeta v obliki izvedbenih ukrepov, bi bilo koristno za zagotovitev hitrejšega obravnavanja enostavnih primerov in obenem zanesljive ocene bolj kompleksnih primerov, ki običajno zahtevajo več časa. ECB meni, da bi se lahko roki, kot so sedaj določeni v Bančni direktivi (47), še naprej uporabljali v takšnih kompleksnih primerih (48), pa tudi v primerih, ki po predlagani direktivi sprožijo podaljšano ocenjevalno obdobje (49).

4.   Določbe o sodelovanju med pristojnimi organi

ECB podpira določbe predlagane direktive v zvezi s sodelovanjem med pristojnimi organi (50). Vendar pa ECB meni, da te določbe ne bi smele biti združene z določbami, ki se nanašajo na sodelovanje med pristojnimi organi v okviru izvajanja nadzora na konsolidirani osnovi (51). Odvisno od narave predlaganega pridobitelja bi lahko bil obseg sodelovanja „med matično državo in državo gostiteljico“ po predlagani direktivi precej večji kakor v okviru konsolidiranega nadzora. Lahko bi vključeval tudi sodelovanje s pristojnimi organi v drugih finančnih sektorjih. Poleg tega bi bilo treba zagotoviti tesno medsektorsko usklajenost zahtev za sodelovanje „med matično državo in državo gostiteljico“. ECB zato predlaga, da se predlagana direktiva v tem smislu spremeni.

5.   Pravica Komisije zahtevati informacije od pristojnih organov

| 5.1 | Da bi bilo Komisiji omogočeno izpolnjevanje njene vloge v skladu s Pogodbo (52), predlagana direktiva določa, da lahko Komisija od nacionalnih nadzornih organov zahteva, da ji zagotovijo dokumente, na katerih so utemeljili njihovo oceno varnega in skrbnega poslovanja, ter razloge, ki so jih navedli predlaganemu pridobitelju (53). Po predlagani direktivi bi bile informacije, ki se zagotovijo Komisiji, uporabljene samo pri odločitvi, ali je država članica izpolnila svoje obveznosti po Bančni Direktivi (54). |
| --- | --- |

5.1

Da bi bilo Komisiji omogočeno izpolnjevanje njene vloge v skladu s Pogodbo (52), predlagana direktiva določa, da lahko Komisija od nacionalnih nadzornih organov zahteva, da ji zagotovijo dokumente, na katerih so utemeljili njihovo oceno varnega in skrbnega poslovanja, ter razloge, ki so jih navedli predlaganemu pridobitelju (53). Po predlagani direktivi bi bile informacije, ki se zagotovijo Komisiji, uporabljene samo pri odločitvi, ali je država članica izpolnila svoje obveznosti po Bančni Direktivi (54).

| 5.2 | ECB ima številna splošna stališča v zvezi s to predlagano določbo. Kot varuh Pogodbe in da bi zagotovila ustrezno delovanje in razvoj skupnega trga (55), mora Komisija zagotoviti, da se Pogodba in ukrepi, ki jih institucije sprejmejo na njeni podlagi, uporabljajo. Komisija je tudi pooblaščena, da po potrebi sproži postopek pred Sodiščem, če meni, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz Pogodbe (56). Medtem ko Komisija nosi dokazno breme v zvezi z obstojem zatrjevane neizpolnitve obveznosti (57), je Sodišče brez dvoma ugotovilo, da morajo države članice na podlagi člena 10 Pogodbe lajšati izpolnjevanje nalog Komisije, kar zlasti pomeni, da morajo v dobri veri sodelovati v vseh poizvedbah Komisije in ji posredovati vse v ta namen zahtevane informacije (58). |
| --- | --- |

5.2

ECB ima številna splošna stališča v zvezi s to predlagano določbo. Kot varuh Pogodbe in da bi zagotovila ustrezno delovanje in razvoj skupnega trga (55), mora Komisija zagotoviti, da se Pogodba in ukrepi, ki jih institucije sprejmejo na njeni podlagi, uporabljajo. Komisija je tudi pooblaščena, da po potrebi sproži postopek pred Sodiščem, če meni, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz Pogodbe (56). Medtem ko Komisija nosi dokazno breme v zvezi z obstojem zatrjevane neizpolnitve obveznosti (57), je Sodišče brez dvoma ugotovilo, da morajo države članice na podlagi člena 10 Pogodbe lajšati izpolnjevanje nalog Komisije, kar zlasti pomeni, da morajo v dobri veri sodelovati v vseh poizvedbah Komisije in ji posredovati vse v ta namen zahtevane informacije (58).

| 5.3 | ECB meni, da je bistveno, da ima Komisija ustrezen dostop do informacij za opravljanje svojih nalog v skladu s Pogodbo. Poleg tega ECB ugotavlja, da bi po predlagani direktivi in v skladu s členom 287 Pogodbe za informacije, ki se zagotovijo Komisiji, veljala obveznost varovanja poslovne skrivnosti, ki bi zavezovala vse osebe, ki delajo ali so delale za Komisijo, kar pomeni, da nobena zaupna informacija, ki jo je Komisija prejela, ne bi mogla biti razkrita nobeni osebi ali organu (59). |
| --- | --- |

5.3

ECB meni, da je bistveno, da ima Komisija ustrezen dostop do informacij za opravljanje svojih nalog v skladu s Pogodbo. Poleg tega ECB ugotavlja, da bi po predlagani direktivi in v skladu s členom 287 Pogodbe za informacije, ki se zagotovijo Komisiji, veljala obveznost varovanja poslovne skrivnosti, ki bi zavezovala vse osebe, ki delajo ali so delale za Komisijo, kar pomeni, da nobena zaupna informacija, ki jo je Komisija prejela, ne bi mogla biti razkrita nobeni osebi ali organu (59).

| 5.4 | Kadar veljajo evropska pravila nadzora nad združitvami (60), morajo vlade in pristojni organi držav članic zagotoviti Komisiji vse potrebne podatke za izvajanje nalog, določenih z UESZ (61), v skladu z veljavnimi pravili o varovanju poslovne skrivnosti (62). Poleg tega lahko države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito „pravno utemeljenih interesov“ (63), kot so „pravila nadzora“ (64). Če obstaja resen dvom, ali ukrep dejansko temelji na pravilih nadzora, mora zadevna država članica (65) o tem ukrepu obvestiti Komisijo, ki zlasti preuči, ali je sprejeti ukrep upravičen z enim izmed interesov, ki štejejo za pravno utemeljene (66). |
| --- | --- |

5.4

Kadar veljajo evropska pravila nadzora nad združitvami (60), morajo vlade in pristojni organi držav članic zagotoviti Komisiji vse potrebne podatke za izvajanje nalog, določenih z UESZ (61), v skladu z veljavnimi pravili o varovanju poslovne skrivnosti (62). Poleg tega lahko države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zaščito „pravno utemeljenih interesov“ (63), kot so „pravila nadzora“ (64). Če obstaja resen dvom, ali ukrep dejansko temelji na pravilih nadzora, mora zadevna država članica (65) o tem ukrepu obvestiti Komisijo, ki zlasti preuči, ali je sprejeti ukrep upravičen z enim izmed interesov, ki štejejo za pravno utemeljene (66).

| 5.5 | Na podlagi predlagane direktive ECB razume, da bi bile naloge Komisije kot varuha Pogodbe zelo olajšane s pooblastilom, da zahteva informacije neposredno od nacionalnih nadzornih organov (brez posredovanja vlad). Vendar je Sodišče v zvezi z nadzorom varnega in skrbnega poslovanja opozorilo: „Če naj spremljanje bank prek nadzora v državi članici in izmenjave informacij med pristojnimi organi deluje pravilno, je treba varovati poslovno skrivnost. Razkritje zaupnih informacij za kateri koli namen bi lahko imelo škodljive posledice ne samo za posredno udeležene kreditne institucije, temveč tudi za bančni sistem na splošno“ (67). |
| --- | --- |

5.5

Na podlagi predlagane direktive ECB razume, da bi bile naloge Komisije kot varuha Pogodbe zelo olajšane s pooblastilom, da zahteva informacije neposredno od nacionalnih nadzornih organov (brez posredovanja vlad). Vendar je Sodišče v zvezi z nadzorom varnega in skrbnega poslovanja opozorilo: „Če naj spremljanje bank prek nadzora v državi članici in izmenjave informacij med pristojnimi organi deluje pravilno, je treba varovati poslovno skrivnost. Razkritje zaupnih informacij za kateri koli namen bi lahko imelo škodljive posledice ne samo za posredno udeležene kreditne institucije, temveč tudi za bančni sistem na splošno“ (67).

| 5.6 | Sodišče ni imelo možnosti, da bi podrobneje ocenilo, na eni strani, potrebo, da nacionalni nadzorni organi varujejo poslovno skrivnost in zaupnost nadzornih informacij glede posameznih finančnih institucij, proti, na drugi strani, pravicam in dolžnostim Komisije kot varuha Pogodbe. Vendar pa ECB meni, da bi bilo zagotovo treba doseči natančno ravnotežje za uskladitev potrebe Komisije, da razpolaga z vsemi informacijami, ki so potrebne za pravočasno odločitev o vsebini posameznega primera (68), s potrebo po varstvu pravic predlaganih pridobiteljev in obveznostjo nadzornih organov, da zagotovijo zaupnost informacij, ki se nanašajo na finančne institucije, z namenom zagotavljanja stabilnosti finančnega sistema (69). Na tej podlagi bi moralo biti odstopanje od obveznosti nadzornih organov, da spoštujejo poslovno skrivnost in varujejo zaupnost nadzornih informacij, jasno omejeno na primere obvestil o predlaganih pridobitvah kvalificiranih deležev, kjer: (i) se pristojni organ po opravljeni oceni odloči, da bo nasprotoval predlagani pridobitvi, in Komisija prejme uradno pritožbo predlaganega pridobitelja; ali (ii) obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je pristojni organ očitno napačno uporabil merila ali postopke za oceno varnega in skrbnega poslovanja. Ob upoštevanju načela neodvisnosti nadzornih organov (70) bi moralo biti jasno določeno, da se Komisija ne bi smela vmešavati v dejansko nadzorno odločanje in da bi morali pristojni organi razkriti potrebne informacije šele po zaključku njihove ocene varnega in skrbnega poslovanja. ECB je medtem prepričana, da bo predlagana določitev pravnega okvira glede ocenjevalnih meril in postopkov znatno povečala pravno jasnost in varnost v zvezi z oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah ali povečanjih imetništev delnic ter s tem zmanjšala potrebo po tem, da Komisija sproži postopke zaradi morebitnih kršitev prava Skupnosti. |
| --- | --- |

5.6

Sodišče ni imelo možnosti, da bi podrobneje ocenilo, na eni strani, potrebo, da nacionalni nadzorni organi varujejo poslovno skrivnost in zaupnost nadzornih informacij glede posameznih finančnih institucij, proti, na drugi strani, pravicam in dolžnostim Komisije kot varuha Pogodbe. Vendar pa ECB meni, da bi bilo zagotovo treba doseči natančno ravnotežje za uskladitev potrebe Komisije, da razpolaga z vsemi informacijami, ki so potrebne za pravočasno odločitev o vsebini posameznega primera (68), s potrebo po varstvu pravic predlaganih pridobiteljev in obveznostjo nadzornih organov, da zagotovijo zaupnost informacij, ki se nanašajo na finančne institucije, z namenom zagotavljanja stabilnosti finančnega sistema (69). Na tej podlagi bi moralo biti odstopanje od obveznosti nadzornih organov, da spoštujejo poslovno skrivnost in varujejo zaupnost nadzornih informacij, jasno omejeno na primere obvestil o predlaganih pridobitvah kvalificiranih deležev, kjer: (i) se pristojni organ po opravljeni oceni odloči, da bo nasprotoval predlagani pridobitvi, in Komisija prejme uradno pritožbo predlaganega pridobitelja; ali (ii) obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je pristojni organ očitno napačno uporabil merila ali postopke za oceno varnega in skrbnega poslovanja. Ob upoštevanju načela neodvisnosti nadzornih organov (70) bi moralo biti jasno določeno, da se Komisija ne bi smela vmešavati v dejansko nadzorno odločanje in da bi morali pristojni organi razkriti potrebne informacije šele po zaključku njihove ocene varnega in skrbnega poslovanja. ECB je medtem prepričana, da bo predlagana določitev pravnega okvira glede ocenjevalnih meril in postopkov znatno povečala pravno jasnost in varnost v zvezi z oceno varnega in skrbnega poslovanja pri pridobitvah ali povečanjih imetništev delnic ter s tem zmanjšala potrebo po tem, da Komisija sproži postopke zaradi morebitnih kršitev prava Skupnosti.

6.   Dodatne pravne in tehnične pripombe

| 6.1 | Ker se je treba v skladu s Pogodbo o predlagani direktivi posvetovati z ECB, bi bilo treba v predlagano direktivo dodati navedbo v skladu s členom 253 Pogodbe. |
| --- | --- |

6.1

Ker se je treba v skladu s Pogodbo o predlagani direktivi posvetovati z ECB, bi bilo treba v predlagano direktivo dodati navedbo v skladu s členom 253 Pogodbe.

| 6.2 | Predlagana direktiva prispeva k večji jasnosti Bančne direktive (71) s sklicevanjem na opredelitev glasovalnih pravic, določeno v Direktivi 2004/109/ES (72). Čeprav je ta predlagana sprememba dobrodošla, bi bilo treba to opredelitev dosledno uporabljati v celotni Bančni direktivi, kakor je podrobneje navedeno v prilogi. |
| --- | --- |

6.2

Predlagana direktiva prispeva k večji jasnosti Bančne direktive (71) s sklicevanjem na opredelitev glasovalnih pravic, določeno v Direktivi 2004/109/ES (72). Čeprav je ta predlagana sprememba dobrodošla, bi bilo treba to opredelitev dosledno uporabljati v celotni Bančni direktivi, kakor je podrobneje navedeno v prilogi.

| 6.3 | Pojem „predlagani pridobitelj“ (73) bi se lahko dodal na seznam pojmov, opredeljenih v Bančni direktivi (74). Poleg tega „predlagani pridobitelj“ po predlagani direktivi vključuje „vsako fizično ali pravno osebo“ ali „takšne osebe, ki delujejo usklajeno“. Ker se po predlogu slednji koncept prvič uvaja v Bančno direktivo, bi bilo treba podrobneje preučiti primere, ki jih zajema, pa tudi posledice za zadevne (pravne in fizične) osebe, na primer v zvezi z obveznostjo obvestitve. Ti vidiki bi lahko bili pojasnjeni v izvedbenih ukrepih. |
| --- | --- |

6.3

Pojem „predlagani pridobitelj“ (73) bi se lahko dodal na seznam pojmov, opredeljenih v Bančni direktivi (74). Poleg tega „predlagani pridobitelj“ po predlagani direktivi vključuje „vsako fizično ali pravno osebo“ ali „takšne osebe, ki delujejo usklajeno“. Ker se po predlogu slednji koncept prvič uvaja v Bančno direktivo, bi bilo treba podrobneje preučiti primere, ki jih zajema, pa tudi posledice za zadevne (pravne in fizične) osebe, na primer v zvezi z obveznostjo obvestitve. Ti vidiki bi lahko bili pojasnjeni v izvedbenih ukrepih.

| 6.4 | Glede podaljšanega ocenjevalnega obdobja, določenega v predlagani direktivi (75), ECB meni, da bi se moralo uporabljati za vse predlagane pridobitelje iz tretjih držav (pravne in fizične osebe), ne glede na to, ali so regulirani ali ne. |
| --- | --- |

6.4

Glede podaljšanega ocenjevalnega obdobja, določenega v predlagani direktivi (75), ECB meni, da bi se moralo uporabljati za vse predlagane pridobitelje iz tretjih držav (pravne in fizične osebe), ne glede na to, ali so regulirani ali ne.

| 6.5 | Glede na to, da predlagana direktiva vpliva na različne dele finančnega sektorja in bo zahtevala spremembe pravnih predpisov in prilagoditve praks nacionalnih nadzornih organov, bi bilo morda upravičeno daljše obdobje za prenos predlagane direktive (najmanj dvanajst mesecev), pa tudi klavzula o pregledu. Morda bi bilo koristno razmisliti o prehodnem obdobju, zlasti če predlagana direktiva, ko bo sprejeta, ne bo prenesena enako hitro v vseh državah članicah, kar bi lahko na primer sprožilo vprašanja v zvezi z njeno uporabljivostjo v čezmejnih primerih, ki terjajo posvetovanje z drugimi pristojnimi organi. |
| --- | --- |

6.5

Glede na to, da predlagana direktiva vpliva na različne dele finančnega sektorja in bo zahtevala spremembe pravnih predpisov in prilagoditve praks nacionalnih nadzornih organov, bi bilo morda upravičeno daljše obdobje za prenos predlagane direktive (najmanj dvanajst mesecev), pa tudi klavzula o pregledu. Morda bi bilo koristno razmisliti o prehodnem obdobju, zlasti če predlagana direktiva, ko bo sprejeta, ne bo prenesena enako hitro v vseh državah članicah, kar bi lahko na primer sprožilo vprašanja v zvezi z njeno uporabljivostjo v čezmejnih primerih, ki terjajo posvetovanje z drugimi pristojnimi organi.

7.   Predlagane spremembe besedila

Za primer, če bi zgornji nasveti vodili v spremembe predlagane direktive, so predlagane spremembe besedila navedene v prilogi, razen v zvezi s predlaganimi roki za nadzorno oceno, ki po mnenju ECB zahtevajo temeljit pregled in bi morali biti dokončno določeni v tesnem posvetovanju z nadzornimi organi EU (glej odstavke 3.1 do 3.6 zgoraj).

V Frankfurtu na Majni, 18. decembra 2006.

Predsednik ECB

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  Direktiva Sveta 92/49/EGS z dne 18. junija 1992 o spremembah Direktiv 73/239/EGS in 88/357/EGS in o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o neposrednem zavarovanju razen življenjskega zavarovanja (tretja direktiva o premoženjskem zavarovanju) (UL L 228, 11.8.1992, str. 1). Direktiva, kakor je bila zadnjič spremenjena z Direktivo 2005/68/ES (UL L 323, 9.12.2005, str. 1).

1

(2)  Direktiva 2002/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. novembra 2002 o življenjskem zavarovanju (UL L 345, 19.12.2002, str. 1). Direktiva, kakor je bila zadnjič spremenjena z Direktivo 2005/68/ES (UL L 323, 9.12.2005, str. 1).

2

(3)  Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov in o spremembah direktiv Sveta 85/611/EGS, 93/6/EGS in Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Direktive Sveta 93/22/EGS (UL L 145, 30.4.2004, str. 1). Direktiva, kakor je bila zadnjič spremenjena z Direktivo 2006/31/ES (UL L 114, 27.4.2006, str. 60).

3

(4)  Direktiva 2005/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o pozavarovanju in spremembah direktiv Sveta 73/239/EGS, 92/49/EGS ter direktiv 98/78/ES in 2002/83/ES (UL L 323, 9.12.2005, str. 1).

4

(5)  Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (preoblikovano) (UL L 177, 30.6.2006, str. 1) (v nadaljevanju: „Bančna direktiva“).

5

(6)  KOM(2006) 507 konč.

6

(7)  To je sodelovanje med pristojnim organom, ki je izdal dovoljenje ciljnemu subjektu, in pristojnim organom predlaganega pridobitelja.

7

(8)  Glej člen 5 predlagane direktive.

8

(9)  Baselski odbor za bančni nadzor (Basel Committee on Banking Supervision, BCBS) v svojem dokumentu „Core principles methodology“ (Metodologija temeljnih načel), posodobljenem oktobra 2006 in dostopnem na spletni strani Banke za mednarodne poravnave (www.bis.org), poudarja, da so nadzorni organi upravičeni zavrniti vsak predlog za spremembo pomembnega lastništva, če ta ne ustreza merilom, primerljivim tistim, ki se uporabljajo za odobritev novih bank (glej načelo 4, bistveno merilo 3).

9

Core principles methodology

(10)  Člen 12(2) Bančne direktive.

10

(11)  Drugi odstavek člena 19(1) Bančne direktive.

11

(12)  Predlagani novi člen 19a(2) Bančne direktive.

12

(13)  Člen 12(2) Bančne direktive.

13

(14)  Člen 12(3) Bančne direktive.

14

(15)  BCBS v svojem dokumentu „Core Principles of Effective Banking Supervision“ (Temeljna načela učinkovitega bančnega nadzora), posodobljenem oktobra 2006 in prav tako dostopnem na spletni strani www.bis.org, poudarja pomembnost ocenitve lastniške strukture in upravljanja banke in njene širše skupine med postopkom izdaje dovoljenja (načelo 3) ter potrditve med pregledom večjih pridobitev, da korporativne povezave ali strukture banke ne izpostavljajo nepotrebnim tveganjem in da ne ovirajo učinkovitega nadzora (načelo 5).

15

Core Principles of Effective Banking Supervision

(16)  V zvezi s tem glej „Core Principles of Effective Banking Supervision“ (Temeljna načela učinkovitega bančnega nadzora) BCBS, zlasti načeli 24 in 25.

16

Core Principles of Effective Banking Supervision

(17)  Predlagani novi člen 19a(3) Bančne direktive.

17

(18)  Glej Sporočilo Komisije KOM(2005) 4080 z dne 21. oktobra 2005 o naložbah znotraj EU v sektorju finančnih storitev (UL C 293, 25.11.2005, str. 2).

18

(19)  Združeni zadevi C-282/04 in C-283/04 Komisija proti Kraljevini Nizozemski [2006] PSES I-0000, odstavek 20. Glej tudi zadevo C-98-01 Komisija proti Združenemu kraljestvu [2003] PSES I-4641, odstavek 44, zadevo C-463/00 Komisija proti Kraljevini Španiji [2003] PSES I-4581, odstavek 57 in zadevo C-174/04 Komisija proti Italijanski republiki [2005] PSES I-4933, odstavek 31.

19

Komisija

Kraljevini Nizozemski

Komisija

Združenemu kraljestvu

Komisija

Kraljevini Španiji

Komisija

Italijanski republiki

(20)  Združeni zadevi C-282/04 in C-283/04 Komisija proti Kraljevini Nizozemski, odstavek 32.

20

Komisija

Kraljevini Nizozemski

(21)  Člen 58(1)(b) Pogodbe.

21

(22)  Člen 58(3) Pogodbe.

22

(23)  Predlagani novi člen 19a(3) Bančne direktive.

23

(24)  Predlagani novi člen 19a(1)(d) Bančne direktive.

24

(25)  Predlagani novi člen 19a(1)(e) Bančne direktive.

25

(26)  Člen 17(1) Bančne direktive določa, da „[p]ristojni organi lahko odvzamejo dovoljenje, izdano kreditni instituciji le, če ta institucija: ... (c) ne izpolnjuje več pogojev, po katerih ji je bilo izdano dovoljenje“.

26

(27)  Drugi pododstavek predlaganega novega člena 19(2) Bančne direktive.

27

(28)  Glej strani 2 in 4 pisma z dne 29. septembra 2006 o čezmejni konsolidaciji, ki so ga na komisarja McCreevyja naslovili Arthur Docters van Leeuwen, predsednik Odbora evropskih regulativnih organov s področja vrednostnih papirjev (CESR), Danièle Nouy, predsednica Odbora evropskih bančnih nadzornikov (CEBS), in Henrik Bjerre Nielsen, predsednik Odbora evropskih nadzornikov zavarovanj in poklicnih pokojnin (CEIOPS). Dostopno na spletni strani CESR na naslovu www.cesr-eu.org, CEBS na naslovu www.c-ebs.org in CEIOPS na naslovu www.ceiops.org.

28

(29)  Predlagani novi člen 19(2) in (3) Bančne direktive.

29

(30)  Prvi pododstavek predlaganega novega člena 19(3) Bančne direktive.

30

(31)  Prvi stavek tretjega pododstavka predlaganega novega člena 19(3) Bančne direktive.

31

(32)  Predlagani novi člen 19a(2) Bančne direktive.

32

(33)  Predlagani novi člen 19(1) Bančne direktive.

33

(34)  Prvi pododstavek predlaganega novega člena 19(2) Bančne direktive.

34

(35)  Drugi pododstavek predlaganega novega člena 19(2) Bančne direktive.

35

(36)  Uredba Sveta (ES) št. 139/2004 z dne 20. januarja 2004 o nadzoru koncentracij podjetij (Uredba ES o združitvah) (UL L 24, 29.1.2004, str. 1) (v nadaljevanju: „UESZ“).

36

(37)  Uredba Komisije (ES) št. 802/2004 z dne 7. aprila 2004 o izvajanju Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 o nadzoru koncentracij podjetij (UL L 133, 30.4.2004, str. 1) (v nadaljevanju: „Pravila o izvajanju UESZ“).

37

(38)  Člen 5(1) Pravil o izvajanju UESZ.

38

(39)  Člen 5(2) Pravil o izvajanju UESZ.

39

(40)  Člen 4(3) Pravil o izvajanju UESZ.

40

(41)  V zvezi s tem glej tudi člen 5(4) Pravil o izvajanju UESZ.

41

(42)  Glej odstavek 6 Mnenja ECB CON/2005/4 z dne 17. februarja 2005 na zahtevo Sveta Evropske unije o predlogu za direktivi Evropskega parlamenta in Sveta o ponovnem sprejetju Direktive 2000/12/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij ter Direktive Sveta 93/6/EGS z dne 15. marca 1993 o kapitalski ustreznosti investicijskih družb in kreditnih institucij (UL C 52, 2.3.2005, str. 37). V odstavku 10 ECB poudarja: „Če se šteje, da predlaganih direktiv na tej stopnji ni mogoče spremeniti v skladu s tem pristopom, ECB meni, da se predvidena pravna struktura ne bi smela šteti za dokončno zaželeni izid, ampak prej za enega od korakov v dolgoročnem postopku v smeri vzpostavitve, kjer je to mogoče, neposredno uporabljivega sklopa tehničnih pravil na ravni dva za finančne institucije v EU“.

42

(43)  CEBS, na primer, v svojem dokumentu o posvetovanju z naslovom „The role and tasks of CEBS“ (Vloga in naloge CEBS) (CP08), julij 2005, (glej odstavka 40 in 41), opozarja, da „od Komisije ni prejel nobene zahteve za razvoj tehničnih podrobnosti (t.j. Lamfalussyjev nasvet na ravni dva) za novo zakonodajo. Ne zdi se verjetno, da bi Komisija to zahtevala v bližnji prihodnosti .... Čeprav se CEBS zaveda razlogov za zavzetje tega pristopa in jih spoštuje, pa verjame, da je pomembno v prihodnosti primerno izkoristiti možnosti, ki jih ponuja Lamfalussyjev pristop“.

43

The role and tasks of CEBS

(44)  Predlagani novi pododstavek (f) člena 150(2) Bančne direktive.

44

(45)  Kot je določeno v členu 6 predlagane direktive

45

(46)  Drugi pododstavek predlaganega novega člena 19a(4) Bančne direktive.

46

(47)  Drugi pododstavek člena 19(1) Bančne direktive.

47

(48)  Glej stran 2 omenjenega pisma komisarju McCreevyju z dne 29. septembra 2006 o čezmejni konsolidaciji, v katerem so nadzorni organi izpostavili, da obstoječi roki že predstavljajo težave v zvezi s kompleksnimi primeri.

48

(49)  Predlagani novi člen 19(6)(a) Bančne direktive.

49

(50)  Predlagani novi člen 19(b) in člen 129(3) Bančne direktive. V povezavi z odobritvijo pridobitev in povečanj imetništev delnic so „pristojni organi“: (i) organ, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti predlagani delež; in (ii) organ predlaganega pridobitelja.

50

(51)  Člen 129 Bančne direktive.

51

(52)  Uvodna izjava 6 predlagane direktive.

52

(53)  Predlagani novi člen 19c(1) Bančne direktive.

53

(54)  Predlagani novi člen 19c(2) Bančne direktive.

54

(55)  Prva alinea člena 211 Pogodbe.

55

(56)  Člen 226 Pogodbe.

56

(57)  Zadeva C-508/03 Komisija proti Združenemu kraljestvu [2006] PSES I-0000, odstavek 77.

57

Komisija

Združenemu kraljestvu

(58)  Zadeva C-82/03 Komisija proti Italijanski republiki [2004] PSES I-6635, odstavek 15.

58

Komisija

Italijanski republiki

(59)  Predlagani novi člen 19c(2) in (3) Bančne direktive.

59

(60)  Po UESZ ima Komisija izključno pristojnost za sprejemanje odločb (člen 21(2) in (3) UESZ). UESZ zajema vse vrste podjetij, vključno s kreditnimi institucijami, drugimi finančnimi institucijami in zavarovalnicami (glej na primer člen 5 UESZ).

60

(61)  Člen 11(6) UESZ („Zahteva po podatkih“). UESZ tudi določa, da Komisija deluje v tesni povezavi s pristojnimi organi držav članic, od katerih prejme pripombe in podatke (uvodna izjava 13 UESZ). Vzpostavljeni so učinkoviti sistemi izmenjave informacij med Komisijo in pristojnimi organi držav članic (uvodna izjava 14) in Komisija ima pravico zahtevati vse dodatne informacije (uvodna izjava 38).

61

(62)  Člen 17(1) in (2) UESZ.

62

(63)  Prvi pododstavek člena 21(4) UESZ.

63

(64)  Drugi pododstavek člena 21(4) UESZ.

64

(65)  Zadeva C-42/01 Portugalska republika proti Komisiji [2004] PSES I-6079, odstavka 58 in 59.

65

Portugalska republika

Komisiji

(66)  Odločba Komisije z dne 20. julija 1999 v zvezi s postopkom na podlagi člena 21 Uredbe Sveta 4064/89 z dne 21. decembra 1989 o nadzoru koncentracij podjetij (zadeva št. IV/M.1616 — BSCH/A Champalimaud), odstavek 67.

66

(67)  Zadeva 110/84 Commune de Hillegom proti Cornelis Hillenius [1985] PSES 3947, odstavek 27.

67

Commune de Hillegom

Cornelis Hillenius

(68)  Zadeva C-438/04 Mobistar SA proti IBPT [2006] PSES I-0000, odstavki 38 do 43.

68

Mobistar SA

IBPT

(69)  Zadeva 110/84 Commune de Hillegom proti Cornelis Hillenius, odstavek 20.

69

Commune de Hillegom

Cornelis Hillenius

(70)  Glej načelo 1 v dokumentu BCBS „Core principles methodology“ (sklicevanje že v opombi 9).

70

„Core principles methodology“

(71)  Predlagani spremenjeni drugi pododstavek člena 12(1) Bančne direktive.

71

(72)  Člena 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive2001/34/ES (UL L 390, 31.12.2004, str. 38). Člen 32(5) Direktive 2004/109/ES določa, da se člen 92 Direktive 2001/34/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. maja 2001 o sprejemu vrednostnih papirjev v uradno kotacijo na borzi in o informacijah, ki jih je treba objaviti v zvezi s temi vrednostnimi papirji (UL L 184, 6.7.2001, str. 1) (Direktiva, kakor je bila zadnjič spremenjena z Direktivo 2005/1/ES (UL L 79, 24.3.2005, str. 9)), prehodna določba, trenutno navedena v drugem pododstavku člena 12(1) Bančne direktive, črta z učinkom od 20. januarja 2007.

72

(73)  Prvi pododstavek predlaganega novega člena 19(1) Bančne direktive.

73

(74)  Člen 4 Bančne direktive.

74

(75)  Predlagani novi člen 19(6)(a) Bančne direktive.

75

---

PRILOGA

Predlagane spremembe besedila (1)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija
   (2) | Spremembe, ki jih predlaga ECB
   (3) |
| --- | --- |
| Sprememba 1
  Navedbe k predlagani direktivi
  Sprememba predlagane direktive |
| ob upoštevanju predloga Komisije [...],
  ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [...], | ob upoštevanju predloga Komisije [...],
  ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [...],

  ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke [...], |
| Utemeljitev — Glej odstavek 6.1 tega mnenja |
| Sprememba 2
  Uvodna izjava 3 k predlagani direktivi
  Sprememba predlagane direktive |
| (3) | Naloga pristojnih organov v nacionalnih in čezmejnih primerih bi morala biti, da ocenijo varno in skrbno poslovanje v okviru jasnih ocenjevalnih meril in postopkov. Zato je treba določiti merila za nadzorno oceno delničarjev in upravljanja v zvezi s predlagano pridobitvijo ali povečanjem kvalificiranega deleža ter jasen postopek za njihovo uporabo. Da se zagotovi skladnost, morajo biti ta merila v skladu z merili, ki se uporabljajo za delničarje in upravljanje v postopku pridobitve začetnega dovoljenja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija
   (2)

Spremembe, ki jih predlaga ECB
   (3)

Sprememba 1

Navedbe k predlagani direktivi

Sprememba predlagane direktive

ob upoštevanju predloga Komisije [...],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [...],

ob upoštevanju predloga Komisije [...],

ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora [...],

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke [...],

Utemeljitev — Glej odstavek 6.1 tega mnenja

Sprememba 2

Uvodna izjava 3 k predlagani direktivi

Sprememba predlagane direktive

(3)

Naloga pristojnih organov v nacionalnih in čezmejnih primerih bi morala biti, da ocenijo varno in skrbno poslovanje v okviru jasnih ocenjevalnih meril in postopkov. Zato je treba določiti merila za nadzorno oceno delničarjev in upravljanja v zvezi s predlagano pridobitvijo ali povečanjem kvalificiranega deleža ter jasen postopek za njihovo uporabo. Da se zagotovi skladnost, morajo biti ta merila v skladu z merili, ki se uporabljajo za delničarje in upravljanje v postopku pridobitve začetnega dovoljenja.

| (3) | Naloga pristojnih organov v nacionalnih in čezmejnih primerih bi morala biti, da ocenijo varno in skrbno poslovanje v okviru jasnih ocenjevalnih meril in postopkov. Zato je treba določiti merila za nadzorno oceno delničarjev in upravljanja v zvezi s predlagano pridobitvijo ali povečanjem kvalificiranega deleža ter jasen postopek za njihovo uporabo. Da se zagotovi skladnost, morajo biti ta merila v skladu z merili, ki se uporabljajo za delničarje in upravljanje v postopku pridobitve začetnega dovoljenja. Kar se tiče postopkov, bi morali biti roki sorazmerni s kompleksnostjo obravnavane predlagane pridobitve ali povečanja kvalificiranega deleža. |
| --- | --- |

(3)

Naloga pristojnih organov v nacionalnih in čezmejnih primerih bi morala biti, da ocenijo varno in skrbno poslovanje v okviru jasnih ocenjevalnih meril in postopkov. Zato je treba določiti merila za nadzorno oceno delničarjev in upravljanja v zvezi s predlagano pridobitvijo ali povečanjem kvalificiranega deleža ter jasen postopek za njihovo uporabo. Da se zagotovi skladnost, morajo biti ta merila v skladu z merili, ki se uporabljajo za delničarje in upravljanje v postopku pridobitve začetnega dovoljenja. Kar se tiče postopkov, bi morali biti roki sorazmerni s kompleksnostjo obravnavane predlagane pridobitve ali povečanja kvalificiranega deleža.

Utemeljitev — Glej odstavek 3.6 tega mnenja

Sprememba 3

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 4

[Vstavi se]

Direktiva 2006/48/ES se spremeni:

[...] V člen 4 se vstavi naslednja opredelitev pojma:

„predlagani pridobitelj“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo ali takšne osebe, ki delujejo usklajeno, ki so se odločile, da neposredno ali posredno pridobijo kvalificirani delež v kreditni instituciji ali da neposredno ali posredno dodatno povečajo takšen kvalificirani delež, kar bi povzročilo, da bi bil njihov delež glasovalnih pravic ali delež kapitala enak ali večji od 20, 30 ali 50 % ali takšen, da bi kreditna institucija postala njihova podrejena družba;

Utemeljitev — Glej odstavek 6.3 tega mnenja

Sprememba 4

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 4(11)

[Vstavi se]

Direktiva 2006/48/ES se spremeni:

[...]. Členu 4(11) se doda drugi pododstavek:

Za namene členov 12(1), 19, 20 in 21 se upoštevajo glasovalne pravice iz členov 9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Utemeljitev — Glej odstavek 6.2 tega mnenja

Sprememba 5

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19(6)

6.   Pristojni organi lahko ocenjevalno obdobje podaljšajo na 50 delovnih dni v naslednjih primerih:

| (a) | če za predlaganega pridobitelja velja zakonodaja zunaj Skupnosti in če so v zadevni tretji državi zakonske ovire za prenos potrebnih informacij; |
| --- | --- |

(a)

če za predlaganega pridobitelja velja zakonodaja zunaj Skupnosti in če so v zadevni tretji državi zakonske ovire za prenos potrebnih informacij;

| (b) | pri oceni v skladu s členom 143. |
| --- | --- |

(b)

pri oceni v skladu s členom 143.

6.   Pristojni organi lahko ocenjevalno obdobje podaljšajo na [...] delovnih dni v naslednjih primerih:

| (a) | če ima predlagani pridobitelj svoj sedež ali, če gre za fizično osebo, običajno prebivališče zunaj Skupnosti in če so v zadevni tretji državi ovire za prenos potrebnih informacij; |
| --- | --- |

(a)

če ima predlagani pridobitelj svoj sedež ali, če gre za fizično osebo, običajno prebivališče zunaj Skupnosti in če so v zadevni tretji državi ovire za prenos potrebnih informacij;

| (b) | pri oceni v skladu s členom 143; ali |
| --- | --- |

(b)

pri oceni v skladu s členom 143; ali

Utemeljitev — Glej odstavek 6.4 tega mnenja

Sprememba 6

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, novi člen 19(6)(c)

[Vstavi se]

| (c) | če pristojni organi štejejo, da je ocena kompleksne narave. |
| --- | --- |

(c)

Utemeljitev — Glej odstavek 3.6 tega mnenja

Sprememba 7

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19a(1)

1.   Pri ocenjevanju obvestila iz člena 19(1) in informacij iz člena 19(3) pristojni organi ob upoštevanju verjetnega vpliva predlaganega pridobitelja na kreditno institucijo ocenijo ustreznost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve po vseh naslednjih merilih: [...]

1.   Pri ocenjevanju obvestila iz člena 19(1) in informacij iz člena 19(3) pristojni organi, da bi
  zagotovili dobro in preudarno upravljanje kreditne institucije, v kateri se skuša pridobiti delež, ter ob upoštevanju verjetnega vpliva predlaganega pridobitelja na kreditno institucijo ocenijo ustreznost predlaganega pridobitelja in finančno trdnost predlagane pridobitve po vseh naslednjih merilih: [...]

Utemeljitev — Glej odstavek 2.2 tega mnenja

Sprememba 8

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19a(1)(a)

| (a) | ugled predlaganega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

ugled predlaganega pridobitelja;

| (a) | ugled in izkušnje predlaganega pridobitelja; |
| --- | --- |

(a)

ugled in izkušnje predlaganega pridobitelja;

Utemeljitev — Glej odstavek 2.7 tega mnenja — Pojasnilo meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja

Sprememba 9

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19a(1)(b)

| (b) | ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost kreditne institucije; |
| --- | --- |

(b)

ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve vodili dejavnost kreditne institucije;

| (b) | ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve dejansko vodili ali pomembno vplivali na dejavnost kreditne institucije; |
| --- | --- |

(b)

ugled in izkušnje vseh, ki bodo zaradi predlagane pridobitve dejansko vodili ali pomembno vplivali na dejavnost kreditne institucije;

Utemeljitev — Glej odstavek 2.7 tega mnenja — Pojasnilo meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja

Sprememba 10

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19a(1)(d)

| (d) | ali bo kreditna institucija po predlagani pridobitvi lahko izpolnila in naprej izpolnjevala svoje obveznosti iz te direktive in vsa veljavna sektorska pravila v smislu člena 2(7) Direktive 2002/87/ES,
  vključno zlasti z zahtevami iz členov 12(3) in 22 te di
  rektive; |
| --- | --- |

(d)

ali bo kreditna institucija po predlagani pridobitvi lahko izpolnila in naprej izpolnjevala svoje obveznosti iz te direktive in vsa veljavna sektorska pravila v smislu člena 2(7) Direktive 2002/87/ES,
  vključno zlasti z zahtevami iz členov 12(3) in 22 te di
  rektive;

| (d) | ali bo kreditna institucija, v kateri se skuša pridobiti delež, po predlagani pridobitvi lahko izpolnila in še naprej izpolnjevala veljavne zahteve varnega in skrbnega poslovanja iz te direktive oziroma drugih direktiv, zlasti direktiv 2000/46/ES, 2002/87/ES in 2006/49/ES; |
| --- | --- |

(d)

ali bo kreditna institucija, v kateri se skuša pridobiti delež, po predlagani pridobitvi lahko izpolnila in še naprej izpolnjevala veljavne zahteve varnega in skrbnega poslovanja iz te direktive oziroma drugih direktiv, zlasti direktiv 2000/46/ES, 2002/87/ES in 2006/49/ES;

Utemeljitev — Glej odstavek 2.7 tega mnenja — Pojasnilo meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja

Sprememba 11

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19a(1)(e)

| (e) | ali so razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje teroristov v smislu Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta ali za poskus tega ter da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za takšno ravnanje; |
| --- | --- |

(e)

ali so razlogi za utemeljen sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za pranje denarja ali financiranje teroristov v smislu Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta ali za poskus tega ter da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za takšno ravnanje;

| (e) | ali so utemeljeni razlogi za sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za izvršitev ali poskus pranja denarja ali financiranja teroristov v smislu Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta ali drugega hudega kaznivega dejanja ter da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za takšno ravnanje; |
| --- | --- |

(e)

ali so utemeljeni razlogi za sum, da gre ali je šlo v zvezi s predlagano pridobitvijo za izvršitev ali poskus pranja denarja ali financiranja teroristov v smislu Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta ali drugega hudega kaznivega dejanja ter da predlagana pridobitev lahko poveča tveganje za takšno ravnanje;

Utemeljitev — Glej odstavek 2.7 tega mnenja — Pojasnilo meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja

Sprememba 12

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, novi člen 19a(1)(f)

[Vstavi se]

| (f) | ali bi kreditna institucija, v kateri se skuša pridobiti delež, zaradi predlagane pridobitve postala del skupine, katere struktura bi bila dovolj pregledna, da bi omogočila učinkovit nadzor; |
| --- | --- |

(f)

Utemeljitev — Glej odstavek 2.4 tega mnenja

Sprememba 13

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, novi člen 19a(1)(g)

[Vstavi se]

| (g) | kadar ima predlagani pridobitelj sedež in je nadzorovan zunaj EU, ali je predlagani pridobitelj učinkovito nadzorovan v zadevni tretji državi in ali so pristojni organi te tretje države pripravljeni zadovoljivo sodelovati s pristojnimi organi, ki so izdali dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti delež; |
| --- | --- |

(g)

Utemeljitev — Glej odstavek 2.5 tega mnenja

Sprememba 14

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, novi člen 19a(1)(h)

[Vstavi se]

| (h) | ali je ureditev upravljanja družbe v kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti delež, dovolj trdna, da bi preprečila morebitne zastoje v postopkih odločanja v tej kreditni instituciji po predlagani pridobitvi; |
| --- | --- |

(h)

Utemeljitev — Glej odstavek 2.6 tega mnenja

Sprememba 15

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19a(2)

2.   Pristojni organi lahko nasprotujejo predlagani pridobitvi samo, če ugotovijo, da merila iz odstavka 1 niso izpolnjena, ali če so informacije, ki jih predloži predlagani pridobitelj, nepopolne.

2.   Pristojni organi lahko nasprotujejo predlagani pridobitvi samo, če niso prepričani, da so merila iz odstavka 1 izpolnjena, ali če so informacije, ki jih predloži predlagani pridobitelj, nepopolne.

Utemeljitev — Glej odstavek 2.3 tega mnenja

Sprememba 16

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19a(3)

3.   Države članice ne smejo določiti nobenih predhodnih pogojev glede obsega imetništva delnic, ki ga je treba pridobiti, niti ne smejo proučiti pridobitve v smislu gospodarskih potreb trga.

3.   Pristojni organi se lahko odločijo, da odobrijo predlagano pridobitev ali povečanje kvalificiranega deleža pod pogojem, da predlagani pridobitelj izpolni vse zaveze, ki jih je prevzel v razmerju do pristojnih organov glede izpolnjevanja meril, določenih zgoraj. Države članice ne smejo proučiti pridobitve v smislu gospodarskih potreb trga.

Utemeljitev — Glej odstavka 2.6 in 2.8 tega mnenja

Sprememba 17

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19b

Poleg členov 19 in 19a in če ni drugače določeno,
  velja za oceno pridobitve v skladu s členom 19a(1) člen 129(3),
  če je predlagani pridobitelj:

[...] (3) fizična ali pravna oseba, ki nadzoruje kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko družbo ali družbo za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici.

Poleg členov 19 in 19a in če ni drugače določeno, se mora pristojni organ, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti predlagani delež, posvetovati s pristojnim organom predlaganega pridobitelja, če je predlagani pridobitelj:

[...] (3) fizična ali pravna oseba, ki nadzoruje kreditno institucijo, zavarovalnico, pozavarovalnico, investicijsko družbo ali družbo za upravljanje KNPVP, ki je pridobila dovoljenje v drugi državi članici.

Pristojni organi morajo med seboj tesno sodelovati. Drug drugemu zagotavljajo informacije, ki so bistvene ali pomembne za oceno varnega in skrbnega poslovanja pri predlagani pridobitvi.

Pri odločitvi pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti predlagani delež, se upoštevajo vsa stališča ali pridržki, ki jih je izrazil pristojni organ pridobitelja.

Utemeljitev — Glej odstavek 4 tega mnenja

Sprememba 18

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 19c

1.   Komisija lahko od pristojnih organov zahteva, da ji takoj pošljejo kopije dokumentov, na katerih so utemeljili svojo oceno v zvezi s členi 19, 19a in 19b, ter razloge, ki so jih navedli predlaganemu pridobitelju.

[...]

1.   Komisija lahko od pristojnih organov zahteva, da ji takoj pošljejo kopije dokumentov, na katerih so utemeljili svojo oceno v zvezi s členi 19, 19a in 19b, ter razloge, ki so jih navedli predlaganemu pridobitelju, v primerih, ko:

| (a) | se pristojni organ po opravljeni oceni odloči, da bo nasprotoval predlagani pridobitvi, in Komisija prejme uradno pritožbo predlaganega pridobitelja; ali |
| --- | --- |

(a)

se pristojni organ po opravljeni oceni odloči, da bo nasprotoval predlagani pridobitvi, in Komisija prejme uradno pritožbo predlaganega pridobitelja; ali

| (b) | obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je pristojni organ očitno napačno uporabil merila ali postopke za oceno skrbnega in varnega poslovanja. |
| --- | --- |

(b)

obstajajo utemeljeni razlogi za sum, da je pristojni organ očitno napačno uporabil merila ali postopke za oceno skrbnega in varnega poslovanja.

[...]

Utemeljitev — Glej odstavek 5 tega mnenja

Sprememba 19

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 21(3)

Člen 21(3) Direktive 2006/48/ES (4)

(3)   Pri ugotavljanju kvalificiranega deleža in drugih stopenj deleža iz tega člena, se upoštevajo glasovalne pravice iz člena 92 Direktive 2001/34/ES.

Direktiva 2006/48/ES se spremeni (5):

[...] Člen 21(3) se nadomesti z naslednjim:

(3)   Pri ugotavljanju kvalificiranega deleža in drugih stopenj deleža iz tega člena se upoštevajo glasovalne pravice iz členov
  9 in 10 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Utemeljitev — Glej odstavek 6.2 tega mnenja

Sprememba 20

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 129

Direktiva 2006/48/ES se spremeni:

| 5. | V č
  lenu 129 se doda naslednji odstavek 3:

  „3.   Pri oceni v skladu s členom 19a(1) se mora pristojni organ, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti delež, posvetovati s pristojnim organom predlaganega pridobitelja.


  Pri odločitvi pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti predlagani delež, se upoštevajo vsa stališča ali pridržki, ki jih je izrazil pristojni organ pridobitelja.“ |
| --- | --- |

5.

„3.   Pri oceni v skladu s členom 19a(1) se mora pristojni organ, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti delež, posvetovati s pristojnim organom predlaganega pridobitelja.

Pri odločitvi pristojnega organa, ki je izdal dovoljenje kreditni instituciji, v kateri se skuša pridobiti predlagani delež, se upoštevajo vsa stališča ali pridržki, ki jih je izrazil pristojni organ pridobitelja.“

[Se črta]

Utemeljitev — Glej odstavek 4 tega mnenja

Sprememba 21

Člen 5 predlagane direktive

Sprememba Direktive 2006/48/ES, člen 150(2)(f)

| (f) | podroben seznam in pojasnila meril iz člena 19a(1), zato da se upošteva prihodnji razvoj dogodkov in zagotovi enotna uporaba te directive. |
| --- | --- |

(f)

podroben seznam in pojasnila meril iz člena 19a(1), zato da se upošteva prihodnji razvoj dogodkov in zagotovi enotna uporaba te directive.

| (f) | navedba oblike, strukture, vsebine in postopkov za:







  — | obvestilo, ki se zahteva od predlaganih pridobiteljev po členu 19(1); |
| --- | --- | --- |

(f)

navedba oblike, strukture, vsebine in postopkov za:

—

obvestilo, ki se zahteva od predlaganih pridobiteljev po členu 19(1);

| — | pisno potrdilo o prejemu, prejeto od pristojnih organov po členu 19(2); in |
| --- | --- |

—

pisno potrdilo o prejemu, prejeto od pristojnih organov po členu 19(2); in

| — | seznam iz prvega pododstavka člena 19a(4), ki vsebuje informacije, potrebne za izvedbo nadzorne ocene po členu 19a(1); |
| --- | --- |

—

seznam iz prvega pododstavka člena 19a(4), ki vsebuje informacije, potrebne za izvedbo nadzorne ocene po členu 19a(1);

| (g) | pojasnilo pojma „oseb, ki delujejo usklajeno“ iz člena 19(1); |
| --- | --- |

(g)

pojasnilo pojma „oseb, ki delujejo usklajeno“ iz člena 19(1);

| (h) | pojasnilo kriterijev, po katerih lahko pristojni organi presojajo, ali predlagana pridobitev ali povečanje deleža po členu 19(1) predstavlja kompleksen primer v smislu člena 19(6)(c); |
| --- | --- |

(h)

pojasnilo kriterijev, po katerih lahko pristojni organi presojajo, ali predlagana pridobitev ali povečanje deleža po členu 19(1) predstavlja kompleksen primer v smislu člena 19(6)(c);

| (i) | podroben seznam in pojasnila meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja iz člena 19a(1); ali |
| --- | --- |

(i)

podroben seznam in pojasnila meril za oceno varnega in skrbnega poslovanja iz člena 19a(1); ali

| (j) | podroben opis in pojasnilo vrste zavez iz člena 19a(3), ki jih predlagani pridobitelji lahko prevzamejo v razmerju do pristojnih organov. |
| --- | --- |

(j)

podroben opis in pojasnilo vrste zavez iz člena 19a(3), ki jih predlagani pridobitelji lahko prevzamejo v razmerju do pristojnih organov.

Utemeljitev — Glej odstavke 2.8, 3.5, 3.6 in 6.3 tega mnenja

Sprememba 22

Člen 6a predlagane direktive (novi)

Pregled

[Vstavi se]

Člen 6a

Pregled

Komisija bo v sodelovanju z državami članicami do [...] pregledala uporabo te direktive in poročala o tem ter predložila svoje poročilo Parlamentu in Svetu skupaj z morebitnimi ustreznimi predlogi.

Utemeljitev — Glej odstavek 6.5 tega mnenja

Sprememba 23

Člen 6 (1) predlagane direktive

Prenos

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive]. [...]

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do [dvanajst mesecev po začetku veljavnosti te direktive]. [...]

Utemeljitev — Glej odstavek 6.5 tega mnenja

Sprememba 24

Člen 7 predlagane direktive (novi)

Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

1.   Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Ocena varnega in skrbnega poslovanja, opravljena v zvezi s predlagano pridobitvijo ali povečanjem kvalificiranega deleža, za katero je bilo obvestilo iz člena 19(1) predloženo pristojnim organom pred uveljavitvijo zakonov in drugih predpisov, potrebnih za uskladitev s to direktivo, se izvede v skladu z nacionalnimi zakoni držav članic, ki so veljali v času obvestila.

Utemeljitev — Glej odstavek 6.5 tega mnenja

---

(1)  Predlagane spremembe besedila v tej prilogi temeljijo na besedilu predlagane direktive in so omejene na spremembe, ki odražajo predloge ECB v tem mnenju. Predlagane spremembe besedila spreminjajo nekatere določbe predlagane direktive, zlasti pa člen 5, ki uvaja spremembe Bančne direktive. Predlogi naj se smiselno uporabijo v drugih direktivah Skupnosti, ki jih spreminja predlagana direktiva.

(2)  Prečrtani tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila.

(3)  Krepki tisk v besedilu členov označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila.

(4)  Prečrtano besedilo tukaj označuje, kje ECB predlaga črtanje besedila iz sedanjega člena 21(3) Bančne direktive.

(5)  Krepki tisk tukaj označuje, kje ECB predlaga vstavitev novega besedila v sedanji člen 21(3) Bančne direktive.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/17

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4426 — Sabic/Huntsman Petrochemicals UK)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 27/02)

Dne 20. decembra 2006 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij. |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij.

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4426. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32006M4426. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/17 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/17

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4519 — Lagardère/Sportfive)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 27/03)

Dne 18. januarja 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4519. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4519. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/18 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/18

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Št. primera COMP/M.4415 — Motorola/Symbol)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 27/04)

Dne 8. januarja 2007 je Komisija odločila, da ne bo nasprotovala navedeni priglašeni koncentraciji, in jo razglaša za združljivo s skupnim trgom. Ta odločba je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004. Celotno besedilo te odločbe je na razpolago le v angleščini in bo objavljeno potem, ko bo očiščeno morebitnih poslovnih skrivnosti. Dostopno bo:

| — | na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij, |
| --- | --- |

—

na spletni strani Konkurenca portala Europa (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Spletna stran vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločb o združitvah, vključno z indeksi podjetij, opravilnih številk primerov, datumov odločb ter področij,

| — | v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4415. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu) |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletni strani EUR-Lex pod dokumentno številko 32007M4415. EUR-Lex je spletni portal za evropsko pravo. (http://eur-lex.europa.eu)

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ IN ORGANOV EVROPSKE UNIJE

Komisija

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/19 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/19

---

Menjalni tečaji eura (1)

6. februarja 2007

(2007/C 27/05)

1 euro=

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,2955 |
| JPY | japonski jen | 155,56 |
| DKK | danska krona | 7,4538 |
| GBP | funt šterling | 0,65780 |
| SEK | švedska krona | 9,1365 |
| CHF | švicarski frank | 1,6100 |
| ISK | islandska krona | 88,45 |
| NOK | norveška krona | 8,1120 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CYP | ciprski funt | 0,5791 |
| CZK | češka krona | 28,125 |
| EEK | estonska krona | 15,6466 |
| HUF | madžarski forint | 252,48 |
| LTL | litovski litas | 3,4528 |
| LVL | latvijski lats | 0,6964 |
| MTL | malteška lira | 0,4293 |
| PLN | poljski zlot | 3,8643 |
| RON | romunski leu | 3,3678 |
| SKK | slovaška krona | 34,527 |
| TRY | turška lira | 1,8115 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6674 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5322 |
| HKD | hongkonški dolar | 10,1163 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,8998 |
| SGD | singapurski dolar | 1,9858 |
| KRW | južnokorejski won | 1 208,64 |
| ZAR | južnoafriški rand | 9,3153 |
| CNY | kitajski juan | 10,0473 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,3880 |
| IDR | indonezijska rupija | 11 729,46 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5291 |
| PHP | filipinski peso | 62,832 |
| RUB | ruski rubelj | 34,3600 |
| THB | tajski bat | 44,330 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,2955

JPY

japonski jen

155,56

DKK

danska krona

7,4538

GBP

funt šterling

0,65780

SEK

švedska krona

9,1365

CHF

švicarski frank

1,6100

ISK

islandska krona

88,45

NOK

norveška krona

8,1120

BGN

lev

1,9558

CYP

ciprski funt

0,5791

CZK

češka krona

28,125

EEK

estonska krona

15,6466

HUF

madžarski forint

252,48

LTL

litovski litas

3,4528

LVL

latvijski lats

0,6964

MTL

malteška lira

0,4293

PLN

poljski zlot

3,8643

RON

romunski leu

3,3678

SKK

slovaška krona

34,527

TRY

turška lira

1,8115

AUD

avstralski dolar

1,6674

CAD

kanadski dolar

1,5322

HKD

hongkonški dolar

10,1163

NZD

novozelandski dolar

1,8998

SGD

singapurski dolar

1,9858

KRW

južnokorejski won

1 208,64

ZAR

južnoafriški rand

9,3153

CNY

kitajski juan

10,0473

HRK

hrvaška kuna

7,3880

IDR

indonezijska rupija

11 729,46

MYR

malezijski ringit

4,5291

PHP

filipinski peso

62,832

RUB

ruski rubelj

34,3600

THB

tajski bat

44,330

---

(1)

Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/20

---

Obvestilo Komisije v zvezi z začetkom uporabe protokolov o pravilih glede porekla, ki določajo diagonalno kumulacijo med Skupnostjo, Alžirijo, Egiptom, Ferskimi otoki, Islandijo, Izraelom, Jordanijo, Libanonom, Marokom, Norveško, Švico (vključno z Lihtenštajnom), Sirijo, Tunizijo, Turčijo ter Zahodnim bregom in Gazo

(2007/C 27/06)

Kot dodatek obvestilu Komisije, objavljenem v UL C 220 z dne 13. septembra 2006, obveščamo gospodarske subjekte in carinske organe, da se je protokol o pravilih glede porekla, ki določa diagonalno kumulacijo med Bolgarijo in Izraelom, uporabljal od 1. aprila do 31. decembra 2006 in protokol o pravilih glede porekla, ki določa diagonalno kumulacijo med Bolgarijo in Evropsko unijo, od 1. do 31. decembra 2006.

---

Evropski varuh človekovih pravic Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/21 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/21

---

MEMORANDUM O SOGLASJU

med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov

(2007/C 27/07)

Delovni dogovor za konstruktivno sodelovanje

1.   Ozadje in cilji tega memoranduma o soglasju

Evropski varuh človekovih pravic od leta 1995 preiskuje primere nepravilnosti v dejavnostih institucij ali organov Skupnosti, razen v sodnih postopkih pred Evropskim sodiščem in Sodiščem prve stopnje. Evropski varuh človekovih pravic lahko primere preiskuje na lastno pobudo ali na podlagi pritožbe fizične ali pravne osebe.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov od leta 2004 opravlja svojo nalogo spremljanja in zagotavljanja, da institucije in organi Skupnosti pri obdelavi osebnih podatkov spoštujejo temeljne pravice in svoboščine fizičnih oseb, zlasti njihovo pravico do zasebnosti. Evropski nadzornik za varstvo podatkov je pooblaščen za preiskovanje primerov na podlagi lastne pobude ali pritožbe posameznika, katerega zadevajo podatki.

Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov na podlagi svojih dosedanjih izkušenj in sodelovanja menita, da bi bilo koristno skleniti dogovor glede primerov, ki sprožijo ali bi lahko sprožili pritožbe pred obema organoma. Namen tega memoranduma o soglasju je skleniti prilagodljiv delovni dogovor, da bi se izognilo nepotrebnemu podvajanja postopkov in, kolikor je mogoče, različnim razlagam v teh primerih.

Skupni cilj Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov je najbolje izkoristiti sredstva Skupnosti in podpreti usklajen pristop k pravnim in upravnim vidikom varstva podatkov, s čimer se spodbuja pravice in interese državljanov in pritožnikov. Ta memorandum zagotavlja podlago za konstruktivno sodelovanje pri doseganju navedenega cilja. Njegov cilj ni ustvariti zakonske pravice ali obveznosti.

Ta memorandum ne zadeva pooblastil Evropskega varuha človekovih pravic in Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, da preiskujeta primere v zvezi z dejavnostmi drug drugega.

2.   V smeri konstruktivnega sodelovanja: delovni dogovor

Ta memorandum o soglasju temelji na naslednjih točkah dogovora med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov:

| I. | Pojem nepravilnosti vključuje neupoštevanje prava Skupnosti o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

I.

Pojem nepravilnosti vključuje neupoštevanje prava Skupnosti o varstvu podatkov.

| II. | Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima posebno strokovno znanje na področju varstva podatkov in je poseben organ, ki nadzoruje institucije in organe Skupnosti pri njihovem upoštevanju prava Skupnosti o varstvu podatkov. |
| --- | --- |

II.

Evropski nadzornik za varstvo podatkov ima posebno strokovno znanje na področju varstva podatkov in je poseben organ, ki nadzoruje institucije in organe Skupnosti pri njihovem upoštevanju prava Skupnosti o varstvu podatkov.

| III. | Kadar bi pritožbo lahko obravnavala tako Evropski varuh človekovih pravic kot tudi Evropski nadzornik za varstvo podatkov, lahko pritožniki izberejo, kateremu organu bodo naslovili svojo pritožbo, pri čemer morajo dobiti zadostne informacije na podlagi katerih se odločijo. |
| --- | --- |

III.

Kadar bi pritožbo lahko obravnavala tako Evropski varuh človekovih pravic kot tudi Evropski nadzornik za varstvo podatkov, lahko pritožniki izberejo, kateremu organu bodo naslovili svojo pritožbo, pri čemer morajo dobiti zadostne informacije na podlagi katerih se odločijo.

| IV. | V največji možni meri se je treba izogniti nepotrebnemu podvajanju postopkov. |
| --- | --- |

IV.

V največji možni meri se je treba izogniti nepotrebnemu podvajanju postopkov.

| V. | V največji možni meri se je treba izogniti različnim pristopom k pravnim in upravnim vidikom varstva podatkov. |
| --- | --- |

V.

V največji možni meri se je treba izogniti različnim pristopom k pravnim in upravnim vidikom varstva podatkov.

| VI. | Pri izmenjavi informacij med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov je treba spoštovati pravila zaupnosti, ki veljajo za njune dejavnosti. |
| --- | --- |

VI.

Pri izmenjavi informacij med Evropskim varuhom človekovih pravic in Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov je treba spoštovati pravila zaupnosti, ki veljajo za njune dejavnosti.

Na podlagi navedenih točk in izkušenj, pridobljenih z dosedanjim sodelovanjem, sta Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov sprejela naslednji delovni dogovor.

A.   Informacije pritožniku ob vložitvi pritožbe

| — | Evropski varuh človekovih pravic namerava pritožnike, kadar je primerno, obveščati o posebnem strokovnem znanju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov iz točke II ter o pogojih, pod katerimi se lahko vloži pritožba pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani institucij in organov Skupnosti. |
| --- | --- |

—

Evropski varuh človekovih pravic namerava pritožnike, kadar je primerno, obveščati o posebnem strokovnem znanju Evropskega nadzornika za varstvo podatkov iz točke II ter o pogojih, pod katerimi se lahko vloži pritožba pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov v zvezi z obdelavo osebnih podatkov s strani institucij in organov Skupnosti.

| — | Prej navedene informacije bodo posredovane zlasti kadar se pritožba, na podlagi katere bi Evropski varuh človekovih pravic lahko pričel preiskavo, nanaša izključno ali predvsem na varstvo podatkov, da bi tako pritožniku omogočil, da se odloči, ali želi pritožbo raje nasloviti na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov še preden Evropski varuh človekovih pravic prične preiskavo. |
| --- | --- |

—

Prej navedene informacije bodo posredovane zlasti kadar se pritožba, na podlagi katere bi Evropski varuh človekovih pravic lahko pričel preiskavo, nanaša izključno ali predvsem na varstvo podatkov, da bi tako pritožniku omogočil, da se odloči, ali želi pritožbo raje nasloviti na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov še preden Evropski varuh človekovih pravic prične preiskavo.

| — | V takih primerih namerava Evropski varuh človekovih pravic pritožniku svetovati o možnosti za vložitev pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Evropski varuh človekovih pravic bo omogočil tudi prenos takšne pritožbe na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, če bo tako še pred začetkom preiskave zahteval pritožnik. |
| --- | --- |

—

V takih primerih namerava Evropski varuh človekovih pravic pritožniku svetovati o možnosti za vložitev pritožbe pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov. Evropski varuh človekovih pravic bo omogočil tudi prenos takšne pritožbe na Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, če bo tako še pred začetkom preiskave zahteval pritožnik.

| — | Evropski nadzornik za varstvo podatkov namerava pritožnike, kadar je primerno, obvestiti, da lahko pritožbe v zvezi z nepravilnostmi v dejavnostih institucij in organov Skupnosti vložijo pri Evropskemu varuhu človekovih pravic. |
| --- | --- |

—

Evropski nadzornik za varstvo podatkov namerava pritožnike, kadar je primerno, obvestiti, da lahko pritožbe v zvezi z nepravilnostmi v dejavnostih institucij in organov Skupnosti vložijo pri Evropskemu varuhu človekovih pravic.

| — | Kadar se mu bo to zdelo primerno, si bo Evropski nadzornik za varstvo podatkov prizadeval omogočiti prenos pritožb na Evropskega varuha človekovih pravic, če bo to zahteval pritožnik. |
| --- | --- |

—

Kadar se mu bo to zdelo primerno, si bo Evropski nadzornik za varstvo podatkov prizadeval omogočiti prenos pritožb na Evropskega varuha človekovih pravic, če bo to zahteval pritožnik.

| — | Oba organa bosta, kadar bo to primerno, pritožnike obvestila, da lahko informacije v zvezi s primerom posredujeta drugemu organu. |
| --- | --- |

—

Oba organa bosta, kadar bo to primerno, pritožnike obvestila, da lahko informacije v zvezi s primerom posredujeta drugemu organu.

B.   Izognitev podvajanju postopkov

| — | Noben od organov ne bo pričel preiskave, če isto pritožbo obravnava ali jo je obravnaval drugi organ, razen če pritožnik predloži nove ključne dokaze, potem ko je eden od obeh organov že opravil preiskavo. Oba organa se nameravata medsebojno obveščati, kadar bosta na podlagi tega razloga zavrnila preiskavo primera, in sta si pripravljena posredovala informacije za lažje sprejemanje odločitev v zvezi s tem. |
| --- | --- |

—

Noben od organov ne bo pričel preiskave, če isto pritožbo obravnava ali jo je obravnaval drugi organ, razen če pritožnik predloži nove ključne dokaze, potem ko je eden od obeh organov že opravil preiskavo. Oba organa se nameravata medsebojno obveščati, kadar bosta na podlagi tega razloga zavrnila preiskavo primera, in sta si pripravljena posredovala informacije za lažje sprejemanje odločitev v zvezi s tem.

| — | Evropski varuh človekovih pravic namerava Evropskega nadzornika za varstvo podatkov vedno obvestiti o začetku preiskave, ki vključuje problem v zvezi z varstvom podatkov. Kadar Evropski nadzornik za varstvo podatkov že preiskuje primer, oba organa želita, da se v takšnih primerih dogovorita, kako se izogniti nepotrebnemu podvajanju postopka in različnim razlagam. |
| --- | --- |

—

Evropski varuh človekovih pravic namerava Evropskega nadzornika za varstvo podatkov vedno obvestiti o začetku preiskave, ki vključuje problem v zvezi z varstvom podatkov. Kadar Evropski nadzornik za varstvo podatkov že preiskuje primer, oba organa želita, da se v takšnih primerih dogovorita, kako se izogniti nepotrebnemu podvajanju postopka in različnim razlagam.

| — | Če Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotovita, da obravnavata pritožbe, ki izhajajo iz istih dejanskih okoliščin, se bosta poskušala o tem medsebojno obveščati. |
| --- | --- |

—

Če Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov ugotovita, da obravnavata pritožbe, ki izhajajo iz istih dejanskih okoliščin, se bosta poskušala o tem medsebojno obveščati.

C.   Izognitev različnim razlagam

| — | V primerih, v katerih besedilo Uredbe št. 45/2001 (1) in obstoječa sodna praksa Sodišča Evropske skupnosti dopuščata različna mnenja v zvezi s pravilno razlago in uporabo predpisov o varstvu podatkov, se bo Evropski varuh človekovih pravic posvetoval z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, razen če so stališča slednjega v zvezi z določenim vprašanjem že znana. Evropski nadzornik za varstvo podatkov namerava odgovoril v zahtevanem roku. Ko bo Evropski varuh človekovih pravic odločal o primeru, bo upošteval odgovor Evropskega nadzornika za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

V primerih, v katerih besedilo Uredbe št. 45/2001 (1) in obstoječa sodna praksa Sodišča Evropske skupnosti dopuščata različna mnenja v zvezi s pravilno razlago in uporabo predpisov o varstvu podatkov, se bo Evropski varuh človekovih pravic posvetoval z Evropskim nadzornikom za varstvo podatkov, razen če so stališča slednjega v zvezi z določenim vprašanjem že znana. Evropski nadzornik za varstvo podatkov namerava odgovoril v zahtevanem roku. Ko bo Evropski varuh človekovih pravic odločal o primeru, bo upošteval odgovor Evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

| — | Evropski varuh človekovih pravic namerava Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvestil o ugotovitvah iz svojih preiskav, če te zadevajo pomembna vprašanja glede varstva podatkov. |
| --- | --- |

—

Evropski varuh človekovih pravic namerava Evropskega nadzornika za varstvo podatkov obvestil o ugotovitvah iz svojih preiskav, če te zadevajo pomembna vprašanja glede varstva podatkov.

| — | Evropski nadzornika za varstvo podatkov namerava Evropskega varuh človekovih pravic obvestiti o ugotovitvah iz svojih raziskav, če meni, da te utegnejo biti pomembne za Evropskega varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

—

Evropski nadzornika za varstvo podatkov namerava Evropskega varuh človekovih pravic obvestiti o ugotovitvah iz svojih raziskav, če meni, da te utegnejo biti pomembne za Evropskega varuha človekovih pravic.

D.   Dostop do dokumentov in informacij

| — | Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov v zvezi z možnimi vidiki varstva podatkov v pritožbah, ki zadevajo dostop do dokumentov in informacij, upoštevata naslednje: |
| --- | --- |

—

Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov v zvezi z možnimi vidiki varstva podatkov v pritožbah, ki zadevajo dostop do dokumentov in informacij, upoštevata naslednje:

| — | Uredba št. 45/2001 vsakemu posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, zagotavlja določene pravice za dostop do teh podatkov (2). Za obravnavanje pritožb posameznikov, na katere se nanašajo podatki, v zvezi z neizpolnjevanjem dolžnosti za zagotavljanje teh pravic je pristojen Evropski nadzornik za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

—

Uredba št. 45/2001 vsakemu posamezniku, na katerega se nanašajo podatki, zagotavlja določene pravice za dostop do teh podatkov (2). Za obravnavanje pritožb posameznikov, na katere se nanašajo podatki, v zvezi z neizpolnjevanjem dolžnosti za zagotavljanje teh pravic je pristojen Evropski nadzornik za varstvo podatkov.

| — | Primeri v zvezi z zavrnitvijo dostopa do informacij o drugi osebi, ali primeri v zvezi z dostopom pritožnika do informacij ali dokumentov povezanih z njim, ki ne temeljijo na Uredbi št. 45/2001 (kot so primeri v zvezi z zavrnitvijo zahtevka na podlagi Uredbe št. 1049/2001 (3)), spadajo v pristojnost Evropskega varuha človekovih pravic. V slednjih primerih bo Evropski varuh človekovih pravic obvestil pritožnika o pravicah na podlagi Uredbe št. 45/2001, če bi to utegnilo bili koristno. |
| --- | --- |

—

Primeri v zvezi z zavrnitvijo dostopa do informacij o drugi osebi, ali primeri v zvezi z dostopom pritožnika do informacij ali dokumentov povezanih z njim, ki ne temeljijo na Uredbi št. 45/2001 (kot so primeri v zvezi z zavrnitvijo zahtevka na podlagi Uredbe št. 1049/2001 (3)), spadajo v pristojnost Evropskega varuha človekovih pravic. V slednjih primerih bo Evropski varuh človekovih pravic obvestil pritožnika o pravicah na podlagi Uredbe št. 45/2001, če bi to utegnilo bili koristno.

| — | Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov izjavljata, da prej navedeni deli A, B in C veljajo tudi za pritožbe v zvezi z dostopom do dokumentov in informacij. |
| --- | --- |

—

Evropski varuh človekovih pravic in Evropski nadzornik za varstvo podatkov izjavljata, da prej navedeni deli A, B in C veljajo tudi za pritožbe v zvezi z dostopom do dokumentov in informacij.

E.   Izvajanje

| — | Oba organa razglašata svojo namero, da se redno srečata, vsaj enkrat na leto, da bi izmenjala stališča o praktičnem izvajanju delovnega dogovora iz tega memoranduma in razpravljala o možnih izboljšavah. |
| --- | --- |

—

Oba organa razglašata svojo namero, da se redno srečata, vsaj enkrat na leto, da bi izmenjala stališča o praktičnem izvajanju delovnega dogovora iz tega memoranduma in razpravljala o možnih izboljšavah.

V Bruselju, 30. novembra 2006.

P. Nikiforos DIAMANDOUROS

Evropski varuh človekovih pravic

Peter HUSTINX

Evropski nadzornik za varstvo podatkov

---

(1)  Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov, UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

1

(2)  Člen 13.

2

(3)  Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

3

---

INFORMACIJE DRŽAV ČLANIC

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/24 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/24

---

Podatki, ki jih predložijo države članice o državni pomoči, dodeljeni na podlagi Uredbe Komisije (ES) št. 70/2001 z dne 12. januarja 2001 o uporabi členov 87 in 88 Pogodbe ES pri pomoči za majhna in srednje velika podjetja

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 27/08)

| Številka pomoči | XS 125/05 |
| --- | --- |
| Država članica | Republika Poljska |
| Regija | Północno-zachodni |
| Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč | Družba za hotelske in turistične storitve „Hotel-Tur Szczecin“ sp. Z o.o. |
| Pravna podlaga | Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz. U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn.zm.) art. 52 ust. 3 i 4 w związku z art. 54 ust. 1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz. U. 130/1997 poz. 855) § 8 ust. 1 |
| Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju | Shema pomoči | Skupni letni znesek | |
| Zavarovana posojila | |
| Individualna pomoč | Skupni znesek pomoči | 0,128546 mio EUR (1) |
| Zavarovana posojila | |
| Največja intenzivnost pomoči | V skladu s členoma 4(2)–(6) in 5 Uredbe | Da |
| Datum začetka izvajanja | 10.6.2005 |
| Trajanje sheme ali individualne pomoči | Do 30.6.2011 |
| Cilj pomoči | Pomoč za MSP | Da |
| Zadevni gospodarski sektorji | Pomoč, omejena na posebne sektorje | Da |
| Druge storitve | Da |
| Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč | Minister Skarbu Państwa |
| Ul. Krucza 36/Wspólna 6 |
| PL-00-522 Warszawa |

Številka pomoči

XS 125/05

Država članica

Republika Poljska

Regija

Północno-zachodni

Naziv sheme pomoči ali ime podjetja, ki prejme individualno pomoč

Družba za hotelske in turistične storitve „Hotel-Tur Szczecin“ sp. Z o.o.

Pravna podlaga

Ustawa z dnia 30 sierpnia 1996 r. o komercjalizacji i prywatyzacji (Dz. U. nr 171/2002, poz. 1397, z późn.zm.) art. 52 ust. 3 i 4 w związku z art. 54 ust. 1; Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 16 października 1997 r. w sprawie szczegółowych zasad ustalania należności za korzystanie z przedsiębiorstwa, sposobu zabezpieczenia nie spłaconej części należności oraz warunków oprocentowania nie spłaconej należności (Dz. U. 130/1997 poz. 855) § 8 ust. 1

Načrtovani letni izdatki po shemi ali skupni znesek individualne pomoči, dodeljene podjetju

Shema pomoči

Skupni letni znesek

Zavarovana posojila

Individualna pomoč

Skupni znesek pomoči

0,128546 mio EUR (1)

Zavarovana posojila

Največja intenzivnost pomoči

V skladu s členoma 4(2)–(6) in 5 Uredbe

Da

Datum začetka izvajanja

10.6.2005

Trajanje sheme ali individualne pomoči

Do 30.6.2011

Cilj pomoči

Pomoč za MSP

Da

Zadevni gospodarski sektorji

Pomoč, omejena na posebne sektorje

Da

Druge storitve

Da

Naziv in naslov organa, ki dodeli pomoč

Minister Skarbu Państwa

Ul. Krucza 36/Wspólna 6

PL-00-522 Warszawa

Individualne pomoči v visokih zneskih

V skladu s členom 6 Uredbe

Da

---

(1)  Znesek pomoči, dodeljene podjetju, izražen kot bruto ekvivalent dotacije.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM KONKURENČNE POLITIKE

Komisija

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/25 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/25

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG)

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 27/09)

| 1. | Komisija je 30. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Mahle GmbH („Mahle“, Nemčija) z nakupom sredstev pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Dana Corporation's Engines Product Group („Dana EPG“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 30. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 in po predložitvi v skladu s členom 4(5) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Mahle GmbH („Mahle“, Nemčija) z nakupom sredstev pridobi nadzor nad celotnim podjetjem Dana Corporation's Engines Product Group („Dana EPG“, ZDA) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Mahle: industrija vozil in motorjev; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Mahle: industrija vozil in motorjev;

| — | za DANA EPG: industrija vozil in motorjev. |
| --- | --- |

—

za DANA EPG: industrija vozil in motorjev.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4456 — Mahle/Dana EPG na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/26 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/26

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 27/10)

| 1. | Komisija je 30. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgepoint Capital Group Limited („Bridgepoint“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem First Optical Holding GmbH („Rodenstock“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 30. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Bridgepoint Capital Group Limited („Bridgepoint“, Združeno kraljestvo) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem First Optical Holding GmbH („Rodenstock“, Nemčija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za Bridgepoint: zasebni investicijski sklad, dejaven zlasti na področju maloprodaje optičnih izdelkov; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za Bridgepoint: zasebni investicijski sklad, dejaven zlasti na področju maloprodaje optičnih izdelkov;

| — | za Rodenstock: razvoj, proizvodnja ter prodaja stekel in okvirov za očala. |
| --- | --- |

—

za Rodenstock: razvoj, proizvodnja ter prodaja stekel in okvirov za očala.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J 70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4541 — Bridgepoint/Rodenstock na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J 70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---

| 7.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 27/27 |
| --- | --- | --- | --- |

7.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 27/27

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva št. COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2007/C 27/11)

| 1. | Komisija je 29. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Cerberus Group („Cerberus“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft („BAWAG“, Avstrija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta. |
| --- | --- |

1.

Komisija je 29. januarja 2007 prejela priglasitev predlagane koncentracije v skladu s členom 4 Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1), s katero podjetje Cerberus Group („Cerberus“, ZDA) z nakupom delnic pridobi nadzor nad celotnim podjetjem BAWAG P.S.K. Bank für Arbeit und Wirtschaft und Österreichische Postsparkasse Aktiengesellschaft („BAWAG“, Avstrija) v smislu člena 3(1)(b) Uredbe Sveta.

| 2. | Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:






  — | za podjetje Cerberus: sklad zasebnega kapitala; |
| --- | --- | --- |

2.

Poslovne dejavnosti zadevnih podjetij so:

—

za podjetje Cerberus: sklad zasebnega kapitala;

| — | za podjetje BAWAG P.S.K.: bančništvo, storitve lizinga in zavarovalništvo. |
| --- | --- |

—

za podjetje BAWAG P.S.K.: bančništvo, storitve lizinga in zavarovalništvo.

| 3. | Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu. |
| --- | --- |

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi priglašena transakcija lahko spadala v področje uporabe Uredbe (ES) št. 139/2004. Vendar končna odločitev o tej točki še ni sprejeta. Na podlagi Obvestila Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij v okviru Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku, določenem v Obvestilu.

| 4. | Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.
  Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG na naslov:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija zainteresirane tretje stranke poziva, da ji predložijo svoje morebitne pripombe glede predlagane transakcije.

Komisija mora prejeti pripombe najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pripombe lahko pošljete Komisiji po telefaksu (št. telefaksa: (32-2) 296 43 01 ali 296 72 44) ali po pošti z navedbo sklicne številke COMP/M.4565 — Cerberus/BAWAG na naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

(2)  UL C 56, 5.3.2005, str. 32.

---