# Úřední věstník C 57/2007

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 57 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5010. března 2007 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 57

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5010. března 2007

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | III   Přípravné akty |
| | Výbor regionů |
| | 67. plenární zasedání ve dnech 6. a 7. prosince 2006 |
| 2007/C 057/01 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína | 1 |
| 2007/C 057/02 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 – a v dalších letech | 7 |
| 2007/C 057/03 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění vnitrostátních opatření týkajících se koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím | 11 |
| 2007/C 057/04 | Stanovisko Výboru regionů k tématu Úloha venkovských obcí při zhodnocování evropských území | 18 |
| 2007/C 057/05 | Stanovisko Výboru regionů k následujícím sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu: | 25 |
| 2007/C 057/06 | Stanovisko výboru regionů ke sdělení Komise Strategie růstu a zaměstnanosti a reforma evropské politiky soudržnosti – Čtvrtá zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti | 27 |
| 2007/C 057/07 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006 – 2010 | 29 |
| 2007/C 057/08 | Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Provádění lisabonského programu Společenství: Sociální služby obecného zájmu v Evropské unii | 34 |
| 2007/C 057/09 | Usnesení Výboru regionů k legislativnímu a pracovnímu Programu Evropské Komise a prioritám Výboru regionů pro rok 2007 | 39 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

III   Přípravné akty

Výbor regionů

67. plenární zasedání ve dnech 6. a 7. prosince 2006

2007/C 057/01

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína

1

2007/C 057/02

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 – a v dalších letech

7

2007/C 057/03

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění vnitrostátních opatření týkajících se koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím

11

2007/C 057/04

Stanovisko Výboru regionů k tématu Úloha venkovských obcí při zhodnocování evropských území

18

2007/C 057/05

Stanovisko Výboru regionů k následujícím sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu:

25

2007/C 057/06

Stanovisko výboru regionů ke sdělení Komise Strategie růstu a zaměstnanosti a reforma evropské politiky soudržnosti – Čtvrtá zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti

27

2007/C 057/07

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006 – 2010

29

2007/C 057/08

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Provádění lisabonského programu Společenství: Sociální služby obecného zájmu v Evropské unii

34

2007/C 057/09

Usnesení Výboru regionů k legislativnímu a pracovnímu Programu Evropské Komise a prioritám Výboru regionů pro rok 2007

39

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

III Přípravné akty

Výbor regionů

67. plenární zasedání ve dnech 6. a 7. prosince 2006

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/1

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína

(2007/C 57/01)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína (KOM(2006) 319 v konečném znění),

s ohledem na pracovní dokument útvarů Komise, Souhrn posouzení dopadů připojený ke sdělení Komise – Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína (SEK(2006) 780 v konečném znění),

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 22. června 2006 konzultovat toto téma s Výborem regionů, v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství,

s ohledem na rozhodnutí předsednictva ze dne 25. dubna 2006 pověřit Komisi pro udržitelný rozvoj vypracováním stanoviska k tomuto tématu,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1493/1999 ze dne 17. května 1999 o společné organizaci trhu s vínem,

s ohledem na následné hodnocení organizace společného trhu s vínem,

s ohledem na závěry semináře o víně s názvem „Challenges and opportunities for European wines“ (Výzvy a příležitosti pro evropská vína) konaného dne 16. února 2006 v Bruselu,

s ohledem na závěry veřejného slyšení pořádaného parlamentním výborem Zemědělství a rozvoj venkova s názvem „Směrem k udržitelnému odvětví vína“ konaného dne 12. července 2006 v Bruselu,

s ohledem na závěry 5. světového fóra o víně (28., 29. a 30. března 2006, La Rioja),

s ohledem na závěry XXIX. světového kongresu pro révu a víno a IV. valného shromáždění Mezinárodního úřadu pro révu a víno (OIV) konaného ve dnech 26. až 30. června 2006 (La Rioja),

s ohledem na závěry zasedání mezinárodní rady AREV (Brno, 20. července 2006),

s ohledem na návrh stanoviska (CdR 257/2006 rev. 1) přijatý Komisi pro udržitelný rozvoj dne 6. října 2006 (zpravodaj: pan Pedro Sanz Alonso, předseda autonomní oblasti La Rioja (ES-ELS)),

přijal toto stanovisko na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 6. prosince).

1.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

1.1   Obecné připomínky

| 1.1.1 | se domnívá, že návrhy Komise se konkrétně nedotýkají rozmanitosti na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

1.1.1

se domnívá, že návrhy Komise se konkrétně nedotýkají rozmanitosti na regionální a místní úrovni;

| 1.1.2 | podporuje rozhodnutí Komise přistoupit k reformě odvětví vína s ohledem na klesající spotřebu, strukturální nerovnováhu ve výrobě a marketingu a silný nárůst konkurence na světovém trhu; |
| --- | --- |

1.1.2

podporuje rozhodnutí Komise přistoupit k reformě odvětví vína s ohledem na klesající spotřebu, strukturální nerovnováhu ve výrobě a marketingu a silný nárůst konkurence na světovém trhu;

| 1.1.3 | lituje, že návrh Komise má tendenci opomínat roli, kterou hraje výroba vína pro zachování zemědělství a krajiny, venkovských oblastí a při řádném územním plánování, neboť upřednostňuje čistě ekonomická kritéria a postrádá citlivost, jež je nezbytná obecně pro sektor zemědělství a především pro odvětví vína; |
| --- | --- |

1.1.3

lituje, že návrh Komise má tendenci opomínat roli, kterou hraje výroba vína pro zachování zemědělství a krajiny, venkovských oblastí a při řádném územním plánování, neboť upřednostňuje čistě ekonomická kritéria a postrádá citlivost, jež je nezbytná obecně pro sektor zemědělství a především pro odvětví vína;

| 1.1.4 | souhlasí s tím, že odvětví vína by mělo i nadále mít svoji zvláštní organizaci trhu (CMO); |
| --- | --- |

1.1.4

souhlasí s tím, že odvětví vína by mělo i nadále mít svoji zvláštní organizaci trhu (CMO);

| 1.1.5 | poukazuje na skutečnost, že v návrhu Komise chybí sociální a socioekonomický pohled; |
| --- | --- |

1.1.5

poukazuje na skutečnost, že v návrhu Komise chybí sociální a socioekonomický pohled;

| 1.1.6 | sdílí názor Komise, že členským státům by měla být poskytnuta co největší pružnost, aby tak mohly navrhovat řešení, jež odpovídají specifickým místním a regionálním okolnostem; |
| --- | --- |

1.1.6

sdílí názor Komise, že členským státům by měla být poskytnuta co největší pružnost, aby tak mohly navrhovat řešení, jež odpovídají specifickým místním a regionálním okolnostem;

| 1.1.7 | z tohoto důvodu hodnotí pozitivně návrh Komise podporovat větší uplatnění subsidiarity pro členské státy a rovněž pro jejich regiony; |
| --- | --- |

1.1.7

z tohoto důvodu hodnotí pozitivně návrh Komise podporovat větší uplatnění subsidiarity pro členské státy a rovněž pro jejich regiony;

| 1.1.8 | přesto zdůrazňuje, že je potřeba zavést horizontální kritéria pro politiky Společenství založené na komplexním pohledu na evropské odvětví vína; |
| --- | --- |

1.1.8

přesto zdůrazňuje, že je potřeba zavést horizontální kritéria pro politiky Společenství založené na komplexním pohledu na evropské odvětví vína;

| 1.1.9 | staví se kriticky k přístupu Komise, jež se snaží nalézt rovnováhu tím způsobem, že vyklučuje 400 000 hektarů vinic. Prohlášení v dokumentu Komise týkající se důležitosti evropského odvětví vína, jakosti našich vín a jejich významu pro hospodářský sektor jsou v rozporu s metodou Komise, jež snižuje výrobu klučením vinic a přehlíží daleko konstruktivnější návrhy, jako je dobývání nových trhů nebo soutěžení s víny „Nového světa“; |
| --- | --- |

1.1.9

staví se kriticky k přístupu Komise, jež se snaží nalézt rovnováhu tím způsobem, že vyklučuje 400 000 hektarů vinic. Prohlášení v dokumentu Komise týkající se důležitosti evropského odvětví vína, jakosti našich vín a jejich významu pro hospodářský sektor jsou v rozporu s metodou Komise, jež snižuje výrobu klučením vinic a přehlíží daleko konstruktivnější návrhy, jako je dobývání nových trhů nebo soutěžení s víny „Nového světa“;

| 1.1.10 | poukazuje na potřebu zintenzivnit komunikaci/informace pro širokou veřejnost s doporučením zvýšit střídmou konzumaci vína; |
| --- | --- |

1.1.10

poukazuje na potřebu zintenzivnit komunikaci/informace pro širokou veřejnost s doporučením zvýšit střídmou konzumaci vína;

| 1.1.11 | upozorňuje, že je nutné, aby komunikace a propagace v odvětví vína zahrnovaly potenciálně příznivé kvalitativní účinky střídmé konzumace vína na zdraví, jeho přínos pro dobré využívání půdy a rovněž environmentální výhody výroby vína; |
| --- | --- |

1.1.11

upozorňuje, že je nutné, aby komunikace a propagace v odvětví vína zahrnovaly potenciálně příznivé kvalitativní účinky střídmé konzumace vína na zdraví, jeho přínos pro dobré využívání půdy a rovněž environmentální výhody výroby vína;

| 1.1.12 | zdůrazňuje, že při provádění reformy společné organizace trhu s vínem je nezbytné vyhnout se úpadku evropského sociálně-ekonomického systému odvětví vína; |
| --- | --- |

1.1.12

zdůrazňuje, že při provádění reformy společné organizace trhu s vínem je nezbytné vyhnout se úpadku evropského sociálně-ekonomického systému odvětví vína;

1.2   Problémy stávající společné organizace trhu

| 1.2.1 | upozorňuje, že stávající společná organizace trhu nepřinesla z hlediska organizace, struktury, rozvoje nebo konkurenceschopnosti odvětví vína dostatečnou odpověď na postupující globalizaci hospodářství v oblastech jako jsou trh, regulace produkčního potenciálu, enologické postupy, zeměpisné označení, označování vína etiketami, zdraví a komunikace; |
| --- | --- |

1.2.1

upozorňuje, že stávající společná organizace trhu nepřinesla z hlediska organizace, struktury, rozvoje nebo konkurenceschopnosti odvětví vína dostatečnou odpověď na postupující globalizaci hospodářství v oblastech jako jsou trh, regulace produkčního potenciálu, enologické postupy, zeměpisné označení, označování vína etiketami, zdraví a komunikace;

| 1.2.2 | souhlasí s údaji poskytnutými Komisí, které se týkají snížení spotřeby vína v Evropě a současného strukturálního přebytku výroby vína, a rovněž se skutečností, že dovozy se zvyšují vyšším tempem než vývozy; |
| --- | --- |

1.2.2

souhlasí s údaji poskytnutými Komisí, které se týkají snížení spotřeby vína v Evropě a současného strukturálního přebytku výroby vína, a rovněž se skutečností, že dovozy se zvyšují vyšším tempem než vývozy;

| 1.2.3 | souhlasí s tím, že producenti vína EU musí být na globalizovaném trhu konkurenceschopnější; |
| --- | --- |

1.2.3

souhlasí s tím, že producenti vína EU musí být na globalizovaném trhu konkurenceschopnější;

| 1.2.4 | souhlasí s Komisí, že produkční potenciál musí být regulován s ohledem na zvýšené výnosy v některých členských státech; |
| --- | --- |

1.2.4

souhlasí s Komisí, že produkční potenciál musí být regulován s ohledem na zvýšené výnosy v některých členských státech;

| 1.2.5 | vyjadřuje znepokojení nad tím, že v některých případech systém restrukturalizace a přeměny zmařil cíl, jímž je hledání kvality, ve prospěch zvyšování výroby; |
| --- | --- |

1.2.5

vyjadřuje znepokojení nad tím, že v některých případech systém restrukturalizace a přeměny zmařil cíl, jímž je hledání kvality, ve prospěch zvyšování výroby;

| 1.2.6 | zaznamenává, že v některých členských státech stále existují neoprávněné vinice, což prohlubuje nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou a zvýhodňuje některé producenty na úkor jiných; |
| --- | --- |

1.2.6

zaznamenává, že v některých členských státech stále existují neoprávněné vinice, což prohlubuje nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou a zvýhodňuje některé producenty na úkor jiných;

| 1.2.7 | souhlasí s Komisí, že opatření na podporu trhu ve formě nouzové destilace nejsou z hlediska zabezpečení příjmu producentů dostatečně účinná; |
| --- | --- |

1.2.7

souhlasí s Komisí, že opatření na podporu trhu ve formě nouzové destilace nejsou z hlediska zabezpečení příjmu producentů dostatečně účinná;

| 1.2.8 | vyjadřuje obavu nad přeměnou opatření, jako je nouzová destilace, která by měla být pouze krátkodobá, na strukturální opatření, jež se tak stane jedním z hlavních cílů stávajícího finančního výkazu, čímž dojde ke snížení zdrojů vyhrazených na kvalitativní a marketingová/spotřební opatření; domnívá se dále, že je nutno zabývat se destilací konzumního alkoholu současně s destilací vedlejších produktů. Zdůrazňuje, že alkohol destilovaný z vedlejších produktů musí představovat minimálně 15 % alkoholu obsaženého v prvotních surovinách. |
| --- | --- |

1.2.8

vyjadřuje obavu nad přeměnou opatření, jako je nouzová destilace, která by měla být pouze krátkodobá, na strukturální opatření, jež se tak stane jedním z hlavních cílů stávajícího finančního výkazu, čímž dojde ke snížení zdrojů vyhrazených na kvalitativní a marketingová/spotřební opatření; domnívá se dále, že je nutno zabývat se destilací konzumního alkoholu současně s destilací vedlejších produktů. Zdůrazňuje, že alkohol destilovaný z vedlejších produktů musí představovat minimálně 15 % alkoholu obsaženého v prvotních surovinách.

| 1.2.9 | vítá skutečnost, že soukromé skladování bude zachováno jako účinný nástroj pro regulaci trhu, a navrhuje zavedení větší pružnosti, čímž se toto opatření stane přístupnějším; |
| --- | --- |

1.2.9

vítá skutečnost, že soukromé skladování bude zachováno jako účinný nástroj pro regulaci trhu, a navrhuje zavedení větší pružnosti, čímž se toto opatření stane přístupnějším;

| 1.2.10 | souhlasí, že všechny enologické postupy by měly spadat pod Mezinárodní úřad pro révu a víno (OIV) a že by měly být založeny na vědeckých a technických studiích. Musí samozřejmě poskytovat všechny záruky týkající se bezpečnosti potravin; |
| --- | --- |

1.2.10

souhlasí, že všechny enologické postupy by měly spadat pod Mezinárodní úřad pro révu a víno (OIV) a že by měly být založeny na vědeckých a technických studiích. Musí samozřejmě poskytovat všechny záruky týkající se bezpečnosti potravin;

| 1.2.11 | varuje, že tyto enologické postupy by za žádných okolností neměly vést ke zmatení spotřebitelů tím, že zpochybní současné postupy, na kterých se oceňovaná kvalita zakládá. To by ublížilo těm evropským regionům, kde se víno vyrábí tradičními postupy založenými na konečné kvalitě výrobku nebo, jak dokument Komise uvádí ve třetím bodě odstavce s názvem Cíle nové politiky EU v odvětví vína, „...který zachová nejlepší tradice výroby vín v EU...“; |
| --- | --- |

1.2.11

varuje, že tyto enologické postupy by za žádných okolností neměly vést ke zmatení spotřebitelů tím, že zpochybní současné postupy, na kterých se oceňovaná kvalita zakládá. To by ublížilo těm evropským regionům, kde se víno vyrábí tradičními postupy založenými na konečné kvalitě výrobku nebo, jak dokument Komise uvádí ve třetím bodě odstavce s názvem Cíle nové politiky EU v odvětví vína, „...který zachová nejlepší tradice výroby vín v EU...“;

| 1.2.12 | je si vědom zmatení spotřebitelů, které je způsobeno příliš složitými pravidly upravujícími definice, enologické postupy a klasifikaci vín, a navrhuje proto, aby byla zjednodušena; |
| --- | --- |

1.2.12

je si vědom zmatení spotřebitelů, které je způsobeno příliš složitými pravidly upravujícími definice, enologické postupy a klasifikaci vín, a navrhuje proto, aby byla zjednodušena;

| 1.2.13 | uznává, že jednodušší označování vína etiketami by mohlo být prospěšné pro méně jakostní vína, jež se nemohou od ostatních vín odlišit jiným způsobem a stát se tak konkurenceschopnějšími na trhu; vyjadřuje však svůj nesouhlas s možností používat výrazy, které byly doposud přípustné pouze pro jakostní víno s. o., což by zjevně poškodilo velice úspěšná vína vyrobená podle tradičního evropského modelu kvality; |
| --- | --- |

1.2.13

uznává, že jednodušší označování vína etiketami by mohlo být prospěšné pro méně jakostní vína, jež se nemohou od ostatních vín odlišit jiným způsobem a stát se tak konkurenceschopnějšími na trhu; vyjadřuje však svůj nesouhlas s možností používat výrazy, které byly doposud přípustné pouze pro jakostní víno s. o., což by zjevně poškodilo velice úspěšná vína vyrobená podle tradičního evropského modelu kvality;

| 1.2.14 | sdílí znepokojení nad zvyšující se spotřebou alkoholu mezi mladými lidmi, a to přesto, že jejich spotřeba vína v posledních letech značně poklesla, a poukazuje na to, že případná vzdělávací opatření o možných prospěšných účincích vína je třeba doplnit informacemi o velké náchylnosti mládeže k napodobování dospělých při zacházení s alkoholem; kromě toho je nutno uvést množství alkoholu, jež lze doporučit pro mládež; |
| --- | --- |

1.2.14

sdílí znepokojení nad zvyšující se spotřebou alkoholu mezi mladými lidmi, a to přesto, že jejich spotřeba vína v posledních letech značně poklesla, a poukazuje na to, že případná vzdělávací opatření o možných prospěšných účincích vína je třeba doplnit informacemi o velké náchylnosti mládeže k napodobování dospělých při zacházení s alkoholem; kromě toho je nutno uvést množství alkoholu, jež lze doporučit pro mládež;

1.3   Cíle evropského odvětví vína

| 1.3.1 | podporuje zachování konkurenceschopného a udržitelného evropského odvětví vína; |
| --- | --- |

1.3.1

podporuje zachování konkurenceschopného a udržitelného evropského odvětví vína;

| 1.3.2 | podporuje vytvoření režimu v oblasti vína založeného na jasných a přímých normách a na účinných pravidlech, která udržují rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou; |
| --- | --- |

1.3.2

podporuje vytvoření režimu v oblasti vína založeného na jasných a přímých normách a na účinných pravidlech, která udržují rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou;

| 1.3.3 | blahopřeje Komisi k jejímu cíli vytvořit režim v oblasti vína, který zachová nejlepší tradice výroby vín v EU, posílí sociální strukturu zemědělských oblastí a zajistí šetrný přístup k životnímu prostředí, ačkoli jsou některá navrhovaná opatření v dokumentu v rozporu s těmito ušlechtilými záměry; jedná se zejména o klučení révy plánované především pro regiony s nižšími výnosy; |
| --- | --- |

1.3.3

blahopřeje Komisi k jejímu cíli vytvořit režim v oblasti vína, který zachová nejlepší tradice výroby vín v EU, posílí sociální strukturu zemědělských oblastí a zajistí šetrný přístup k životnímu prostředí, ačkoli jsou některá navrhovaná opatření v dokumentu v rozporu s těmito ušlechtilými záměry; jedná se zejména o klučení révy plánované především pro regiony s nižšími výnosy;

| 1.3.4 | přimlouvá se za reformu společné organizace trhu založenou na dvou pilířích: kvalitě a komunikaci, aby se pro evropská vína vydobyly větší trhy; |
| --- | --- |

1.3.4

přimlouvá se za reformu společné organizace trhu založenou na dvou pilířích: kvalitě a komunikaci, aby se pro evropská vína vydobyly větší trhy;

1.4   Možnosti, které Komise vyloučila

| 1.4.1 | souhlasí s názorem Komise, že možnosti zachování současného stavu, reformování společné organizace trhu v souladu s modelem reformy SZP a deregulace trhu s vínem by měly být vyloučeny; |
| --- | --- |

1.4.1

souhlasí s názorem Komise, že možnosti zachování současného stavu, reformování společné organizace trhu v souladu s modelem reformy SZP a deregulace trhu s vínem by měly být vyloučeny;

1.5   Zásadní reforma společné organizace trhu s vínem

| 1.5.1 | uznává stěžejní úkol přizpůsobit regulační rámec a produkční struktury za účelem dosažení udržitelného a konkurenceschopného evropského odvětví vína s dlouhodobou perspektivou; |
| --- | --- |

1.5.1

uznává stěžejní úkol přizpůsobit regulační rámec a produkční struktury za účelem dosažení udržitelného a konkurenceschopného evropského odvětví vína s dlouhodobou perspektivou;

| 1.5.2 | s potěšením zaznamenává, že zeměpisná označení nejsou podle varianty A zahrnuta do opatření pro liberalizaci práv na výsadbu, a předpokládá, že vyloučení těchto označení bude trvalé, a to i pro zbytek odvětví vzhledem k tomu, že liberalizace by zpochybnila evropský výrobní model; |
| --- | --- |

1.5.2

s potěšením zaznamenává, že zeměpisná označení nejsou podle varianty A zahrnuta do opatření pro liberalizaci práv na výsadbu, a předpokládá, že vyloučení těchto označení bude trvalé, a to i pro zbytek odvětví vzhledem k tomu, že liberalizace by zpochybnila evropský výrobní model;

| 1.5.3 | nesouhlasí s návrhem nalézt rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou poskytováním pobídek pro klučení vinic a následně liberalizací práv na výsadbu; |
| --- | --- |

1.5.3

nesouhlasí s návrhem nalézt rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou poskytováním pobídek pro klučení vinic a následně liberalizací práv na výsadbu;

| 1.5.4 | staví se kriticky k tomuto rádoby nesmělému přístupu, který se snaží vyřešit nerovnováhu trhu tím, že povzbudí klučení vinic, aniž by se pouze zmínil o možnosti posílit marketing; |
| --- | --- |

1.5.4

staví se kriticky k tomuto rádoby nesmělému přístupu, který se snaží vyřešit nerovnováhu trhu tím, že povzbudí klučení vinic, aniž by se pouze zmínil o možnosti posílit marketing;

| 1.5.5 | odmítá názor, že liberalizace práv na výsadbu by pomocí snížení nákladů výroby přímo přispěla k nárůstu konkurenceschopnosti tohoto odvětví, neboť nebere na vědomí, že náklady na výsadbu jsou přímo spojeny s obchodním úspěchem výrobků z příslušných oblastí a samy o sobě představují nástroj pro dosažení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v těchto oblastech; |
| --- | --- |

1.5.5

odmítá názor, že liberalizace práv na výsadbu by pomocí snížení nákladů výroby přímo přispěla k nárůstu konkurenceschopnosti tohoto odvětví, neboť nebere na vědomí, že náklady na výsadbu jsou přímo spojeny s obchodním úspěchem výrobků z příslušných oblastí a samy o sobě představují nástroj pro dosažení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v těchto oblastech;

| 1.5.6 | hodnotí negativně myšlenku použít model reformy odvětví cukru na společnou organizaci trhu s vínem, což by mělo za následek zánik značné části producentů s cílem zaručit souvislou výrobu a kromě toho by tento model vedl k nárůstu dovozu vína do EU; |
| --- | --- |

1.5.6

hodnotí negativně myšlenku použít model reformy odvětví cukru na společnou organizaci trhu s vínem, což by mělo za následek zánik značné části producentů s cílem zaručit souvislou výrobu a kromě toho by tento model vedl k nárůstu dovozu vína do EU;

| 1.5.7 | nesouhlasí se skutečností, že jeden z cílů reformy společné organizace trhu, obzvláště v odvětví vína, by měl záviset na vyklučení 400 000 hektarů, především když částky vyčleněné pro tento účel odpovídají zhruba 40 % celého finančního balíčku pro tuto reformu; vliv na snížení výroby by byl navíc evidentně nižší, než se původně očekávalo; |
| --- | --- |

1.5.7

nesouhlasí se skutečností, že jeden z cílů reformy společné organizace trhu, obzvláště v odvětví vína, by měl záviset na vyklučení 400 000 hektarů, především když částky vyčleněné pro tento účel odpovídají zhruba 40 % celého finančního balíčku pro tuto reformu; vliv na snížení výroby by byl navíc evidentně nižší, než se původně očekávalo;

| 1.5.8 | odmítá zrušení nástrojů pro řízení trhu „...od prvního dne...“, neboť přestože by tyto nástroje mohly být zdokonaleny ve své koncepci i při svém použití, neměly by být zrušeny bez přechodného období tak, aby mohly být využity dobré stránky některých nástrojů. Během tohoto přechodného období by částky přidělené tržním opatřením měly být postupně snižovány a zároveň by mělo dojít k nárůstu opatření pro zlepšení kvality, propagace a marketingu; |
| --- | --- |

1.5.8

odmítá zrušení nástrojů pro řízení trhu „...od prvního dne...“, neboť přestože by tyto nástroje mohly být zdokonaleny ve své koncepci i při svém použití, neměly by být zrušeny bez přechodného období tak, aby mohly být využity dobré stránky některých nástrojů. Během tohoto přechodného období by částky přidělené tržním opatřením měly být postupně snižovány a zároveň by mělo dojít k nárůstu opatření pro zlepšení kvality, propagace a marketingu;

| 1.5.9 | vítá zavedení mechanismu „národního finančního rámce“, pokud to ovšem nebude vyžadovat renacionalizaci společné zemědělské politiky, požaduje obsáhlý a konkrétní seznam opatření, která EU opravňuje financovat z národních fondů, a požaduje uplatnění principu subsidiarity pro regiony, pokud jde o správu těchto prostředků; |
| --- | --- |

1.5.9

vítá zavedení mechanismu „národního finančního rámce“, pokud to ovšem nebude vyžadovat renacionalizaci společné zemědělské politiky, požaduje obsáhlý a konkrétní seznam opatření, která EU opravňuje financovat z národních fondů, a požaduje uplatnění principu subsidiarity pro regiony, pokud jde o správu těchto prostředků;

| 1.5.10 | vítá zavedení plánu pro některá opatření k řešení krizí v členských státech; |
| --- | --- |

1.5.10

vítá zavedení plánu pro některá opatření k řešení krizí v členských státech;

| 1.5.11 | vítá skutečnost, že tato opatření by mohla podléhat některým společným pravidlům, aby se předešlo tomu, že některá z nich budou představovat skrytou pomoc prostřednictvím opatření, která by mohla narušit hospodářskou soutěž mezi producenty v členských státech, jako je tržní podpora; |
| --- | --- |

1.5.11

vítá skutečnost, že tato opatření by mohla podléhat některým společným pravidlům, aby se předešlo tomu, že některá z nich budou představovat skrytou pomoc prostřednictvím opatření, která by mohla narušit hospodářskou soutěž mezi producenty v členských státech, jako je tržní podpora;

| 1.5.12 | odmítá přístup Komise v tomto dokumentu k rozvoji venkova, který spočívá převážně v poskytování pobídek zemědělcům ve formě velice konkrétních hospodářských opatření za účelem ukončení jejich hospodářské činnosti, spíše než v podpoře hospodaření jako klíčového prvku pro rozvoj oblastí venkova; obecně odkazuje na příslušné stanovisko Výboru regionů a jeho prohlášení k této otázce; |
| --- | --- |

1.5.12

odmítá přístup Komise v tomto dokumentu k rozvoji venkova, který spočívá převážně v poskytování pobídek zemědělcům ve formě velice konkrétních hospodářských opatření za účelem ukončení jejich hospodářské činnosti, spíše než v podpoře hospodaření jako klíčového prvku pro rozvoj oblastí venkova; obecně odkazuje na příslušné stanovisko Výboru regionů a jeho prohlášení k této otázce;

| 1.5.13 | lituje, že se sdělení výslovně nezmiňuje o vinařství v hornatých oblastech, které je finančně náročnější a jehož činnost přispívá k ochraně životního prostředí, k utváření krajiny a k rozvoji venkovského cestovních ruchu, přičemž se podílí i na podpoře udržitelného rozvoje venkova; |
| --- | --- |

1.5.13

lituje, že se sdělení výslovně nezmiňuje o vinařství v hornatých oblastech, které je finančně náročnější a jehož činnost přispívá k ochraně životního prostředí, k utváření krajiny a k rozvoji venkovského cestovních ruchu, přičemž se podílí i na podpoře udržitelného rozvoje venkova;

| 1.5.14 | staví se proti přesunu prostředků z prvního do druhého pilíře s cílem financovat evropské odvětví vína a přimlouvá se za zachování finančního výkazu společné organizace trhu; |
| --- | --- |

1.5.14

staví se proti přesunu prostředků z prvního do druhého pilíře s cílem financovat evropské odvětví vína a přimlouvá se za zachování finančního výkazu společné organizace trhu;

| 1.5.15 | vítá, že v oblasti komunikace je kladen důraz na zjednodušení pravidel, jež se tak stávají jasnějšími, průhlednějšími a účinnějšími; |
| --- | --- |

1.5.15

vítá, že v oblasti komunikace je kladen důraz na zjednodušení pravidel, jež se tak stávají jasnějšími, průhlednějšími a účinnějšími;

| 1.5.16 | nesouhlasí však s upřednostňováním zásadní reformy stávajícího regulačního rámce pro jakost s cílem zlepšit soulad politiky jakosti ES s mezinárodními pravidly; přestože je tato úprava nezbytná, nepředstavuje sama o sobě vhodný cíl zaměřený na jakost; |
| --- | --- |

1.5.16

nesouhlasí však s upřednostňováním zásadní reformy stávajícího regulačního rámce pro jakost s cílem zlepšit soulad politiky jakosti ES s mezinárodními pravidly; přestože je tato úprava nezbytná, nepředstavuje sama o sobě vhodný cíl zaměřený na jakost;

| 1.5.17 | podporuje zavedení evropské koncepce jakostních vín na mezinárodní úrovni, založené na zeměpisném původu (jakostní víno s. o. – „jakostní vína“ stanovených pěstitelských oblastí). Tato koncepce by měla být posílena, potvrzena, podpořena a rozšířena; |
| --- | --- |

1.5.17

podporuje zavedení evropské koncepce jakostních vín na mezinárodní úrovni, založené na zeměpisném původu (jakostní víno s. o. – „jakostní vína“ stanovených pěstitelských oblastí). Tato koncepce by měla být posílena, potvrzena, podpořena a rozšířena;

| 1.5.18 | vítá návrh rozšířit úlohu mezioborových organizací, aby mohly kontrolovat a řídit jakost vína vyrobeného na svých územích. Za tímto účelem by mělo dojít ke katalogizaci, rozšíření a realizaci nejefektivnějších zkušeností; |
| --- | --- |

1.5.18

vítá návrh rozšířit úlohu mezioborových organizací, aby mohly kontrolovat a řídit jakost vína vyrobeného na svých územích. Za tímto účelem by mělo dojít ke katalogizaci, rozšíření a realizaci nejefektivnějších zkušeností;

| 1.5.19 | souhlasí, že by měly být posíleny kontrolní systémy a nástroje, které mají spotřebitelům poskytnout vhodné záruky; |
| --- | --- |

1.5.19

souhlasí, že by měly být posíleny kontrolní systémy a nástroje, které mají spotřebitelům poskytnout vhodné záruky;

| 1.5.20 | kriticky nahlíží na přezkum pravomocí, obzvláště na jejich převedení z Rady na Evropskou komisi, který nepovažuje za nutný; |
| --- | --- |

1.5.20

kriticky nahlíží na přezkum pravomocí, obzvláště na jejich převedení z Rady na Evropskou komisi, který nepovažuje za nutný;

| 1.5.21 | souhlasí, že postupy Mezinárodního úřadu pro révu a víno (OIV) by měly být uznány a přezkoumány a tyto přezkumy by se měly systematicky zakládat na vědecky podložených zprávách a být podepřeny výsledky výzkumných projektů prováděných v EU; |
| --- | --- |

1.5.21

souhlasí, že postupy Mezinárodního úřadu pro révu a víno (OIV) by měly být uznány a přezkoumány a tyto přezkumy by se měly systematicky zakládat na vědecky podložených zprávách a být podepřeny výsledky výzkumných projektů prováděných v EU;

| 1.5.22 | požaduje zachování maximální hodnoty dvou procent pro zvýšení obsahu alkoholu použitím výhradně moštů pro obohacování; |
| --- | --- |

1.5.22

požaduje zachování maximální hodnoty dvou procent pro zvýšení obsahu alkoholu použitím výhradně moštů pro obohacování;

| 1.5.23 | nesouhlasí s automatickým schválením používání enologických postupů OIV v EU, i v případech, kdy jsou příslušná vína vyvážena do regionů, kde jsou takovéto postupy povoleny. Tyto postupy musí podléhat postupu uvedenému v předcházejícím bodě; |
| --- | --- |

1.5.23

nesouhlasí s automatickým schválením používání enologických postupů OIV v EU, i v případech, kdy jsou příslušná vína vyvážena do regionů, kde jsou takovéto postupy povoleny. Tyto postupy musí podléhat postupu uvedenému v předcházejícím bodě;

| 1.5.24 | vítá záruku přijatelné minimální úrovně péče o životní prostředí v procesu výroby a stárnutí vína. V tomto ohledu by mělo být zdůrazněno, že pokusy uskutečněné v této oblasti jsou financovány nástrojem LIFE a mohou poskytnout vysoce hodnotné a relevantní informace; |
| --- | --- |

1.5.24

vítá záruku přijatelné minimální úrovně péče o životní prostředí v procesu výroby a stárnutí vína. V tomto ohledu by mělo být zdůrazněno, že pokusy uskutečněné v této oblasti jsou financovány nástrojem LIFE a mohou poskytnout vysoce hodnotné a relevantní informace;

| 1.5.25 | vítá návrh zjednodušit předpisy pro označování vína etiketami vytvořením jednotného právního rámce vztahujícího se na veškeré druhy vína, přičemž bude připomenuto, že musí existovat záruky, že spotřebitelé nebudou zmateni – označování vína etiketami tak musí být jednoduché, jasné a musí povzbuzovat zájem spotřebitelů; |
| --- | --- |

1.5.25

vítá návrh zjednodušit předpisy pro označování vína etiketami vytvořením jednotného právního rámce vztahujícího se na veškeré druhy vína, přičemž bude připomenuto, že musí existovat záruky, že spotřebitelé nebudou zmateni – označování vína etiketami tak musí být jednoduché, jasné a musí povzbuzovat zájem spotřebitelů;

| 1.5.26 | varuje před rizikem, které by mohlo vyplynout ze zrušení rozdílu mezi pravidly označování vína se zeměpisným označením a bez zeměpisného označení, zvláště pokud je záměrem usnadnit označování názvu odrůdy a ročníku sklizně na vínech bez zeměpisného označení; |
| --- | --- |

1.5.26

varuje před rizikem, které by mohlo vyplynout ze zrušení rozdílu mezi pravidly označování vína se zeměpisným označením a bez zeměpisného označení, zvláště pokud je záměrem usnadnit označování názvu odrůdy a ročníku sklizně na vínech bez zeměpisného označení;

| 1.5.27 | proto je proti uvádění informací, jako jsou odrůda a ročník sklizně, na vínech bez zeměpisného označení; |
| --- | --- |

1.5.27

proto je proti uvádění informací, jako jsou odrůda a ročník sklizně, na vínech bez zeměpisného označení;

| 1.5.28 | vítá návrh zachovat a zdokonalit tradiční výrazy; |
| --- | --- |

1.5.28

vítá návrh zachovat a zdokonalit tradiční výrazy;

| 1.5.29 | vítá návrh přizpůsobit politiku ochranných známek a změnit jazyková pravidla v odvětví vína; |
| --- | --- |

1.5.29

vítá návrh přizpůsobit politiku ochranných známek a změnit jazyková pravidla v odvětví vína;

| 1.5.30 | potvrzuje, že politika jakosti, marketingu a propagační politika se musí stát jedním z hlavních příjemců zdrojů vyčleněných finančním výkazem společné organizace trhu s vínem; |
| --- | --- |

1.5.30

potvrzuje, že politika jakosti, marketingu a propagační politika se musí stát jedním z hlavních příjemců zdrojů vyčleněných finančním výkazem společné organizace trhu s vínem;

| 1.5.31 | souhlasí, že nejvyšší možné záruky musí být poskytnuty pro ochranu zdraví a spotřebitele a pro informování spotřebitelů o zdravotních aspektech, což může mít navíc pozitivní vliv na spotřebu, vzhledem ke skutečnosti, že střídmá konzumace vína je u některých lidí zdraví prospěšná, zatímco u jiných skupin lidí a při nadměrné konzumaci může mít víno rovněž škodlivé účinky; |
| --- | --- |

1.5.31

souhlasí, že nejvyšší možné záruky musí být poskytnuty pro ochranu zdraví a spotřebitele a pro informování spotřebitelů o zdravotních aspektech, což může mít navíc pozitivní vliv na spotřebu, vzhledem ke skutečnosti, že střídmá konzumace vína je u některých lidí zdraví prospěšná, zatímco u jiných skupin lidí a při nadměrné konzumaci může mít víno rovněž škodlivé účinky;

| 1.5.32 | vítá zájem poskytnout spotřebitelům nejúplnější a nejpřesnější informace o původu výrobku prostřednictvím příslušných pravidel pro označování vína; |
| --- | --- |

1.5.32

vítá zájem poskytnout spotřebitelům nejúplnější a nejpřesnější informace o původu výrobku prostřednictvím příslušných pravidel pro označování vína;

| 1.5.33 | vítá návrh informovat spotřebitele o ekologických aspektech procesu výroby a produkčních postupů; |
| --- | --- |

1.5.33

vítá návrh informovat spotřebitele o ekologických aspektech procesu výroby a produkčních postupů;

| 1.5.34 | vítá odhodlání Komise prosazovat odpovědnou propagační a informační politiku. To by se však nemělo omezovat pouze na propagační projekty mimo území EU; |
| --- | --- |

1.5.34

vítá odhodlání Komise prosazovat odpovědnou propagační a informační politiku. To by se však nemělo omezovat pouze na propagační projekty mimo území EU;

| 1.5.35 | silně podporuje myšlenku provádět informační kampaně po celé EU o odpovědné a střídmé konzumaci vína se zvláštním důrazem na umírněnou konzumaci a na jasný rozdíl mezi tímto přístupem a negativními účinky, které způsobuje nadměrná konzumace; |
| --- | --- |

1.5.35

silně podporuje myšlenku provádět informační kampaně po celé EU o odpovědné a střídmé konzumaci vína se zvláštním důrazem na umírněnou konzumaci a na jasný rozdíl mezi tímto přístupem a negativními účinky, které způsobuje nadměrná konzumace;

| 1.5.36 | žádá Komisi, aby v rámci politik zdraví a mládeže určila přiměřené finanční prostředky na informační kampaně o zodpovědné a střídmé konzumaci vína, které by se prováděly také na místní úrovni za účasti místních a regionálních orgánů, škol, univerzit a sdružení; |
| --- | --- |

1.5.36

žádá Komisi, aby v rámci politik zdraví a mládeže určila přiměřené finanční prostředky na informační kampaně o zodpovědné a střídmé konzumaci vína, které by se prováděly také na místní úrovni za účasti místních a regionálních orgánů, škol, univerzit a sdružení;

| 1.5.37 | souhlasí, že v odvětví vína je nutné počítat s minimálními environmentálními požadavky ohledně eroze a kontaminace půdy, užívání přípravků na ochranu rostlin a nakládání s odpady; |
| --- | --- |

1.5.37

souhlasí, že v odvětví vína je nutné počítat s minimálními environmentálními požadavky ohledně eroze a kontaminace půdy, užívání přípravků na ochranu rostlin a nakládání s odpady;

| 1.5.38 | varuje, že v rámci ústupků učiněných EU při vyjednávání s WTO nesmí být zneužito evropského odvětví vína s cílem vyjednat zajištění výhod v ostatních odvětvích, v zemědělství či jinde; |
| --- | --- |

1.5.38

varuje, že v rámci ústupků učiněných EU při vyjednávání s WTO nesmí být zneužito evropského odvětví vína s cílem vyjednat zajištění výhod v ostatních odvětvích, v zemědělství či jinde;

| 1.5.39 | vítá záměr Komise zajistit soulad s právními předpisy o neoprávněných a nedovolených vinicích a přijmout příslušná opatření podle postupu schvalování účetních závěrek nebo řízení pro porušení práva, pokud by tyto předpisy nebyly respektovány; |
| --- | --- |

1.5.39

vítá záměr Komise zajistit soulad s právními předpisy o neoprávněných a nedovolených vinicích a přijmout příslušná opatření podle postupu schvalování účetních závěrek nebo řízení pro porušení práva, pokud by tyto předpisy nebyly respektovány;

| 1.5.40 | staví se proti myšlence považovat stávající finanční výkaz jako strop při zavádění legislativních návrhů pro budoucí společnou organizaci trhu, vzhledem k ambicím Komise ohledně konkurenceschopnosti evropského odvětví vína; |
| --- | --- |

1.5.40

staví se proti myšlence považovat stávající finanční výkaz jako strop při zavádění legislativních návrhů pro budoucí společnou organizaci trhu, vzhledem k ambicím Komise ohledně konkurenceschopnosti evropského odvětví vína;

| 1.5.41 | sdílí zájem Komise na lepším využívání finančních prostředků a dobré správě, ale stále trvá na tom, že by finanční výkaz měl být přizpůsoben jakýmkoli novým potřebám plynoucím z reformy; |
| --- | --- |

1.5.41

sdílí zájem Komise na lepším využívání finančních prostředků a dobré správě, ale stále trvá na tom, že by finanční výkaz měl být přizpůsoben jakýmkoli novým potřebám plynoucím z reformy;

| 1.5.42 | vítá úspory, kterých chce Komise dosáhnout touto reformou díky „zjednodušení a zlepšení právní úpravy s pozitivními důsledky pro omezení nákladů na řízení a statistické sledování, pro usnadnění provádění a kontrol, tedy pro omezení rizika podvodů a zneužívání veřejných prostředků. Kromě toho by zvýšilo efektivitu řízení poskytnutím vyšší úrovně subsidiarity členským státům, aby si tak mohly zvolit druh opatření, který potřebují k řešení své specifické situace“. Poukázal by však na větší množství práce spojené s kontrolami označování vína bez zeměpisného označení a na převedení některých kontrolních úkolů, až dosud prováděných Evropskou komisí, na členské státy na základě subsidiarity tak, aby konečný výsledek zůstal prakticky beze změny; |
| --- | --- |

1.5.42

vítá úspory, kterých chce Komise dosáhnout touto reformou díky „zjednodušení a zlepšení právní úpravy s pozitivními důsledky pro omezení nákladů na řízení a statistické sledování, pro usnadnění provádění a kontrol, tedy pro omezení rizika podvodů a zneužívání veřejných prostředků. Kromě toho by zvýšilo efektivitu řízení poskytnutím vyšší úrovně subsidiarity členským státům, aby si tak mohly zvolit druh opatření, který potřebují k řešení své specifické situace“. Poukázal by však na větší množství práce spojené s kontrolami označování vína bez zeměpisného označení a na převedení některých kontrolních úkolů, až dosud prováděných Evropskou komisí, na členské státy na základě subsidiarity tak, aby konečný výsledek zůstal prakticky beze změny;

| 1.5.43 | je však proti zrušení zákazu výroby vína z importovaného moštu s cílem čelit tak riziku falšování vín, deformaci obchodních vztahů a zvyšování nadbytečné výroby; to by mohlo rovněž vést k denaturaci kvality i k problémům s původem, zdrojem a identifikací výrobku ze strany spotřebitelů; |
| --- | --- |

1.5.43

je však proti zrušení zákazu výroby vína z importovaného moštu s cílem čelit tak riziku falšování vín, deformaci obchodních vztahů a zvyšování nadbytečné výroby; to by mohlo rovněž vést k denaturaci kvality i k problémům s původem, zdrojem a identifikací výrobku ze strany spotřebitelů;

| 1.5.44 | souhlasí s tím, aby i v budoucnu k obnově docházelo pouze na základě práva výsadby, čímž se může zabránit rozvoji vinařského potenciálu Unie s negativním vlivem na trh; |
| --- | --- |

1.5.44

souhlasí s tím, aby i v budoucnu k obnově docházelo pouze na základě práva výsadby, čímž se může zabránit rozvoji vinařského potenciálu Unie s negativním vlivem na trh;

| 1.5.45 | považuje za nezbytné, aby při uznávání enologických postupů povolených Mezinárodním úřadem pro révu a víno (OIV) byla věnována pozornost ochraně silných evropských enologických tradic; |
| --- | --- |

1.5.45

považuje za nezbytné, aby při uznávání enologických postupů povolených Mezinárodním úřadem pro révu a víno (OIV) byla věnována pozornost ochraně silných evropských enologických tradic;

| 1.5.46 | nesouhlasí se zrušením přirozeného minimálního obsahu alkoholu u vín; |
| --- | --- |

1.5.46

nesouhlasí se zrušením přirozeného minimálního obsahu alkoholu u vín;

2.   Doporučení Výboru regionů

Přehled nové společné organizace trhu s vínem

| 2.1 | obhajuje evropský model výroby vína, jenž se zaměřuje na udržitelnost tohoto odvětví zpřístupněním trhů a upevněním a posílením jeho postavení na světových trzích; to vše by mělo být založeno na třech pilířích: kvalitě, konkurenceschopnosti a trhu; |
| --- | --- |

2.1

obhajuje evropský model výroby vína, jenž se zaměřuje na udržitelnost tohoto odvětví zpřístupněním trhů a upevněním a posílením jeho postavení na světových trzích; to vše by mělo být založeno na třech pilířích: kvalitě, konkurenceschopnosti a trhu;

| 2.2 | podporuje koncept střídmé konzumace vína, přičemž upřednostňuje komunikaci a propagaci jeho vlivu na zdraví a jeho kulturních vlastností, a rovněž podporuje evropský model zemědělsko-potravinářské výroby spojený s kvalitou, tradicí, půdou a s tradičními kulturními postupy; |
| --- | --- |

2.2

podporuje koncept střídmé konzumace vína, přičemž upřednostňuje komunikaci a propagaci jeho vlivu na zdraví a jeho kulturních vlastností, a rovněž podporuje evropský model zemědělsko-potravinářské výroby spojený s kvalitou, tradicí, půdou a s tradičními kulturními postupy;

| 2.3 | požaduje harmonizaci a soudržnost všech politik Společenství, jež se tohoto odvětví dotýkají: zemědělství, oblast zdraví, daně, rozpočet a obchod; |
| --- | --- |

2.3

požaduje harmonizaci a soudržnost všech politik Společenství, jež se tohoto odvětví dotýkají: zemědělství, oblast zdraví, daně, rozpočet a obchod;

| 2.4 | domnívá se, že pokud mají být tyto zásady uvedeny do praxe, reforma právních předpisů společné organizace trhu s vínem a její finanční výkaz by se měly v prvé řadě zaměřit na jakost, na vylepšení marketingu a komunikace/propagace, na zachování tradičních evropských vinařských podniků, na ochranu zemědělské činnosti ve venkovských oblastech, na územní plánování a na nenahraditelnou úlohu vinařství v ochraně životního prostředí v některých oblastech; |
| --- | --- |

2.4

domnívá se, že pokud mají být tyto zásady uvedeny do praxe, reforma právních předpisů společné organizace trhu s vínem a její finanční výkaz by se měly v prvé řadě zaměřit na jakost, na vylepšení marketingu a komunikace/propagace, na zachování tradičních evropských vinařských podniků, na ochranu zemědělské činnosti ve venkovských oblastech, na územní plánování a na nenahraditelnou úlohu vinařství v ochraně životního prostředí v některých oblastech;

| 2.5 | upozorňuje, že finanční prostředky se musí přizpůsobit těmto zásadám, a to s použitím prioritního, význačného a horizontálního přístupu (evropské politiky); |
| --- | --- |

2.5

upozorňuje, že finanční prostředky se musí přizpůsobit těmto zásadám, a to s použitím prioritního, význačného a horizontálního přístupu (evropské politiky);

Specifická doporučení

| 2.6 | domnívá se, že reforma odvětví vína, prostřednictvím zvláštní společné organizace trhu pro toto odvětví, je zásadní s ohledem na klesající spotřebu v Evropě, strukturální nerovnováhu ve výrobě a marketingu na evropském území a relativní ztrátu postavení na světovém trhu v posledních letech; |
| --- | --- |

2.6

domnívá se, že reforma odvětví vína, prostřednictvím zvláštní společné organizace trhu pro toto odvětví, je zásadní s ohledem na klesající spotřebu v Evropě, strukturální nerovnováhu ve výrobě a marketingu na evropském území a relativní ztrátu postavení na světovém trhu v posledních letech;

| 2.7 | je toho názoru, že úloha odvětví vína v podpoře zemědělství, venkovských oblastí, krajiny a kultury a v řádném územním plánování nesmí být nikdy přehlížena. Stejně tak nelze opomenout roli zemědělců v evropské integraci, a z tohoto důvodu nesmí být návrhy reformy zaměřeny příliš ekonomicky, vzhledem ke skutečnosti, že evropské odvětví zemědělství je obecně zranitelné. Návrh Komise tedy musí zachovat sociální a socioekonomický pohled; právě návrh na masivní výsadbu a její liberalizaci od roku 2013, který je ekonomického a liberálního rázu, jde zjevně proti zásadám pro zachování zemědělství a územního uspořádání, takže vede k zanechání činnosti; |
| --- | --- |

2.7

je toho názoru, že úloha odvětví vína v podpoře zemědělství, venkovských oblastí, krajiny a kultury a v řádném územním plánování nesmí být nikdy přehlížena. Stejně tak nelze opomenout roli zemědělců v evropské integraci, a z tohoto důvodu nesmí být návrhy reformy zaměřeny příliš ekonomicky, vzhledem ke skutečnosti, že evropské odvětví zemědělství je obecně zranitelné. Návrh Komise tedy musí zachovat sociální a socioekonomický pohled; právě návrh na masivní výsadbu a její liberalizaci od roku 2013, který je ekonomického a liberálního rázu, jde zjevně proti zásadám pro zachování zemědělství a územního uspořádání, takže vede k zanechání činnosti;

| 2.8 | doufá ve větší podporu Evropské komise ve věci zlepšení kvality vín ve znevýhodněných horských oblastech a nejvíce znevýhodněných regionech prostřednictvím financování z národních finančních rámců; |
| --- | --- |

2.8

doufá ve větší podporu Evropské komise ve věci zlepšení kvality vín ve znevýhodněných horských oblastech a nejvíce znevýhodněných regionech prostřednictvím financování z národních finančních rámců;

| 2.9 | navrhuje, aby vzhledem k současné naléhavé potřebě zavést opatření k vyřešení problémů evropského odvětví vína, byly všechny návrhy obsažené v konečném dokumentu o reformě zaváděny již na počátku, přičemž některé (propagace/marketing) ve větší míře a jiné (tržní opatření) méně, s použitím stávajícího finančního výkazu nebo, bude-li třeba, zvýšením rozpočtu; |
| --- | --- |

2.9

navrhuje, aby vzhledem k současné naléhavé potřebě zavést opatření k vyřešení problémů evropského odvětví vína, byly všechny návrhy obsažené v konečném dokumentu o reformě zaváděny již na počátku, přičemž některé (propagace/marketing) ve větší míře a jiné (tržní opatření) méně, s použitím stávajícího finančního výkazu nebo, bude-li třeba, zvýšením rozpočtu;

| 2.10 | připomíná, že je nutné vypracovat návrh, který se zaměří na posílení postavení evropské produkce vína na světových trzích ve střednědobém až dlouhodobém horizontu; |
| --- | --- |

2.10

připomíná, že je nutné vypracovat návrh, který se zaměří na posílení postavení evropské produkce vína na světových trzích ve střednědobém až dlouhodobém horizontu;

| 2.11 | poukazuje na potřebu zachovat současný celkový objem finančního rámce; |
| --- | --- |

2.11

poukazuje na potřebu zachovat současný celkový objem finančního rámce;

| 2.12 | navrhuje společnou a koordinovanou činnost, která bude v souladu s politikami Společenství, jež se dotýkají tohoto odvětví: zemědělství, daně, obchod, oblast zdraví a rozpočet; |
| --- | --- |

2.12

navrhuje společnou a koordinovanou činnost, která bude v souladu s politikami Společenství, jež se dotýkají tohoto odvětví: zemědělství, daně, obchod, oblast zdraví a rozpočet;

| 2.13 | varuje, že enologické postupy by za žádných okolností neměly vést ke zmatení spotřebitelů tím, že zpochybní současné postupy, na kterých se oceňovaná kvalita zakládá. To by ublížilo těm evropským regionům, kde se víno vyrábí tradičními postupy, které jsou založeny na konečné kvalitě výrobku – jinými slovy, které zachovávají osvědčené enologické postupy EU; |
| --- | --- |

2.13

varuje, že enologické postupy by za žádných okolností neměly vést ke zmatení spotřebitelů tím, že zpochybní současné postupy, na kterých se oceňovaná kvalita zakládá. To by ublížilo těm evropským regionům, kde se víno vyrábí tradičními postupy, které jsou založeny na konečné kvalitě výrobku – jinými slovy, které zachovávají osvědčené enologické postupy EU;

| 2.14 | vítá návrh na zavedení mechanismu nazvaného „národní finanční rámec“, pokud to ovšem nepovede k renacionalizaci společné zemědělské politiky, požaduje obsáhlý a konkrétní seznam opatření, jež EU opravňuje financovat z národních fondů, a požaduje uplatnění principu subsidiarity pro regiony, pokud jde o správu těchto prostředků; |
| --- | --- |

2.14

vítá návrh na zavedení mechanismu nazvaného „národní finanční rámec“, pokud to ovšem nepovede k renacionalizaci společné zemědělské politiky, požaduje obsáhlý a konkrétní seznam opatření, jež EU opravňuje financovat z národních fondů, a požaduje uplatnění principu subsidiarity pro regiony, pokud jde o správu těchto prostředků;

| 2.15 | navrhuje, aby Evropská komise, s ohledem na uznání pojmu „zeměpisné označení“ na mezinárodní úrovni, zintenzívnila svoji podporu a propagaci výrazných znaků těchto vín podle aspektů duševního vlastnictví dohody WTO (dohoda TRIPs); |
| --- | --- |

2.15

navrhuje, aby Evropská komise, s ohledem na uznání pojmu „zeměpisné označení“ na mezinárodní úrovni, zintenzívnila svoji podporu a propagaci výrazných znaků těchto vín podle aspektů duševního vlastnictví dohody WTO (dohoda TRIPs);

| 2.16 | navrhuje, aby se víno označovalo etiketami za účelem poskytnutí jasných a přesných informací spotřebitelům, jež upřednostní rozlišení, aniž by byly vynechány informace, jako jsou záruky pravosti při výrobě některých vysoce kvalitních vín. Tyto záruky by měly být podpořeny vhodnými opatřeními pro kontrolu. Konečným cílem jasného označování vína musí být poskytnutí informací o výrobku spotřebiteli s použitím termínů, jež budou jasně odlišovat jednotlivé postupy; |
| --- | --- |

2.16

navrhuje, aby se víno označovalo etiketami za účelem poskytnutí jasných a přesných informací spotřebitelům, jež upřednostní rozlišení, aniž by byly vynechány informace, jako jsou záruky pravosti při výrobě některých vysoce kvalitních vín. Tyto záruky by měly být podpořeny vhodnými opatřeními pro kontrolu. Konečným cílem jasného označování vína musí být poskytnutí informací o výrobku spotřebiteli s použitím termínů, jež budou jasně odlišovat jednotlivé postupy;

| 2.17 | navrhuje zachování programů restrukturalizace a přeměny vinic v závislosti na „národním finančním rámci“; tyto programy by měly odrážet nejúčinnější model vinic z hlediska kontroly a dosažení vytyčených cílů; |
| --- | --- |

2.17

navrhuje zachování programů restrukturalizace a přeměny vinic v závislosti na „národním finančním rámci“; tyto programy by měly odrážet nejúčinnější model vinic z hlediska kontroly a dosažení vytyčených cílů;

| 2.18 | zdůrazňuje, že je třeba ovlivnit způsob, jakým se na mezinárodní úrovni zavádí evropská koncepce jakostních vín založených na zeměpisném původu (jakostní víno s. o.). Tato koncepce musí být posílena, potvrzena, podporována a rozšířena; |
| --- | --- |

2.18

zdůrazňuje, že je třeba ovlivnit způsob, jakým se na mezinárodní úrovni zavádí evropská koncepce jakostních vín založených na zeměpisném původu (jakostní víno s. o.). Tato koncepce musí být posílena, potvrzena, podporována a rozšířena;

| 2.19 | domnívá se, že používání enologických postupů OIV v EU by nemělo být schvalováno automaticky bez potřebného výzkumu a pokusů, založených na čistě vědeckých kritériích; |
| --- | --- |

2.19

domnívá se, že používání enologických postupů OIV v EU by nemělo být schvalováno automaticky bez potřebného výzkumu a pokusů, založených na čistě vědeckých kritériích;

| 2.20 | navrhuje, aby se politika jakosti, marketingu a propagační politika staly jedním z hlavních příjemců finančních zdrojů vyčleněných pro společnou organizaci trhu s vínem; |
| --- | --- |

2.20

navrhuje, aby se politika jakosti, marketingu a propagační politika staly jedním z hlavních příjemců finančních zdrojů vyčleněných pro společnou organizaci trhu s vínem;

| 2.21 | rozhodně podporuje propagační politiku zahrnující informační kampaně o střídmé a zodpovědné konzumaci vína, jakož i evropský zemědělsko-potravinářský model zaměřený na kvalitu a jeho specifické rysy a spojení s půdou, kulturou, minulostí a s tradicemi svých obyvatel a počítá se systémem hospodářské podpory ze zdrojů společné organizace trhu spolu s ostatními nástroji podpory zemědělství a potravinářství, jež by již mohla mít k dispozici či v budoucnu by mohla zavést Evropská unie; |
| --- | --- |

2.21

rozhodně podporuje propagační politiku zahrnující informační kampaně o střídmé a zodpovědné konzumaci vína, jakož i evropský zemědělsko-potravinářský model zaměřený na kvalitu a jeho specifické rysy a spojení s půdou, kulturou, minulostí a s tradicemi svých obyvatel a počítá se systémem hospodářské podpory ze zdrojů společné organizace trhu spolu s ostatními nástroji podpory zemědělství a potravinářství, jež by již mohla mít k dispozici či v budoucnu by mohla zavést Evropská unie;

| 2.22 | silně podporuje myšlenku provádět informační kampaně po celé Evropské unii o odpovědné a střídmé konzumaci vína a doufá, že iniciativy v této oblasti budou uskutečňovány také na místní úrovni za účasti místních orgánů, škol, univerzit a sdružení. |
| --- | --- |

2.22

silně podporuje myšlenku provádět informační kampaně po celé Evropské unii o odpovědné a střídmé konzumaci vína a doufá, že iniciativy v této oblasti budou uskutečňovány také na místní úrovni za účasti místních orgánů, škol, univerzit a sdružení.

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/7

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 – a v dalších letech

(2007/C 57/02)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise Zastavení ztráty biologické rozmanitosti do roku 2010 – a v dalších letech. Zachování ekosystémových služeb v zájmu dobrých životních podmínek pro lidstvo a jeho přílohy, zejména akční plán (KOM(2006) 216 v konečném znění);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 2. prosince 2005 konzultovat Výbor na toto téma v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí předsednictva Výboru ze dne 25. dubna 2006 pověřit Komisi pro udržitelný rozvoj vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na směrnici Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a směrnici Rady ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (79/409/EHS);

s ohledem na stanovisko Výboru ze dne 12. února 2003 ke sdělení Evropské komise K tematické strategii pro ochranu půdy – CdR 190/2002 fin (1);

s ohledem na stanovisko Výboru ze dne 17. listopadu 2005 k tématu „Příspěvek místních a regionálních orgánů k boji proti změně klimatu“ – CdR 215/2005 fin;

s ohledem na stanovisko Výboru ze dne 26. dubna 2006 k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (KOM(2005) 505 v konečném znění – 2002/0211 (COD)) a ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Tematická strategie ochrany a zachování mořského prostředí (KOM(2005) 504 v konečném znění) – CdR 46/2006 fin;

s ohledem na návrh stanoviska Výboru (CdR 159/2006 rev. 1), schválený Komisí pro udržitelný rozvoj dne 6. října 2006 (zpravodaj: pan VAN GELDER, královský komisař provincie Zeeland (NL/ELS);

přijal toto stanovisko jednomyslně na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 6. prosince):

Postoj a doporučení Výboru regionů

Výbor regionů

1.   Obecné poznámky

| 1.1 | vítá toto sdělení i navrhovaný akční plán. Nabízejí totiž přesný popis současného stavu a navrhují opatření, jež přispějí ke splnění cílů pro rok 2010. Ačkoli je analýza Komise správná, lituje Výbor opožděného zveřejnění těchto dokumentů; |
| --- | --- |

1.1

vítá toto sdělení i navrhovaný akční plán. Nabízejí totiž přesný popis současného stavu a navrhují opatření, jež přispějí ke splnění cílů pro rok 2010. Ačkoli je analýza Komise správná, lituje Výbor opožděného zveřejnění těchto dokumentů;

| 1.2 | je toho názoru, že biologická rozmanitost do značné míry určuje identitu určitého regionu. Zdůrazňuje, že biologická rozmanitost je významným základem pro kvalitu života a zdraví, pro rozvoj využití volného času a cestovního ruchu, a dále též pro produkci regionálních výrobků a služeb; |
| --- | --- |

1.2

je toho názoru, že biologická rozmanitost do značné míry určuje identitu určitého regionu. Zdůrazňuje, že biologická rozmanitost je významným základem pro kvalitu života a zdraví, pro rozvoj využití volného času a cestovního ruchu, a dále též pro produkci regionálních výrobků a služeb;

| 1.3 | upozorňuje na skutečnost, že s příchodem deseti nových členských států vzrostl v Evropské unii počet druhů a ekosystémů s vysokou hodnotou; |
| --- | --- |

1.3

upozorňuje na skutečnost, že s příchodem deseti nových členských států vzrostl v Evropské unii počet druhů a ekosystémů s vysokou hodnotou;

| 1.4 | příznivě přijímá závěry předsednictví Rady ze zasedání ve dnech 23. a 24. března 2006, jež vyzývají k začlenění cílů pro rok 2010 do politik definovaných v rámci lisabonské agendy. Plány rozvoje venkova prováděné v řadě regionů ukazují, že napětí mezi ekonomikou a biologickou rozmanitostí lze řešit; |
| --- | --- |

1.4

příznivě přijímá závěry předsednictví Rady ze zasedání ve dnech 23. a 24. března 2006, jež vyzývají k začlenění cílů pro rok 2010 do politik definovaných v rámci lisabonské agendy. Plány rozvoje venkova prováděné v řadě regionů ukazují, že napětí mezi ekonomikou a biologickou rozmanitostí lze řešit;

| 1.5 | zdůrazňuje, že navzdory obecnému uznání vnitřní hodnoty biologické rozmanitosti se podceňuje její hodnota ekonomická. V dlouhodobém měřítku je biologická rozmanitost zásadním předpokladem zdraví, vysoké životní úrovně a zaměstnanosti; |
| --- | --- |

1.5

zdůrazňuje, že navzdory obecnému uznání vnitřní hodnoty biologické rozmanitosti se podceňuje její hodnota ekonomická. V dlouhodobém měřítku je biologická rozmanitost zásadním předpokladem zdraví, vysoké životní úrovně a zaměstnanosti;

| 1.6 | trvá na zřízení partnerství mezi všemi zainteresovanými stranami za účelem zvýšení informovanosti občanů (především dětí), veřejných orgánů a podnikatelského prostředí o významu biologické rozmanitosti, s cílem dosáhnout společného aktivního zájmu o zachování biologické rozmanitosti a udržitelných ekosystémů; |
| --- | --- |

1.6

trvá na zřízení partnerství mezi všemi zainteresovanými stranami za účelem zvýšení informovanosti občanů (především dětí), veřejných orgánů a podnikatelského prostředí o významu biologické rozmanitosti, s cílem dosáhnout společného aktivního zájmu o zachování biologické rozmanitosti a udržitelných ekosystémů;

| 1.7 | vyjadřuje politování nad skutečností, že navzdory politickým závazkům všech členských států schází stále mnoho k naplnění cílů pro rok 2010, a trvá na tom, aby se biologická rozmanitost stala politickou prioritou na všech úrovních správy; |
| --- | --- |

1.7

vyjadřuje politování nad skutečností, že navzdory politickým závazkům všech členských států schází stále mnoho k naplnění cílů pro rok 2010, a trvá na tom, aby se biologická rozmanitost stala politickou prioritou na všech úrovních správy;

| 1.8 | vítá četné příklady na místní a regionální úrovni, jež dokazují, že je možné zastavit ztrátu biologické rozmanitosti a obnovit stanoviště (viz příloha – CdR 159/2006 příloha); |
| --- | --- |

1.8

vítá četné příklady na místní a regionální úrovni, jež dokazují, že je možné zastavit ztrátu biologické rozmanitosti a obnovit stanoviště (viz příloha – CdR 159/2006 příloha);

2.   Biologická rozmanitost v Evropské unii

| 2.1 | lituje, že ve finančním výhledu na období 2007 až 2013 nebyly vyčleněny dostatečné fondy Společenství na financování cílů pro rok 2010, zejména v případě iniciativy Natura 2000 a rozvoje venkova. Výbor proto vyzývá členské státy, aby poskytly svým regionům a obcím prostředky nezbytné k ochraně a obnově biologické rozmanitosti na jejich území, zejména pak k péči o lokality Natura 2000. Dále trvá na tom, aby bylo přidělováno více prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti na projekty, jež budou mít pozitivní dopady v oblasti biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

2.1

lituje, že ve finančním výhledu na období 2007 až 2013 nebyly vyčleněny dostatečné fondy Společenství na financování cílů pro rok 2010, zejména v případě iniciativy Natura 2000 a rozvoje venkova. Výbor proto vyzývá členské státy, aby poskytly svým regionům a obcím prostředky nezbytné k ochraně a obnově biologické rozmanitosti na jejich území, zejména pak k péči o lokality Natura 2000. Dále trvá na tom, aby bylo přidělováno více prostředků ze strukturálních fondů a z Fondu soudržnosti na projekty, jež budou mít pozitivní dopady v oblasti biologické rozmanitosti;

| 2.2 | připomíná skutečnost, že pro zajištění optimálního vybudování a údržby ekologické sítě Natura 2000 je nezbytné, aby regiony nalezly rovnováhu mezi přístupem shora dolů a flexibilitou nutnou pro vytvoření této sítě. Pro všechny lokality v síti musí být přijata jednotná správní kritéria; |
| --- | --- |

2.2

připomíná skutečnost, že pro zajištění optimálního vybudování a údržby ekologické sítě Natura 2000 je nezbytné, aby regiony nalezly rovnováhu mezi přístupem shora dolů a flexibilitou nutnou pro vytvoření této sítě. Pro všechny lokality v síti musí být přijata jednotná správní kritéria;

| 2.3 | zdůrazňuje, že pro zajištění udržitelných ekosystémů je nezbytné dále zvýšit hustotu této sítě, a to i v případě mořského prostředí, a vítá důraz na tuto hustou síť s ohledem na dopad změny klimatu na stanoviště a druhy; navrhuje zavedení opatření pro zachování nárazníkových oblastí a ekologických koridorů, které zabezpečí životaschopnost lokalit v síti; |
| --- | --- |

2.3

zdůrazňuje, že pro zajištění udržitelných ekosystémů je nezbytné dále zvýšit hustotu této sítě, a to i v případě mořského prostředí, a vítá důraz na tuto hustou síť s ohledem na dopad změny klimatu na stanoviště a druhy; navrhuje zavedení opatření pro zachování nárazníkových oblastí a ekologických koridorů, které zabezpečí životaschopnost lokalit v síti;

| 2.4 | podotýká, že ačkoli politický rámec a právní předpisy Unie předepisují významnou ochranu biologické rozmanitosti, jejich provádění, používání a kontrola je v řadě členských států dosud nedostatečná a při vytvoření nových oblastí na ochranu biologické rozmanitosti se dostatečně nerespektují podmínky pro zajištění harmonického rozvoje; |
| --- | --- |

2.4

podotýká, že ačkoli politický rámec a právní předpisy Unie předepisují významnou ochranu biologické rozmanitosti, jejich provádění, používání a kontrola je v řadě členských států dosud nedostatečná a při vytvoření nových oblastí na ochranu biologické rozmanitosti se dostatečně nerespektují podmínky pro zajištění harmonického rozvoje;

| 2.5 | doporučuje koordinovat plány na podporu biologické rozmanitosti, jež existují na evropské, státní, regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

2.5

doporučuje koordinovat plány na podporu biologické rozmanitosti, jež existují na evropské, státní, regionální a místní úrovni;

| 2.6 | zdůrazňuje, že jelikož řadu opatření uvedených v akčních programech pro členské státy nelze účinně provádět bez pomoci a účasti regionálních a místních orgánů, je nutné aktivně zapojit zástupce regionů a obcí do každého nového politického vývoje v oblasti biologické rozmanitosti a poskytnout jim nezbytné zdroje; |
| --- | --- |

2.6

zdůrazňuje, že jelikož řadu opatření uvedených v akčních programech pro členské státy nelze účinně provádět bez pomoci a účasti regionálních a místních orgánů, je nutné aktivně zapojit zástupce regionů a obcí do každého nového politického vývoje v oblasti biologické rozmanitosti a poskytnout jim nezbytné zdroje;

| 2.7 | si je vědom značného vlivu zemědělství na stav biologické rozmanitosti v EU. Podle způsobu využití půdy může mít zemědělství buď extrémně prospěšný vliv na biologickou rozmanitost a zajistit přístřeší řadě druhů, nebo způsobit vážné škody ničením stanovišť a znečištěním životního prostředí. Výbor upozorňuje na skutečnost, že zemědělství stále odčerpává významnou část evropského rozpočtu, a Unie tak má k dispozici účinný nástroj vlivu na využití půdy zemědělským odvětvím. Výbor vyzývá k tomu, aby při revizi finančního výhledu na období 2007 až 2013, jež je plánována na rok 2008, byla značná část prostředků vyčleněna na udržitelné zemědělství a ochranu krajiny; |
| --- | --- |

2.7

si je vědom značného vlivu zemědělství na stav biologické rozmanitosti v EU. Podle způsobu využití půdy může mít zemědělství buď extrémně prospěšný vliv na biologickou rozmanitost a zajistit přístřeší řadě druhů, nebo způsobit vážné škody ničením stanovišť a znečištěním životního prostředí. Výbor upozorňuje na skutečnost, že zemědělství stále odčerpává významnou část evropského rozpočtu, a Unie tak má k dispozici účinný nástroj vlivu na využití půdy zemědělským odvětvím. Výbor vyzývá k tomu, aby při revizi finančního výhledu na období 2007 až 2013, jež je plánována na rok 2008, byla značná část prostředků vyčleněna na udržitelné zemědělství a ochranu krajiny;

| 2.8 | vyzývá k tomu, aby Komise a členské státy vyhodnotily dopad současných dotací na biologickou rozmanitost, zrušily pobídky kontraproduktivní pro rozmanitost a ekosystémové služby a podpořily zvýšené využití ekonomických nástrojů zaměřených na ochranu biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

2.8

vyzývá k tomu, aby Komise a členské státy vyhodnotily dopad současných dotací na biologickou rozmanitost, zrušily pobídky kontraproduktivní pro rozmanitost a ekosystémové služby a podpořily zvýšené využití ekonomických nástrojů zaměřených na ochranu biologické rozmanitosti;

| 2.9 | považuje za žádoucí, aby pozornost věnovaná biologické rozmanitosti přesáhla rámec samotné politiky životního prostředí. Ostatní evropské a vnitrostátní politiky by se rovněž měly zabývat touto otázkou, zejména v oblasti dopravy, energetiky, zemědělství, rybolovu, cestovního ruchu a výzkumu, a dále též v rámci politiky průmyslové a politiky regionální; |
| --- | --- |

2.9

považuje za žádoucí, aby pozornost věnovaná biologické rozmanitosti přesáhla rámec samotné politiky životního prostředí. Ostatní evropské a vnitrostátní politiky by se rovněž měly zabývat touto otázkou, zejména v oblasti dopravy, energetiky, zemědělství, rybolovu, cestovního ruchu a výzkumu, a dále též v rámci politiky průmyslové a politiky regionální;

| 2.10 | je si velmi vědom významu moře a pobřežních vod jako prostředí, kde se soustřeďuje téměř polovina evropské biologické rozmanitosti, a vyzývá k posílení informovanosti veřejných orgánů a zainteresovaných stran o politice podpory mořské biologické rozmanitosti. Pro tyto účely Výbor zdůrazňuje nutnost urychlit provádění směrnice o stanovištích v mořském prostředí, ukončit nadměrný rybolov v evropských vodách i mimo ně a plně zařadit biologickou rozmanitost do budoucí námořní politiky EU; |
| --- | --- |

2.10

je si velmi vědom významu moře a pobřežních vod jako prostředí, kde se soustřeďuje téměř polovina evropské biologické rozmanitosti, a vyzývá k posílení informovanosti veřejných orgánů a zainteresovaných stran o politice podpory mořské biologické rozmanitosti. Pro tyto účely Výbor zdůrazňuje nutnost urychlit provádění směrnice o stanovištích v mořském prostředí, ukončit nadměrný rybolov v evropských vodách i mimo ně a plně zařadit biologickou rozmanitost do budoucí námořní politiky EU;

| 2.11 | podotýká, že možnost přijmout na evropské úrovni opatření v oblasti územního plánování je omezená, neboť tato oblast politiky nezbytná pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti je v kompetenci členských států. Výbor klade důraz na to, aby aspekt biologické rozmanitosti byl významným faktorem rozhodování o územním plánování na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, zejména prostřednictvím strategického hodnocení dopadů na životní prostředí; |
| --- | --- |

2.11

podotýká, že možnost přijmout na evropské úrovni opatření v oblasti územního plánování je omezená, neboť tato oblast politiky nezbytná pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti je v kompetenci členských států. Výbor klade důraz na to, aby aspekt biologické rozmanitosti byl významným faktorem rozhodování o územním plánování na vnitrostátní, regionální a místní úrovni, zejména prostřednictvím strategického hodnocení dopadů na životní prostředí;

| 2.12 | je přesvědčen o tom, že současné předpisy by bylo možno účinněji využít a použít v rámci přípravy a provádění politiky zaměřené na boj s invazními nepůvodními druhy. Výbor vyzývá k většímu zapojení regionů do tohoto procesu; |
| --- | --- |

2.12

je přesvědčen o tom, že současné předpisy by bylo možno účinněji využít a použít v rámci přípravy a provádění politiky zaměřené na boj s invazními nepůvodními druhy. Výbor vyzývá k většímu zapojení regionů do tohoto procesu;

| 2.13 | vítá návrhy týkající se rozvoje globální strategie Společenství pro invazní nepůvodní druhy, včetně systému včasného varování; vzhledem k velmi omezeným finančním a lidským zdrojům však zdůrazňuje, že nelze vytvářet administrativní zátěž navíc; |
| --- | --- |

2.13

vítá návrhy týkající se rozvoje globální strategie Společenství pro invazní nepůvodní druhy, včetně systému včasného varování; vzhledem k velmi omezeným finančním a lidským zdrojům však zdůrazňuje, že nelze vytvářet administrativní zátěž navíc;

| 2.14 | doporučuje vypracovat základní právní předpisy a seznamy nepůvodních druhů, jimiž by se řídil dovoz, obchodování a jejich držení, aby se na evropském území jednalo koordinovaně a společně; zdůrazňuje též nutnost přezkoumat v rámci vyhodnocování dopadu na životní prostředí dopad projektů, jejichž součástí je zavádění nepůvodních, potenciálně invazních druhů či zacházení s nimi; |
| --- | --- |

2.14

doporučuje vypracovat základní právní předpisy a seznamy nepůvodních druhů, jimiž by se řídil dovoz, obchodování a jejich držení, aby se na evropském území jednalo koordinovaně a společně; zdůrazňuje též nutnost přezkoumat v rámci vyhodnocování dopadu na životní prostředí dopad projektů, jejichž součástí je zavádění nepůvodních, potenciálně invazních druhů či zacházení s nimi;

| 2.15 | připomíná, že zachování biologické rozmanitosti, zejména různých druhů fauny a flory, se nesmí dostat do rozporu s jejich použitím či využitím, jež musí být vždy regulováno, kontrolováno a prováděno udržitelným způsobem; |
| --- | --- |

2.15

připomíná, že zachování biologické rozmanitosti, zejména různých druhů fauny a flory, se nesmí dostat do rozporu s jejich použitím či využitím, jež musí být vždy regulováno, kontrolováno a prováděno udržitelným způsobem;

| 2.16 | doporučuje přísné dodržování zásady opatrnosti při schvalování a zavádění geneticky modifikovaných organismů; |
| --- | --- |

2.16

doporučuje přísné dodržování zásady opatrnosti při schvalování a zavádění geneticky modifikovaných organismů;

3.   EU a biologická rozmanitost ve světě

| 3.1 | zdůrazňuje, že rozhodnutí přijatá během Osmé konference smluvních států Úmluvy o biologické rozmanitosti, která proběhla v březnu 2006 v brazilské Curitibě, představují významný pokrok. Vzhledem k tomu, že Devátá konference se bude konat na začátku roku 2008 v Bonnu pod německým předsednictvím, vyzývá VR EU a členské státy, aby této příležitosti využily k předložení hodnocení sdělení Komise o biologické rozmanitosti a připravily zasedání, na němž bude posílena účast územních samospráv, a to i prostřednictvím odpovídajících vnitrostátních sdružení; |
| --- | --- |

3.1

zdůrazňuje, že rozhodnutí přijatá během Osmé konference smluvních států Úmluvy o biologické rozmanitosti, která proběhla v březnu 2006 v brazilské Curitibě, představují významný pokrok. Vzhledem k tomu, že Devátá konference se bude konat na začátku roku 2008 v Bonnu pod německým předsednictvím, vyzývá VR EU a členské státy, aby této příležitosti využily k předložení hodnocení sdělení Komise o biologické rozmanitosti a připravily zasedání, na němž bude posílena účast územních samospráv, a to i prostřednictvím odpovídajících vnitrostátních sdružení;

| 3.2 | vítá příkladný přístup některých regionů, které v rámci podpory rozvoje předávají zkušenosti získané v oblasti biologické rozmanitosti partnerským regionům a podporují opatření, jež tyto regiony přijaly na podporu biologické rozmanitosti (viz příloha); |
| --- | --- |

3.2

vítá příkladný přístup některých regionů, které v rámci podpory rozvoje předávají zkušenosti získané v oblasti biologické rozmanitosti partnerským regionům a podporují opatření, jež tyto regiony přijaly na podporu biologické rozmanitosti (viz příloha);

| 3.3 | podotýká, že EU má v oblasti ochrany biologické rozmanitosti zodpovědnost rovněž na světové úrovni. Výbor si je vědom této skutečnosti a doporučuje, aby tato zodpovědnost byla zohledněna v rámci obchodní a rozvojové politiky; |
| --- | --- |

3.3

podotýká, že EU má v oblasti ochrany biologické rozmanitosti zodpovědnost rovněž na světové úrovni. Výbor si je vědom této skutečnosti a doporučuje, aby tato zodpovědnost byla zohledněna v rámci obchodní a rozvojové politiky;

4.   Biologická rozmanitost a změna klimatu

| 4.1 | je si vědom skutečnosti, že politika na podporu biologické rozmanitosti nemůže přinést výsledky, nebudou-li přijata cílevědomá opatření na celosvětové úrovni, jež napomohou zastavit změnu klimatu. Výbor považuje za nezbytné, aby ty členské státy, které dosud neplní povinnosti zakotvené v Kjótském protokolu, dohnaly toto zpoždění. Považuje dále za žádoucí, aby byla uzavřena celosvětová úmluva o významných cílech boje proti změně klimatu, již by podepsaly všechny státy, jež patří mezi hlavní producenty, a všechna výrobní odvětví; |
| --- | --- |

4.1

je si vědom skutečnosti, že politika na podporu biologické rozmanitosti nemůže přinést výsledky, nebudou-li přijata cílevědomá opatření na celosvětové úrovni, jež napomohou zastavit změnu klimatu. Výbor považuje za nezbytné, aby ty členské státy, které dosud neplní povinnosti zakotvené v Kjótském protokolu, dohnaly toto zpoždění. Považuje dále za žádoucí, aby byla uzavřena celosvětová úmluva o významných cílech boje proti změně klimatu, již by podepsaly všechny státy, jež patří mezi hlavní producenty, a všechna výrobní odvětví;

| 4.2 | doporučuje zahájit regionální výzkum účinků změny klimatu; |
| --- | --- |

4.2

doporučuje zahájit regionální výzkum účinků změny klimatu;

| 4.3 | dodává, že pokud bude za významný nástroj boje proti změně klimatu prohlášena koncepce politiky pro biopaliva, nebude tento boj efektivní bez doprovodných opatření zaměřených na značné snížení celkové spotřeby paliv, bez využívání pouze těch surovin, postupů a rostlin, jež neškodí biologické rozmanitosti na vnitrostátní a mezinárodní úrovni, a bez rozšíření zemědělské půdy v ekosystémech s vysokou biologickou hodnotou; |
| --- | --- |

4.3

dodává, že pokud bude za významný nástroj boje proti změně klimatu prohlášena koncepce politiky pro biopaliva, nebude tento boj efektivní bez doprovodných opatření zaměřených na značné snížení celkové spotřeby paliv, bez využívání pouze těch surovin, postupů a rostlin, jež neškodí biologické rozmanitosti na vnitrostátní a mezinárodní úrovni, a bez rozšíření zemědělské půdy v ekosystémech s vysokou biologickou hodnotou;

5.   Znalostní základ

| 5.1 | považuje za klíčový prvek dostupnost a zlepšení poznatků v oblasti ochrany a udržitelného využití biologické rozmanitosti v Evropě a ve zbytku světa. Součástí tohoto požadavku je též výměna zkušeností mezi členskými státy a regiony (viz příloha); proto je třeba posílit vzájemnou přístupnost k údajům o biologické rozmanitosti na různých úrovních a mít na paměti obzvláště údaje z místní a regionální úrovně, pracovat s nástroji SLZ a infrastrukturou prostorových dat (SDI); |
| --- | --- |

5.1

považuje za klíčový prvek dostupnost a zlepšení poznatků v oblasti ochrany a udržitelného využití biologické rozmanitosti v Evropě a ve zbytku světa. Součástí tohoto požadavku je též výměna zkušeností mezi členskými státy a regiony (viz příloha); proto je třeba posílit vzájemnou přístupnost k údajům o biologické rozmanitosti na různých úrovních a mít na paměti obzvláště údaje z místní a regionální úrovně, pracovat s nástroji SLZ a infrastrukturou prostorových dat (SDI);

| 5.2 | poukazuje na nedostatečné uznání biologické rozmanitosti, zejména pokud se týče mořského prostředí, a doporučuje napravit tento stav; |
| --- | --- |

5.2

poukazuje na nedostatečné uznání biologické rozmanitosti, zejména pokud se týče mořského prostředí, a doporučuje napravit tento stav;

| 5.3 | dodává, že kromě vědeckých poznatků, o nichž se zmiňuje Komise, je třeba věnovat více pozornosti znalostem a kompetenci obyvatel dotčených oblastí, a doporučuje kombinovat znalosti dobrovolníků a vědců. Výbor dále trvá na zapojení dětí do tohoto postupu; |
| --- | --- |

5.3

dodává, že kromě vědeckých poznatků, o nichž se zmiňuje Komise, je třeba věnovat více pozornosti znalostem a kompetenci obyvatel dotčených oblastí, a doporučuje kombinovat znalosti dobrovolníků a vědců. Výbor dále trvá na zapojení dětí do tohoto postupu;

| 5.4 | doporučuje vypracovat komunikační strategii pro zvýšení povědomí všech občanů na všech úrovních a ve všech oblastech o ochraně a zachování biologické rozmanitosti a zvýšení jejich odpovědnosti a stanovit výměnu informací mezi vědci a zástupci správních orgánů; |
| --- | --- |

5.4

doporučuje vypracovat komunikační strategii pro zvýšení povědomí všech občanů na všech úrovních a ve všech oblastech o ochraně a zachování biologické rozmanitosti a zvýšení jejich odpovědnosti a stanovit výměnu informací mezi vědci a zástupci správních orgánů;

6.   Čtyři klíčová podpůrná opatření

Zajištění přiměřeného financování

| 6.1 | konstatuje, že LIFE+ a rozpočet na výzkum budou zřejmě moci pokrýt pouze malou část prostředků na biologickou rozmanitost. Dále existuje riziko, že členské státy nedostatečně zohlední význam biologické rozmanitosti v rámci současných strukturálních fondů; |
| --- | --- |

6.1

konstatuje, že LIFE+ a rozpočet na výzkum budou zřejmě moci pokrýt pouze malou část prostředků na biologickou rozmanitost. Dále existuje riziko, že členské státy nedostatečně zohlední význam biologické rozmanitosti v rámci současných strukturálních fondů;

| 6.2 | pozoruje nesoulad mezi cílevědomými záměry sdělení na jedné straně a plánovanými prostředky na jejich realizaci na straně druhé; |
| --- | --- |

6.2

pozoruje nesoulad mezi cílevědomými záměry sdělení na jedné straně a plánovanými prostředky na jejich realizaci na straně druhé;

Posílení rozhodování na úrovni EU

| 6.3 | souhlasí s myšlenkami na posílení biologické rozmanitosti v rozhodovacím procesu Společenství a doporučuje, aby biologická rozmanitost byla začleněna do dalších politických oblastí, a to včetně konkrétních závazků. Podporuje myšlenku akčního plánu, jenž by počítal se zapojením nejen členských států, ale také regionů do tohoto procesu; |
| --- | --- |

6.3

souhlasí s myšlenkami na posílení biologické rozmanitosti v rozhodovacím procesu Společenství a doporučuje, aby biologická rozmanitost byla začleněna do dalších politických oblastí, a to včetně konkrétních závazků. Podporuje myšlenku akčního plánu, jenž by počítal se zapojením nejen členských států, ale také regionů do tohoto procesu;

Budování partnerství

| 6.4 | věří, že budování spolupráce v rámci EU bude podporováno. Regiony mají dokonalé postavení pro tuto roli zprostředkovatele. Výbor odkazuje na plodnou spolupráci rozvíjenou v rámci programů Společenství a její výsledky (viz příloha); |
| --- | --- |

6.4

věří, že budování spolupráce v rámci EU bude podporováno. Regiony mají dokonalé postavení pro tuto roli zprostředkovatele. Výbor odkazuje na plodnou spolupráci rozvíjenou v rámci programů Společenství a její výsledky (viz příloha);

| 6.5 | k tomu, aby bylo zabezpečeno zachování biologické rozmanitosti, zdůrazňuje potřebu zapojit prostřednictvím nástrojů jako dohody o spolupráci soukromé vlastníky pozemků; |
| --- | --- |

6.5

k tomu, aby bylo zabezpečeno zachování biologické rozmanitosti, zdůrazňuje potřebu zapojit prostřednictvím nástrojů jako dohody o spolupráci soukromé vlastníky pozemků;

Posilování povědomí a zapojení veřejnosti

| 6.6 | zdůrazňuje význam rostoucí účasti veřejnosti. Nebudou-li občané vnímat důležitost biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, budou mít projekty menší šanci na úspěch. Výbor proto doporučuje uvolnit více evropských a vnitrostátních fondů na občanské iniciativy; |
| --- | --- |

6.6

zdůrazňuje význam rostoucí účasti veřejnosti. Nebudou-li občané vnímat důležitost biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, budou mít projekty menší šanci na úspěch. Výbor proto doporučuje uvolnit více evropských a vnitrostátních fondů na občanské iniciativy;

| 6.7 | doporučuje připravit v těsné spolupráci s iniciativami
  Countdown 2010
  a 
  Beautiful Europe
  komunikační strategii pro členské státy, nevládní organizace a územní samosprávy, s cílem podpořit cíle stanovené pro rok 2010; |
| --- | --- |

6.7

doporučuje připravit v těsné spolupráci s iniciativami
  Countdown 2010
  a 
  Beautiful Europe
  komunikační strategii pro členské státy, nevládní organizace a územní samosprávy, s cílem podpořit cíle stanovené pro rok 2010;

7.   Monitoring, vyhodnocení a přezkoumání

| 7.1 | podporuje spolupráci mezi členskými státy a soukromým sektorem a zdůrazňuje, že občané a dobrovolníci v celé Evropě úzce spolupracují na monitorování biologické rozmanitosti; |
| --- | --- |

7.1

podporuje spolupráci mezi členskými státy a soukromým sektorem a zdůrazňuje, že občané a dobrovolníci v celé Evropě úzce spolupracují na monitorování biologické rozmanitosti;

| 7.2 | vyzývá k posílení motivace členských států, aby výsledky své politiky přístupnou a přitažlivou formou prezentovaly občanům, kde by zároveň bylo možno rozpoznat činnost regionů; |
| --- | --- |

7.2

vyzývá k posílení motivace členských států, aby výsledky své politiky přístupnou a přitažlivou formou prezentovaly občanům, kde by zároveň bylo možno rozpoznat činnost regionů;

| 7.3 | navrhuje, aby regionální monitoring tvořil základ monitorování a hodnocení na vnitrostátní a mezinárodní úrovni. Za tím účelem musí být vytvořeny účinné monitorovací systémy založené na ukazatelích a periodických zprávách; |
| --- | --- |

7.3

navrhuje, aby regionální monitoring tvořil základ monitorování a hodnocení na vnitrostátní a mezinárodní úrovni. Za tím účelem musí být vytvořeny účinné monitorovací systémy založené na ukazatelích a periodických zprávách;

8.   Vize

| 8.1 | vítá návrh na vypracování široké vize pro EU, co se týče budoucnosti biologické rozmanitosti v Evropě, a zdůrazňuje nezbytnost zapojení regionů do tohoto postupu; |
| --- | --- |

8.1

vítá návrh na vypracování široké vize pro EU, co se týče budoucnosti biologické rozmanitosti v Evropě, a zdůrazňuje nezbytnost zapojení regionů do tohoto postupu;

| 8.2 | vyjadřuje přání vize s novátorským přístupem k biologické rozmanitosti, jež by přesahovala rok 2010 a kladla důraz na pozitivní přínos ekosystémových služeb spojených se životním prostředím (krajinou). |
| --- | --- |

8.2

vyjadřuje přání vize s novátorským přístupem k biologické rozmanitosti, jež by přesahovala rok 2010 a kladla důraz na pozitivní přínos ekosystémových služeb spojených se životním prostředím (krajinou).

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. C 128, 29.5.2003, s. 43.

1

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/11

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění vnitrostátních opatření týkajících se koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím

(2007/C 57/03)

VÝBOR REGIONŮ

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění vnitrostátních opatření týkajících se koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím (KOM(2006) 104 v konečném znění),

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 2. prosince 2005 požádat Výbor regionů, v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství, o vypracování stanoviska k tomuto tématu,

s ohledem na rozhodnutí předsednictva ze dne 25. dubna 2006 pověřit Komisi pro udržitelný rozvoj vypracováním stanoviska k tomuto tématu,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady č. 1829/2003/ES ze dne 22. září 2003 o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech (1),

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (2),

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady č. 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS (3),

s ohledem na usnesení Evropského parlamentu o koexistenci transgenních, konvenčních a ekologických plodin (2003/2098 (INI)),

s ohledem na doporučení Komise 2003/556/ES ze dne 23. července 2003 týkající se pokynů pro vytváření národních strategií a osvědčených postupů k zajištění koexistence geneticky modifikovaných, konvenčních a ekologickým plodin,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Koexistence geneticky modifikovaných zemědělských plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím (stanovisko z vlastní iniciativy) přijaté dne 16. prosince 2004 (4),

s ohledem na návrh stanoviska (CdR 149/2006 rev. 2) přijatý Komisi pro udržitelný rozvoj dne 6. října 2006 (zpravodaj: pan MARRAZZO, předseda vlády regionu Lazio (IT/SES)),

1.   vzhledem k těmto důvodům:

| 1.1 | Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění vnitrostátních opatření týkajících se koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím, KOM(2006) 104 v konečném znění (dále jen „zpráva“), se v oblasti koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím snaží oddělovat environmentální a zdravotní hlediska od hospodářských. |
| --- | --- |

1.1

Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Zpráva o provádění vnitrostátních opatření týkajících se koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím, KOM(2006) 104 v konečném znění (dále jen „zpráva“), se v oblasti koexistence geneticky modifikovaných plodin s konvenčním a ekologickým zemědělstvím snaží oddělovat environmentální a zdravotní hlediska od hospodářských.

| 1.2 | Analýza absence rizik pro lidské zdraví a životní prostředí je pouhá jedna fáze postupu stanoveného pro udělení registrace pro výrobek obsahující geneticky modifikované organismy (GMO), který stanoví směrnice č. 2001/18/ES. Tento postup zahrnuje konkrétní opatření týkající se koexistence, jejichž uplatnění je povinné. |
| --- | --- |

1.2

Analýza absence rizik pro lidské zdraví a životní prostředí je pouhá jedna fáze postupu stanoveného pro udělení registrace pro výrobek obsahující geneticky modifikované organismy (GMO), který stanoví směrnice č. 2001/18/ES. Tento postup zahrnuje konkrétní opatření týkající se koexistence, jejichž uplatnění je povinné.

| 1.3 | Cílem tohoto stanoviska je znovu začlenit debatu o koexistenci, která je zaměřena pouze na ekonomická hlediska, do profilů obezřetnosti, které zavádí zásada předběžné opatrnosti. Konvenční nebo ekologické zemědělské plodiny jsou rovněž součástí životního prostředí, proto je třeba je podle zásady předběžné opatrnosti chránit. Vzhledem k tomu, že v roce 2004 bylo ukončeno evropské moratorium na dovoz GMO, budeme svědky zvýšení počtu registrací výrobků obsahujících GMO na území Evropské unie, a je proto třeba zabránit jejich nevratným důsledkům a spekulacím. |
| --- | --- |

1.3

Cílem tohoto stanoviska je znovu začlenit debatu o koexistenci, která je zaměřena pouze na ekonomická hlediska, do profilů obezřetnosti, které zavádí zásada předběžné opatrnosti. Konvenční nebo ekologické zemědělské plodiny jsou rovněž součástí životního prostředí, proto je třeba je podle zásady předběžné opatrnosti chránit. Vzhledem k tomu, že v roce 2004 bylo ukončeno evropské moratorium na dovoz GMO, budeme svědky zvýšení počtu registrací výrobků obsahujících GMO na území Evropské unie, a je proto třeba zabránit jejich nevratným důsledkům a spekulacím.

| 1.4 | Správné provádění metody koexistence uvedených systémů předpokládá harmonizaci zdravotních a environmentálních hledisek s hospodářskými hledisky. Koexistence zemědělských systémů, která spočívá v poskytnutí záruky všem formám zemědělství – konvenčnímu, ekologickému a využívajícímu GMO, musí odpovídat požadavkům na ochranu všech pěstitelských metod, aby mohla být realizována. Všechny formy zemědělství, konvenční, ekologická a využívající GMO, musí mít stejnou ontologickou váhu (spíše než ekonomickou), jinak by samotná koncepce koexistence byla popřena. |
| --- | --- |

1.4

Správné provádění metody koexistence uvedených systémů předpokládá harmonizaci zdravotních a environmentálních hledisek s hospodářskými hledisky. Koexistence zemědělských systémů, která spočívá v poskytnutí záruky všem formám zemědělství – konvenčnímu, ekologickému a využívajícímu GMO, musí odpovídat požadavkům na ochranu všech pěstitelských metod, aby mohla být realizována. Všechny formy zemědělství, konvenční, ekologická a využívající GMO, musí mít stejnou ontologickou váhu (spíše než ekonomickou), jinak by samotná koncepce koexistence byla popřena.

| 1.5 | Na konferenci, která se konala ve dnech 4.-6. dubna 2006 ve Vídni, EU nezaujala pevný postoj vůči koexistenci a raději ponechala zemědělcům volnost ve výběru způsobu pěstování – tradičního, ekologického nebo zaměřeného na transgenní plodiny. Předložené odůvodnění je založeno na dvou argumentech. Prvním je různorodost území jednotlivých členských států, druhým odlišnost výsledků z doposud malého množství získaných zkušeností. |
| --- | --- |

1.5

Na konferenci, která se konala ve dnech 4.-6. dubna 2006 ve Vídni, EU nezaujala pevný postoj vůči koexistenci a raději ponechala zemědělcům volnost ve výběru způsobu pěstování – tradičního, ekologického nebo zaměřeného na transgenní plodiny. Předložené odůvodnění je založeno na dvou argumentech. Prvním je různorodost území jednotlivých členských států, druhým odlišnost výsledků z doposud malého množství získaných zkušeností.

| 1.6 | Břemeno tedy opět dopadá na trh, který si musí najít svůj vlastní vývoj, a to i s pomocí spotřebitelů, kterým je i nadále ponechána volnost výběru při koupi výrobků obsahujících GMO. |
| --- | --- |

1.6

Břemeno tedy opět dopadá na trh, který si musí najít svůj vlastní vývoj, a to i s pomocí spotřebitelů, kterým je i nadále ponechána volnost výběru při koupi výrobků obsahujících GMO.

| 1.7 | Příslušné odpovědné národní orgány se dne 19. června 2006 zúčastnily technické schůzky a dne 3. července 2006 schůze odpovědných orgánů ve smyslu směrnice č. 2001/18/ES. Další setkání je stanoveno na leden 2007 a bude se na něm pokračovat v diskusi o bramborách, kukuřici BT11 a kukuřici 1570. |
| --- | --- |

1.7

Příslušné odpovědné národní orgány se dne 19. června 2006 zúčastnily technické schůzky a dne 3. července 2006 schůze odpovědných orgánů ve smyslu směrnice č. 2001/18/ES. Další setkání je stanoveno na leden 2007 a bude se na něm pokračovat v diskusi o bramborách, kukuřici BT11 a kukuřici 1570.

| 1.8 | Zásady, které vzešly z těchto setkání, se shodují v tom, že do diskuse opět vnášejí problematiku spojenou s ochranou zdraví a životního prostředí. Sedm z osmi členských států opět připomenulo klíčovou úlohu zásady předběžné opatrnosti. Co se týče kukuřice BT11, osm z devíti členských států předložilo připomínky, které Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) nevzal v úvahu. Co se týče kukuřice 1570, osm z devíti členských států si postěžovalo na nedostatek údajů o dopadech na životní prostředí. Co se týče plánů monitorování, předložené kritické připomínky nevzal EFSA v sedmi případech z devíti v úvahu. |
| --- | --- |

1.8

Zásady, které vzešly z těchto setkání, se shodují v tom, že do diskuse opět vnášejí problematiku spojenou s ochranou zdraví a životního prostředí. Sedm z osmi členských států opět připomenulo klíčovou úlohu zásady předběžné opatrnosti. Co se týče kukuřice BT11, osm z devíti členských států předložilo připomínky, které Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA) nevzal v úvahu. Co se týče kukuřice 1570, osm z devíti členských států si postěžovalo na nedostatek údajů o dopadech na životní prostředí. Co se týče plánů monitorování, předložené kritické připomínky nevzal EFSA v sedmi případech z devíti v úvahu.

| 1.9 | Pokud se dobře podíváme, trvalé zaměření samotných evropských právních předpisů vyžaduje stálou pozornost k potenciálním rizikům pro lidské zdraví a životní prostředí a zdá se tak být v rozporu se zaměřením, které se na metodu koexistence systémů soustředí pouze z ekonomických hledisek. |
| --- | --- |

1.9

Pokud se dobře podíváme, trvalé zaměření samotných evropských právních předpisů vyžaduje stálou pozornost k potenciálním rizikům pro lidské zdraví a životní prostředí a zdá se tak být v rozporu se zaměřením, které se na metodu koexistence systémů soustředí pouze z ekonomických hledisek.

| 1.10 | Zásada předběžné opatrnosti stanovená v článku 7 nařízení č. 178/2002/ES představuje metodiku analýzy řízení rizik a její uplatnění je žádoucí v případě možného ohrožení, kdy vědecká nejistota neumožňuje plné předchozí posouzení bezpečnosti (rozsudek Evropského soudního dvora v případu C-236/01 ze dne 9. září 2003). |
| --- | --- |

1.10

Zásada předběžné opatrnosti stanovená v článku 7 nařízení č. 178/2002/ES představuje metodiku analýzy řízení rizik a její uplatnění je žádoucí v případě možného ohrožení, kdy vědecká nejistota neumožňuje plné předchozí posouzení bezpečnosti (rozsudek Evropského soudního dvora v případu C-236/01 ze dne 9. září 2003).

| 1.11 | Původní znění zásady předběžné opatrnosti bylo odvozeno ze zásady udržitelného rozvoje. |
| --- | --- |

1.11

Původní znění zásady předběžné opatrnosti bylo odvozeno ze zásady udržitelného rozvoje.

| 1.12 | Zásadu udržitelného rozvoje lze definovat jako vztah mezi dynamikou lidské činnosti a globálním biofyzikálním kontextem. S tímto vztahem je třeba zacházet tak, aby umožnil na jedné straně pokrok jedinců a na druhé straně ochranu globální biofyzikální rovnováhy při zachování správné rovnováhy mezi oběma těmito aspekty. |
| --- | --- |

1.12

Zásadu udržitelného rozvoje lze definovat jako vztah mezi dynamikou lidské činnosti a globálním biofyzikálním kontextem. S tímto vztahem je třeba zacházet tak, aby umožnil na jedné straně pokrok jedinců a na druhé straně ochranu globální biofyzikální rovnováhy při zachování správné rovnováhy mezi oběma těmito aspekty.

| 1.13 | Považuje se za vhodné stručně připomenout definice zásady předběžné opatrnosti a zásady udržitelného rozvoje, neboť tyto zásady jsou považovány za pevně spjaté se správným prováděním koexistence zemědělských systémů. |
| --- | --- |

1.13

Považuje se za vhodné stručně připomenout definice zásady předběžné opatrnosti a zásady udržitelného rozvoje, neboť tyto zásady jsou považovány za pevně spjaté se správným prováděním koexistence zemědělských systémů.

| 1.14 | Nařízení o jednotných ukazatelích (5), rozhodnutí o registrech (6) a nařízení o provádění nařízení č. 2003/1829/ES otevírají cestu ke správnému praktickému uplatnění kritéria koexistence zemědělských systémů a zajišťují transparentnost a zjistitelnost původu. |
| --- | --- |

1.14

Nařízení o jednotných ukazatelích (5), rozhodnutí o registrech (6) a nařízení o provádění nařízení č. 2003/1829/ES otevírají cestu ke správnému praktickému uplatnění kritéria koexistence zemědělských systémů a zajišťují transparentnost a zjistitelnost původu.

| 1.15 | V zájmu shrnutí a doplnění pravidel byla připojena povinnost na označování a zjistitelnost původu potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikované organismy (GMO) přesahující prahové hodnoty pro označování, pro případ technicky neodvratitelného náhodného promíchání. |
| --- | --- |

1.15

V zájmu shrnutí a doplnění pravidel byla připojena povinnost na označování a zjistitelnost původu potravin a krmiv, které obsahují geneticky modifikované organismy (GMO) přesahující prahové hodnoty pro označování, pro případ technicky neodvratitelného náhodného promíchání.

| 1.16 | Proto bylo opatření předběžné opatrnosti s požadavkem pečlivého posouzení a kontroly rizik přijato před započetím výzkumu, výroby a uvádění na trh u výrobků vyrobených z použitím geneticky modifikovaných organismů. |
| --- | --- |

1.16

Proto bylo opatření předběžné opatrnosti s požadavkem pečlivého posouzení a kontroly rizik přijato před započetím výzkumu, výroby a uvádění na trh u výrobků vyrobených z použitím geneticky modifikovaných organismů.

| 1.17 | Nikdy se nezamlčují rizika pro lidské zdraví, zdraví zvířat a pro životní prostředí, která jsou neustále zmiňována v bodech odůvodnění každého právního aktu Společenství. |
| --- | --- |

1.17

Nikdy se nezamlčují rizika pro lidské zdraví, zdraví zvířat a pro životní prostředí, která jsou neustále zmiňována v bodech odůvodnění každého právního aktu Společenství.

| 1.18 | Aby bylo na území Unie umožněno uvádění nových geneticky modifikovaných výrobků na trh, je třeba projednat a mít na zřeteli riziko náhodného genetického znečištění v zemědělství a ekonomický dopad promíchání geneticky modifikovaných a geneticky nemodifikovaných plodin. |
| --- | --- |

1.18

Aby bylo na území Unie umožněno uvádění nových geneticky modifikovaných výrobků na trh, je třeba projednat a mít na zřeteli riziko náhodného genetického znečištění v zemědělství a ekonomický dopad promíchání geneticky modifikovaných a geneticky nemodifikovaných plodin.

| 1.19 | Evropská unie doposud schválila a nařídila zavádění omezeného počtu různých GMO pro každý členský stát. |
| --- | --- |

1.19

Evropská unie doposud schválila a nařídila zavádění omezeného počtu různých GMO pro každý členský stát.

| 1.20 | To ospravedlnilo postupné zavádění transgenních plodin v Evropě a vyvolalo ostrou kritiku týkající se jejich nedostatečné slučitelnosti s různými plodinami a neověřené nezávadnosti GMO pro životní prostředí, chápané jako diferencované genetické dědictví, a pro lidské zdraví. |
| --- | --- |

1.20

To ospravedlnilo postupné zavádění transgenních plodin v Evropě a vyvolalo ostrou kritiku týkající se jejich nedostatečné slučitelnosti s různými plodinami a neověřené nezávadnosti GMO pro životní prostředí, chápané jako diferencované genetické dědictví, a pro lidské zdraví.

| 1.21 | Předpisy Společenství se obávají rizika náhodného znečištění: namátkové zavedení GMO do konvenčního nebo ekologického odběru bylo uznáno za „technicky nevyhnutelné“, a byla tak popřena možnost dosáhnout nulové tolerance. |
| --- | --- |

1.21

Předpisy Společenství se obávají rizika náhodného znečištění: namátkové zavedení GMO do konvenčního nebo ekologického odběru bylo uznáno za „technicky nevyhnutelné“, a byla tak popřena možnost dosáhnout nulové tolerance.

| 1.22 | Náhodné znečištění představuje pro tradiční a ekologické zemědělce dodatečné náklady na přípravu vhodných opatření na zamezení znečištění a ohrožení pěstování ekologických plodin, jehož charakteristickými prvky jsou čistota metody pěstování a výsledku. |
| --- | --- |

1.22

Náhodné znečištění představuje pro tradiční a ekologické zemědělce dodatečné náklady na přípravu vhodných opatření na zamezení znečištění a ohrožení pěstování ekologických plodin, jehož charakteristickými prvky jsou čistota metody pěstování a výsledku.

| 1.23 | Je nutné chránit zásadu svobody podnikání každého zemědělce, která se zakládá nejen na svobodné volbě ekonomicky nejrentabilnějšího systému výroby, ale i na potřebě oddělit vybrané plodiny, aby se zamezilo jejich vzájemnému znečištění. |
| --- | --- |

1.23

Je nutné chránit zásadu svobody podnikání každého zemědělce, která se zakládá nejen na svobodné volbě ekonomicky nejrentabilnějšího systému výroby, ale i na potřebě oddělit vybrané plodiny, aby se zamezilo jejich vzájemnému znečištění.

| 1.24 | Na druhé straně je třeba chránit svobodnou volbu spotřebitele, pokud jde o nakupovaný výrobek, a zachovat tak integritu výrobku ve fázi uvádění na trh i v předcházející fázi pěstování, a to prostřednictvím zjistitelnosti původu a neznečišťování systémů zemědělské produkce. |
| --- | --- |

1.24

Na druhé straně je třeba chránit svobodnou volbu spotřebitele, pokud jde o nakupovaný výrobek, a zachovat tak integritu výrobku ve fázi uvádění na trh i v předcházející fázi pěstování, a to prostřednictvím zjistitelnosti původu a neznečišťování systémů zemědělské produkce.

| 1.25 | V EU lze pěstovat nebo zavádět GMO pouze, jsou-li povolené, a zdravotní a environmentální hlediska podléhají směrnici č. 2001/18/ES o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí1 a nařízení č. 1829/2003/ES o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech. |
| --- | --- |

1.25

V EU lze pěstovat nebo zavádět GMO pouze, jsou-li povolené, a zdravotní a environmentální hlediska podléhají směrnici č. 2001/18/ES o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí1 a nařízení č. 1829/2003/ES o geneticky modifikovaných potravinách a krmivech.

| 1.26 | V článku 26a směrnice č. 2001/18/ES, který byl zaveden pozměňovacím nařízením č. 1829/2003/ES, jsou členské státy vyzývány k tomu, aby přijaly vhodná vnitrostátní opatření v oblasti koexistence, aby se zamezilo nechtěné přítomnosti GMO v jiných výrobcích. Přijetí tohoto opatření však není povinné. |
| --- | --- |

1.26

V článku 26a směrnice č. 2001/18/ES, který byl zaveden pozměňovacím nařízením č. 1829/2003/ES, jsou členské státy vyzývány k tomu, aby přijaly vhodná vnitrostátní opatření v oblasti koexistence, aby se zamezilo nechtěné přítomnosti GMO v jiných výrobcích. Přijetí tohoto opatření však není povinné.

| 1.27 | Článek 22 směrnice č. 2001/18/ES stanoví, že členské státy nemohou zakázat nebo omezit uvádění na trh povolených GMO, ani tomu nijak bránit. |
| --- | --- |

1.27

Článek 22 směrnice č. 2001/18/ES stanoví, že členské státy nemohou zakázat nebo omezit uvádění na trh povolených GMO, ani tomu nijak bránit.

| 1.28 | Doporučení Komise č. 2003/556/ES ze dne 23. července 2003 stanovuje hlavní směry zásadního významu. V bodech odůvodnění tohoto doporučení Komise:






  a) | upřesňuje, že postup konečného udělení povolení stanovený směrnicí č. 2001/18/ES zahrnuje konkrétní opatření v oblasti koexistence na ochranu lidského zdraví a životního prostředí, jejichž uplatnění je povinné; |
| --- | --- | --- |

1.28

Doporučení Komise č. 2003/556/ES ze dne 23. července 2003 stanovuje hlavní směry zásadního významu. V bodech odůvodnění tohoto doporučení Komise:

a)

upřesňuje, že postup konečného udělení povolení stanovený směrnicí č. 2001/18/ES zahrnuje konkrétní opatření v oblasti koexistence na ochranu lidského zdraví a životního prostředí, jejichž uplatnění je povinné;

| b) | protestuje proti rizikům spojeným s nesprávným prováděním koexistence, možným hospodářským škodám a dopadu na míchání geneticky modifikovaných a geneticky nemodifikovaných plodin a poukazuje na užitečnost uplatňování nejvhodnějších opatření na řízení v zájmu minimalizace rizika promíchání; |
| --- | --- |

b)

protestuje proti rizikům spojeným s nesprávným prováděním koexistence, možným hospodářským škodám a dopadu na míchání geneticky modifikovaných a geneticky nemodifikovaných plodin a poukazuje na užitečnost uplatňování nejvhodnějších opatření na řízení v zájmu minimalizace rizika promíchání;

| c) | doporučuje, aby každý členský stát přijal národní strategie a osvědčené postupy v závislosti na specifických zemědělských charakteristikách svého území. |
| --- | --- |

c)

doporučuje, aby každý členský stát přijal národní strategie a osvědčené postupy v závislosti na specifických zemědělských charakteristikách svého území.

| 1.29 | Myšlenka „nulové tolerance“ se proto zamítá, neboť je neproveditelná. Koexistenci je nicméně třeba provádět opatrně s využitím „osvědčených postupů“, aby se zamezilo „nevratným důsledkům“. |
| --- | --- |

1.29

Myšlenka „nulové tolerance“ se proto zamítá, neboť je neproveditelná. Koexistenci je nicméně třeba provádět opatrně s využitím „osvědčených postupů“, aby se zamezilo „nevratným důsledkům“.

přijal toto stanovisko na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 6. prosince).

2.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

2.1   Úvodní problémy

upozorňuje na následující problémy, které předcházejí správnému provádění koexistence zemědělských systémů a ochraně agrobiologické rozmanitosti:

2.1.1   Nedostačující kontroly

| a) | považuje současný systém kontrol za nepostačující a opět upozorňuje na výsledky orientační diskuse, která se konala v Radě dne 9. března 2006 a během níž většina členských států požádala o zlepšení systému vědeckých posouzení, která provádí EFSA v průběhu registrace GMO, a vyjádřila politování nad okrajovou povahou zásahů EFSA a skutečností, že ve svých rozhodnutích často nebere v úvahu vědecká posouzení členských států. |
| --- | --- |

a)

považuje současný systém kontrol za nepostačující a opět upozorňuje na výsledky orientační diskuse, která se konala v Radě dne 9. března 2006 a během níž většina členských států požádala o zlepšení systému vědeckých posouzení, která provádí EFSA v průběhu registrace GMO, a vyjádřila politování nad okrajovou povahou zásahů EFSA a skutečností, že ve svých rozhodnutích často nebere v úvahu vědecká posouzení členských států.

2.1.2   Nedostačující postup posouzení rizik

| a) | upozorňuje, že posouzení rizika stanovené směrnicí č. 2001/18/ES provádí sám subjekt zapojený do uvádění geneticky modifikovaného výrobku na trh, který příslušné orgány členských států a EFSA požádá o pouhé posouzení správnosti předložených údajů; |
| --- | --- |

a)

upozorňuje, že posouzení rizika stanovené směrnicí č. 2001/18/ES provádí sám subjekt zapojený do uvádění geneticky modifikovaného výrobku na trh, který příslušné orgány členských států a EFSA požádá o pouhé posouzení správnosti předložených údajů;

| b) | doufá ve zjednodušení a zpřísnění procesu změnění nebo zrušení registrace GMO v případě vzniku rizik, aby se zamezilo zachování záměrného uvolnění pro trh nebo uzavřené nakládání v očekávání odebrání nebo změny registrace; |
| --- | --- |

b)

doufá ve zjednodušení a zpřísnění procesu změnění nebo zrušení registrace GMO v případě vzniku rizik, aby se zamezilo zachování záměrného uvolnění pro trh nebo uzavřené nakládání v očekávání odebrání nebo změny registrace;

| c) | doufá ve vytvoření jiného systému monitorování v průběhu celé fáze uvádění výrobku na trh, který by stanovil postup dvojí kontroly a omezení případů, kdy je stanovený postup „zjednodušen“ podle směrnice č. 2001/18/ES. |
| --- | --- |

c)

doufá ve vytvoření jiného systému monitorování v průběhu celé fáze uvádění výrobku na trh, který by stanovil postup dvojí kontroly a omezení případů, kdy je stanovený postup „zjednodušen“ podle směrnice č. 2001/18/ES.

2.1.3   Nedostačující předpisy v oblasti osiv

| a) | domnívá se, že klíčový bod diskuse představuje stanovení prahové hodnoty pro osiva a že metoda koexistence systémů nemůže fungovat, pokud použitá osiva nebudou čistá; |
| --- | --- |

a)

domnívá se, že klíčový bod diskuse představuje stanovení prahové hodnoty pro osiva a že metoda koexistence systémů nemůže fungovat, pokud použitá osiva nebudou čistá;

| b) | zároveň považuje koexistenci za metodu, která umožňuje respektovat existenci všech forem zemědělství a jež by od počátku ztratila hodnotu, kdyby bylo dovoleno začít pěstovat nečistá osiva. |
| --- | --- |

b)

zároveň považuje koexistenci za metodu, která umožňuje respektovat existenci všech forem zemědělství a jež by od počátku ztratila hodnotu, kdyby bylo dovoleno začít pěstovat nečistá osiva.

2.1.4   Nedostačující ochrana, kterou poskytuje prahová hodnota 0,9 % konvenčnímu a ekologickému zemědělskému systému

| a) | domnívá se, že prahová hodnota pro promíchání ve výši 0,9 % popírá čistotu ekologické metody; |
| --- | --- |

a)

domnívá se, že prahová hodnota pro promíchání ve výši 0,9 % popírá čistotu ekologické metody;

| b) | na základě této úvahy se domnívá, že pokud se nulová tolerance ukáže jako neproveditelná, měla by se procentuální prahová hodnota pro ekologické zemědělství blížit nule. S přijetím odpovídajících opatření k zabránění náhodnému promíchání by se přítomnost GMO snížila na technicky nevyhnutelnou úroveň; |
| --- | --- |

b)

na základě této úvahy se domnívá, že pokud se nulová tolerance ukáže jako neproveditelná, měla by se procentuální prahová hodnota pro ekologické zemědělství blížit nule. S přijetím odpovídajících opatření k zabránění náhodnému promíchání by se přítomnost GMO snížila na technicky nevyhnutelnou úroveň;

| c) | dále považuje prahovou hodnotu 0,9 % za neúměrně vysokou pro konvenční zemědělství, neboť v průběhu let v případě opakované kontaminace může rychle vést k vysokému stupni znečištění životního prostředí a potravinového výrobního řetězce. |
| --- | --- |

c)

dále považuje prahovou hodnotu 0,9 % za neúměrně vysokou pro konvenční zemědělství, neboť v průběhu let v případě opakované kontaminace může rychle vést k vysokému stupni znečištění životního prostředí a potravinového výrobního řetězce.

2.1.5   nedostačující ochranná doložka, která představuje jediný nápravný prostředek v případě, že vyvstanou nebezpečí pro zdraví a životní prostředí:

| a) | připomíná, že evropská legislativa v článku 23 směrnice č. 2001/18/ES stanoví ochrannou doložku jakožto způsob zakazující přímé použití zásady předběžné opatrnosti, jejíž rámec je převzat z právních východisek č. 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22, 56 v úvodu této směrnice; |
| --- | --- |

a)

připomíná, že evropská legislativa v článku 23 směrnice č. 2001/18/ES stanoví ochrannou doložku jakožto způsob zakazující přímé použití zásady předběžné opatrnosti, jejíž rámec je převzat z právních východisek č. 4, 5, 6, 8, 16, 19, 20, 22, 56 v úvodu této směrnice;

| b) | kritizuje přílišnou složitost tohoto postupu a doufá, že možnost odvolat se na ochrannou doložku, která je v současnosti poskytována výlučně členským státům, bude možno prostřednictvím decentralizovaných opatření nebo opatření delegovaných přes vnitrostátní předpisy rozšířit i na územní správní celky nebo na regiony; |
| --- | --- |

b)

kritizuje přílišnou složitost tohoto postupu a doufá, že možnost odvolat se na ochrannou doložku, která je v současnosti poskytována výlučně členským státům, bude možno prostřednictvím decentralizovaných opatření nebo opatření delegovaných přes vnitrostátní předpisy rozšířit i na územní správní celky nebo na regiony;

| c) | poukazuje na to, že čl. 95 odst. 5 Smlouvy o založení Evropského společenství by v zásadě umožňoval další ochranná opatření a lituje restriktivního rozhodování Komise proti opatřením členských států, které se na toto ustanovení odvolávají. |
| --- | --- |

c)

poukazuje na to, že čl. 95 odst. 5 Smlouvy o založení Evropského společenství by v zásadě umožňoval další ochranná opatření a lituje restriktivního rozhodování Komise proti opatřením členských států, které se na toto ustanovení odvolávají.

2.2   Obecné připomínky ke sdělení Komise

| 2.2.1 | vyzdvihuje význam úzké spolupráce mezi členskými státy a výměny výsledků výzkumu v oblasti koexistence; |
| --- | --- |

2.2.1

vyzdvihuje význam úzké spolupráce mezi členskými státy a výměny výsledků výzkumu v oblasti koexistence;

| 2.2.2 | považuje za nezbytné, aby opatření v oblasti koexistence umožňovala zachování rozmanitosti druhů a způsobů zemědělského využití a tedy i svobodnou volbu pro zemědělce a spotřebitele; |
| --- | --- |

2.2.2

považuje za nezbytné, aby opatření v oblasti koexistence umožňovala zachování rozmanitosti druhů a způsobů zemědělského využití a tedy i svobodnou volbu pro zemědělce a spotřebitele;

| 2.2.3 | zdůrazňuje potřebu zpřístupnit zúčastněným stranám a občanům úplné a objektivní informace o geneticky modifikovaných organismech (OGM) a o koexistenci; |
| --- | --- |

2.2.3

zdůrazňuje potřebu zpřístupnit zúčastněným stranám a občanům úplné a objektivní informace o geneticky modifikovaných organismech (OGM) a o koexistenci;

| 2.2.4 | zdůrazňuje skutečnost, že v EU jsou zkušenosti s geneticky modifikovanými plodinami velmi omezené; |
| --- | --- |

2.2.4

zdůrazňuje skutečnost, že v EU jsou zkušenosti s geneticky modifikovanými plodinami velmi omezené;

| 2.2.5 | podporuje záměr Komise získat více informací o národních systémech odpovědnosti a o jejich vztahu k právním předpisům o koexistenci; |
| --- | --- |

2.2.5

podporuje záměr Komise získat více informací o národních systémech odpovědnosti a o jejich vztahu k právním předpisům o koexistenci;

| 2.2.6 | zdůrazňuje skutečnost, že ve čtyřech členských státech regionům přísluší odpovědnost také za tvorbu předpisů týkajících se koexistence, zatímco v jiných jsou za provádění opatření v oblasti koexistence odpovědné regionální a/nebo místní samosprávy; |
| --- | --- |

2.2.6

zdůrazňuje skutečnost, že ve čtyřech členských státech regionům přísluší odpovědnost také za tvorbu předpisů týkajících se koexistence, zatímco v jiných jsou za provádění opatření v oblasti koexistence odpovědné regionální a/nebo místní samosprávy;

| 2.2.7 | připomíná a podporuje hledisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, který ve svém stanovisku k tématu koexistence konstatoval potřebu právních předpisů k opatřením na ochranu chráněných přírodních oblastí dle směrnice Fauna-Flora-Habitat č. 92/43/EHS a ochranu ptáků dle směrnice č. 79/409/EHS a jiných ekologicky citlivých oblastí na národní i místní úrovni; |
| --- | --- |

2.2.7

připomíná a podporuje hledisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, který ve svém stanovisku k tématu koexistence konstatoval potřebu právních předpisů k opatřením na ochranu chráněných přírodních oblastí dle směrnice Fauna-Flora-Habitat č. 92/43/EHS a ochranu ptáků dle směrnice č. 79/409/EHS a jiných ekologicky citlivých oblastí na národní i místní úrovni;

| 2.2.8 | zdůrazňuje, že veřejné studie provedené v regionu Lazio, kde se uskutečňují pokusy s GMO, prokázaly možnou přítomnost transgenů v půdě, především za určitých půdně-klimatických podmínek, a jejich možný transport z půdy do vody; |
| --- | --- |

2.2.8

zdůrazňuje, že veřejné studie provedené v regionu Lazio, kde se uskutečňují pokusy s GMO, prokázaly možnou přítomnost transgenů v půdě, především za určitých půdně-klimatických podmínek, a jejich možný transport z půdy do vody;

| 2.2.9 | domnívá se, že skutečně důkladné a nezávislé hodnocení rizik spojených s pěstováním určitého GMO lze provést pouze lokálně prostřednictvím konkrétních studií; |
| --- | --- |

2.2.9

domnívá se, že skutečně důkladné a nezávislé hodnocení rizik spojených s pěstováním určitého GMO lze provést pouze lokálně prostřednictvím konkrétních studií;

| 2.2.10 | zdůrazňuje skutečnost, že mnohé místní a regionální samosprávy se postavily proti pěstování geneticky modifikovaných plodin na svém území a prohlásily se za „oblasti bez GMO“ („zone OGM-free“), a že byly vytvořeny sítě, do kterých se tyto samosprávy sdružují, mezi nimi např. síť 40 regionů a místních samospráv bez GMO. Některé regionální samosprávy se rovněž pokusily zákonem ustanovit svůj status jako oblasti bez GMO. Přípustnost tohoto opatření je nyní předmětem právního sporu mezi Komisí a spolkovou zemí Horní Rakousy u Evropského soudního dvora; |
| --- | --- |

2.2.10

zdůrazňuje skutečnost, že mnohé místní a regionální samosprávy se postavily proti pěstování geneticky modifikovaných plodin na svém území a prohlásily se za „oblasti bez GMO“ („zone OGM-free“), a že byly vytvořeny sítě, do kterých se tyto samosprávy sdružují, mezi nimi např. síť 40 regionů a místních samospráv bez GMO. Některé regionální samosprávy se rovněž pokusily zákonem ustanovit svůj status jako oblasti bez GMO. Přípustnost tohoto opatření je nyní předmětem právního sporu mezi Komisí a spolkovou zemí Horní Rakousy u Evropského soudního dvora;

2.3   Ke stavění na stávajících metodách/praxi oddělování

| 2.3.1 | podotýká, že Komise ve svém sdělení upozorňuje na „omezené praktické zkušenosti s geneticky modifikovanými plodinami“; |
| --- | --- |

2.3.1

podotýká, že Komise ve svém sdělení upozorňuje na „omezené praktické zkušenosti s geneticky modifikovanými plodinami“;

| 2.3.2 | zdůrazňuje proto, že v zásadě neexistují „stávající“ metody/praxe oddělování, kterých by bylo možné se držet při uskutečňování bezrizikové koexistence. |
| --- | --- |

2.3.2

zdůrazňuje proto, že v zásadě neexistují „stávající“ metody/praxe oddělování, kterých by bylo možné se držet při uskutečňování bezrizikové koexistence.

2.4   K proporcionalitě

| 2.4.1 | upozorňuje, že doporučení Komise č. 2003/556/ES zavádí parametr „proporcionality“, který pojímá jako zásadu, podle které opatření v oblasti koexistence musí odpovídat zásadám hospodářské účinnosti a efektivity a musí být přiměřená; |
| --- | --- |

2.4.1

upozorňuje, že doporučení Komise č. 2003/556/ES zavádí parametr „proporcionality“, který pojímá jako zásadu, podle které opatření v oblasti koexistence musí odpovídat zásadám hospodářské účinnosti a efektivity a musí být přiměřená;

| 2.4.2 | nicméně podotýká, že prahová hodnota pro označování „technicky nevyhnutelného“ promíchání stanovená nařízením platí pouze pro účely určení prahové hodnoty, nad níž vyvstává povinnost označování, z čehož nevyplývá, že by byla stanovena se záměrem určit mezní hranici pro koexistenci. |
| --- | --- |

2.4.2

nicméně podotýká, že prahová hodnota pro označování „technicky nevyhnutelného“ promíchání stanovená nařízením platí pouze pro účely určení prahové hodnoty, nad níž vyvstává povinnost označování, z čehož nevyplývá, že by byla stanovena se záměrem určit mezní hranici pro koexistenci.

2.5   K přiměřenému měřítku

| 2.5.1 | konstatuje, že co se týče míry provádění koexistence zpráva uvádí, že přístupy členských států ke koexistenci byly převážně zaměřeny na minimum situací a na uplatnění opatření na jiné úrovni než regionální, které ponejvíce souvisejí s právními předpisy pro sousední zemědělské podniky; |
| --- | --- |

2.5.1

konstatuje, že co se týče míry provádění koexistence zpráva uvádí, že přístupy členských států ke koexistenci byly převážně zaměřeny na minimum situací a na uplatnění opatření na jiné úrovni než regionální, které ponejvíce souvisejí s právními předpisy pro sousední zemědělské podniky;

| 2.5.2 | domnívá se tedy, že úvahy o opatřeních, která se zatím málo zkoušela v širokém měřítku a dlouhodobě, jako možných úrovních provádění, jsou stále ještě daleko; |
| --- | --- |

2.5.2

domnívá se tedy, že úvahy o opatřeních, která se zatím málo zkoušela v širokém měřítku a dlouhodobě, jako možných úrovních provádění, jsou stále ještě daleko;

| 2.5.3 | zdůrazňuje, že na pozadí současného vědeckého výzkumu a stávajícího legislativního rámce není nejlepší „příslušnou úrovní“ pro provádění koexistence úroveň jednotlivých zemědělských podniků, ale region nebo místní samospráva. |
| --- | --- |

2.5.3

zdůrazňuje, že na pozadí současného vědeckého výzkumu a stávajícího legislativního rámce není nejlepší „příslušnou úrovní“ pro provádění koexistence úroveň jednotlivých zemědělských podniků, ale region nebo místní samospráva.

2.6   K předpisům o odpovědnosti

| 2.6.1 | bere na vědomí zjištění Komise, že mnoho členských států se obvykle zaměřuje na zařazení hospodářských škod plynoucích z náhodného přimíchání GMO do občanskoprávní odpovědnosti; |
| --- | --- |

2.6.1

bere na vědomí zjištění Komise, že mnoho členských států se obvykle zaměřuje na zařazení hospodářských škod plynoucích z náhodného přimíchání GMO do občanskoprávní odpovědnosti;

| 2.6.2 | přesto však zdůrazňuje, že toto zaměření není jediné, kterým je nutné se řídit, vzhledem k volitelnosti pro každý jednotlivý členský stát, kterou doporučení uděluje, a že lze realizovat systémy trestní nebo správní odpovědnosti; |
| --- | --- |

2.6.2

přesto však zdůrazňuje, že toto zaměření není jediné, kterým je nutné se řídit, vzhledem k volitelnosti pro každý jednotlivý členský stát, kterou doporučení uděluje, a že lze realizovat systémy trestní nebo správní odpovědnosti;

| 2.6.3 | mimoto připomíná, že směrnice č. 2001/18/ES stanoví, že tím nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy jednotlivých členských států o odpovědnosti za životní prostředí. |
| --- | --- |

2.6.3

mimoto připomíná, že směrnice č. 2001/18/ES stanoví, že tím nejsou dotčeny vnitrostátní právní předpisy jednotlivých členských států o odpovědnosti za životní prostředí.

2.7   K monitorování a vyhodnocování

| 2.7.1 | upozorňuje, že doporučení Komise ve své obhajobě nutnosti podrobit opatření na řízení a nástroje přijaté v oblasti koexistence neustálému monitorování a vyhodnocování ukládalo členským státům povinnost zavést vhodné kontrolní a inspekční systémy; |
| --- | --- |

2.7.1

upozorňuje, že doporučení Komise ve své obhajobě nutnosti podrobit opatření na řízení a nástroje přijaté v oblasti koexistence neustálému monitorování a vyhodnocování ukládalo členským státům povinnost zavést vhodné kontrolní a inspekční systémy;

| 2.7.2 | bere na vědomí, že podle zjištění Komise nebyly vzhledem k omezenému pěstování geneticky modifikovaných plodin ve většině členských států ještě zahájeny programy monitorování a vyhodnocování; |
| --- | --- |

2.7.2

bere na vědomí, že podle zjištění Komise nebyly vzhledem k omezenému pěstování geneticky modifikovaných plodin ve většině členských států ještě zahájeny programy monitorování a vyhodnocování;

| 2.7.3 | s obavami připomíná, že v členských státech, kde se vzhledem k rozdílné hodnotě na trhu bere zřetel na rozdíl mezi geneticky modifikovanými a geneticky nemodifikovanými krmivy a/nebo kde by výrobky díky své specifičnosti nebo chráněnému původu byly národní chloubou a přidanou hodnotou, by identifikace trhů s geneticky modifikovanými a geneticky nemodifikovanými plodinami mohla způsobit pokles obliby spotřebitelů a tudíž i tržní ceny, což by mohlo způsobit ekonomické předsudky. |
| --- | --- |

2.7.3

s obavami připomíná, že v členských státech, kde se vzhledem k rozdílné hodnotě na trhu bere zřetel na rozdíl mezi geneticky modifikovanými a geneticky nemodifikovanými krmivy a/nebo kde by výrobky díky své specifičnosti nebo chráněnému původu byly národní chloubou a přidanou hodnotou, by identifikace trhů s geneticky modifikovanými a geneticky nemodifikovanými plodinami mohla způsobit pokles obliby spotřebitelů a tudíž i tržní ceny, což by mohlo způsobit ekonomické předsudky.

2.8   K ekologické výrobě

| 2.8.1 | konstatuje, avšak nesouhlasí s tím, že prahové hodnoty náhodné přítomnosti stanovené komunitárními právními předpisy o výrobcích obsahujících GMO se uplatňují bez rozdílu u konvenčních i ekologických zemědělských produktů; |
| --- | --- |

2.8.1

konstatuje, avšak nesouhlasí s tím, že prahové hodnoty náhodné přítomnosti stanovené komunitárními právními předpisy o výrobcích obsahujících GMO se uplatňují bez rozdílu u konvenčních i ekologických zemědělských produktů;

| 2.8.2 | zdůrazňuje, že nařízení o ekologickém způsobu výroby znamená zákaz použití geneticky modifikovaných plodin v ekologické výrobě a že tudíž nelze ve výrobním procesu využívat látky, včetně osiv, jejichž označení uvádí přítomnost geneticky modifikovaných organismů; |
| --- | --- |

2.8.2

zdůrazňuje, že nařízení o ekologickém způsobu výroby znamená zákaz použití geneticky modifikovaných plodin v ekologické výrobě a že tudíž nelze ve výrobním procesu využívat látky, včetně osiv, jejichž označení uvádí přítomnost geneticky modifikovaných organismů;

| 2.8.3 | dodává, že Komise neuvádí žádnou zmínku o ekologické výrobě; |
| --- | --- |

2.8.3

dodává, že Komise neuvádí žádnou zmínku o ekologické výrobě;

| 2.8.4 | důrazně připomíná nutnost použít pro ekologickou výrobu prahovou hodnotu co možná nejbližší nulové toleranci. |
| --- | --- |

2.8.4

důrazně připomíná nutnost použít pro ekologickou výrobu prahovou hodnotu co možná nejbližší nulové toleranci.

2.9   K normám čistoty osiva

| 2.9.1 | upozorňuje, že osivo představuje prostředek dobrovolného či nedobrovolného šíření biotechnologických inovací v pěstování a v životním prostředí, a je tedy důležitou veličinou koexistence; |
| --- | --- |

2.9.1

upozorňuje, že osivo představuje prostředek dobrovolného či nedobrovolného šíření biotechnologických inovací v pěstování a v životním prostředí, a je tedy důležitou veličinou koexistence;

| 2.9.2 | upozorňuje na stanovisko vyjádřené Evropským parlamentem v usnesení č. 2003/2098(INI), podle kterého jsou informace o přítomnosti GMO v osivu předpokladem pro řádné provádění směrnice č. 2001/18/ES, zejména co se týče monitorování nežádoucích účinků GMO na lidské zdraví a životní prostředí, sledovatelnosti a nouzových opatření. |
| --- | --- |

2.9.2

upozorňuje na stanovisko vyjádřené Evropským parlamentem v usnesení č. 2003/2098(INI), podle kterého jsou informace o přítomnosti GMO v osivu předpokladem pro řádné provádění směrnice č. 2001/18/ES, zejména co se týče monitorování nežádoucích účinků GMO na lidské zdraví a životní prostředí, sledovatelnosti a nouzových opatření.

2.10   K volbě opatření

| 2.10.1 | podporuje nezbytnost určit nejvhodnější opatření k umožnění koexistence s minimálním nebo alespoň s co nejnižším rizikem; |
| --- | --- |

2.10.1

podporuje nezbytnost určit nejvhodnější opatření k umožnění koexistence s minimálním nebo alespoň s co nejnižším rizikem;

| 2.10.2 | zdůrazňuje, že „osvědčené postupy“ lze definovat jako ty způsoby zvláštního pěstování, které v praxi umožňují respektovat koexistenci; |
| --- | --- |

2.10.2

zdůrazňuje, že „osvědčené postupy“ lze definovat jako ty způsoby zvláštního pěstování, které v praxi umožňují respektovat koexistenci;

| 2.10.3 | souhlasí se zjištěním, že pokud jde o určení a použití osvědčených postupů a opatření, jsou vědecké poznatky a dostupné praktické zkušenosti omezené, a že by tedy tato opatření měla být omezující a specifická; |
| --- | --- |

2.10.3

souhlasí se zjištěním, že pokud jde o určení a použití osvědčených postupů a opatření, jsou vědecké poznatky a dostupné praktické zkušenosti omezené, a že by tedy tato opatření měla být omezující a specifická;

| 2.10.4 | konstatuje, že přesným uvedením opatření ze strany Komise, která je nutno přijmout za účelem zachování zásady předběžné opatrnosti při provádění koexistence, vzniká domněnka, že tato nezbytná úroveň přesnosti by mohla znemožnit provádění koexistence nebo ho učiní natolik obtížným a nákladným, že bude neekonomické; |
| --- | --- |

2.10.4

konstatuje, že přesným uvedením opatření ze strany Komise, která je nutno přijmout za účelem zachování zásady předběžné opatrnosti při provádění koexistence, vzniká domněnka, že tato nezbytná úroveň přesnosti by mohla znemožnit provádění koexistence nebo ho učiní natolik obtížným a nákladným, že bude neekonomické;

| 2.10.5 | připomíná, že Evropský hospodářský a sociální výbor ve svém zmíněném stanovisku doporučil zakázat pěstování GMO, pokud tradiční produkci rostlin téže kultury nebo příbuzných kultur bez genetické modifikace nebo ji neúměrně ztěžuje; |
| --- | --- |

2.10.5

připomíná, že Evropský hospodářský a sociální výbor ve svém zmíněném stanovisku doporučil zakázat pěstování GMO, pokud tradiční produkci rostlin téže kultury nebo příbuzných kultur bez genetické modifikace nebo ji neúměrně ztěžuje;

| 2.10.6 | sdílí stanovisko vyjádřené v usnesení Evropského parlamentu č. 2003/2098 (INI), podle nějž by dobrovolné nebo omezené vzdání se pěstování GMO na regionální úrovni mohlo představovat účinnější a výhodnější opatření k zajištění koexistence; |
| --- | --- |

2.10.6

sdílí stanovisko vyjádřené v usnesení Evropského parlamentu č. 2003/2098 (INI), podle nějž by dobrovolné nebo omezené vzdání se pěstování GMO na regionální úrovni mohlo představovat účinnější a výhodnější opatření k zajištění koexistence;

| 2.10.7 | ve srovnání s doporučením č. 2003/556/ES považuje přístup Komise za zjednodušující, zejména vezme-li se v úvahu, že od roku 2003 dodnes přinesl vědecký výzkum velmi málo výsledků a že konkrétní případy uplatnění koexistence jsou vzácné; považuje proto za nezbytné vyčkat bohatších výsledků výzkumu za střednědobé i dlouhodobé období, a to vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech pokusy neprobíhají; |
| --- | --- |

2.10.7

ve srovnání s doporučením č. 2003/556/ES považuje přístup Komise za zjednodušující, zejména vezme-li se v úvahu, že od roku 2003 dodnes přinesl vědecký výzkum velmi málo výsledků a že konkrétní případy uplatnění koexistence jsou vzácné; považuje proto za nezbytné vyčkat bohatších výsledků výzkumu za střednědobé i dlouhodobé období, a to vzhledem k tomu, že v mnoha členských státech pokusy neprobíhají;

| 2.10.8 | v této souvislosti podporuje nezbytnost, aby Evropská komise definovala zvláštní nástroje na financování výzkumu a aby tak bylo možné hodnotit sociálně-ekonomické dopady GMO na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

2.10.8

v této souvislosti podporuje nezbytnost, aby Evropská komise definovala zvláštní nástroje na financování výzkumu a aby tak bylo možné hodnotit sociálně-ekonomické dopady GMO na regionální a místní úrovni;

| 2.10.9 | zdůrazňuje, že místní a regionální samosprávy jakožto homogenní správní oblasti jsou nejvhodnější úrovní pro posouzení dopadu zavádění geneticky modifikovaných plodin na každém typu území, pro stanovení opatření v oblasti koexistence kompatibilních se zásadou udržitelného rozvoje i pro zohlednění místních zájmů a řízení možných řešení. |
| --- | --- |

2.10.9

zdůrazňuje, že místní a regionální samosprávy jakožto homogenní správní oblasti jsou nejvhodnější úrovní pro posouzení dopadu zavádění geneticky modifikovaných plodin na každém typu území, pro stanovení opatření v oblasti koexistence kompatibilních se zásadou udržitelného rozvoje i pro zohlednění místních zájmů a řízení možných řešení.

2.11   K řízení rizik

| 2.11.1 | bere na vědomí, že autorizované transgenní výrobky sice mohou být zakázány jen podle článku 23 směrnice 2001/18/ES nebo čl. 95 odst. 4 či 5 Smlouvy o ES, ale musí splňovat zásady obezřetnosti, kterými se musí řídit bezpečné provádění koexistence; |
| --- | --- |

2.11.1

bere na vědomí, že autorizované transgenní výrobky sice mohou být zakázány jen podle článku 23 směrnice 2001/18/ES nebo čl. 95 odst. 4 či 5 Smlouvy o ES, ale musí splňovat zásady obezřetnosti, kterými se musí řídit bezpečné provádění koexistence;

| 2.11.2 | upozorňuje na skutečnost, že pokud je environmentální nebo zdravotní riziko zjištěno po vydání povolení, lze zahájit postup zrušení registrace nebo změnění podmínek povolení, a zdůrazňuje, že vzhledem k neustálým pokrokům vědeckého výzkumu by mohly být v budoucnosti určeny rizikové profily, které dnes nejsou vědecky podložené; |
| --- | --- |

2.11.2

upozorňuje na skutečnost, že pokud je environmentální nebo zdravotní riziko zjištěno po vydání povolení, lze zahájit postup zrušení registrace nebo změnění podmínek povolení, a zdůrazňuje, že vzhledem k neustálým pokrokům vědeckého výzkumu by mohly být v budoucnosti určeny rizikové profily, které dnes nejsou vědecky podložené;

| 2.11.3 | pokládá proces změny nebo zrušení registrace v případě vzniku rizik za příliš dlouhý a složitý platný systém monitorování za nedostatečný; připomíná nebezpečí spojená se zachováním záměrného uvolnění pro trh nebo uzavřené nakládání v očekávání odebrání nebo změny povolení; |
| --- | --- |

2.11.3

pokládá proces změny nebo zrušení registrace v případě vzniku rizik za příliš dlouhý a složitý platný systém monitorování za nedostatečný; připomíná nebezpečí spojená se zachováním záměrného uvolnění pro trh nebo uzavřené nakládání v očekávání odebrání nebo změny povolení;

| 2.11.4 | upozorňuje na to, že některé členské státy, kde se již několik let používají GM kultury, mají tendenci přehodnotit své postoje a obnovit rovnováhu určitých prostředí a plodin, které jsou ohrožené přítomností parazitů, kteří nabývají forem odolných genetické modifikaci. |
| --- | --- |

2.11.4

upozorňuje na to, že některé členské státy, kde se již několik let používají GM kultury, mají tendenci přehodnotit své postoje a obnovit rovnováhu určitých prostředí a plodin, které jsou ohrožené přítomností parazitů, kteří nabývají forem odolných genetické modifikaci.

3.   Doporučení Výboru regionů

| 3.1 | žádá, aby byla sjednána náprava úvodních problémů uvedených v odstavci 2.1. Nové kontrolní postupy, postupy posouzení rizik pro zdraví a životní prostředí, čistota osiv, delegovaná opatření v ochranné doložce, možnost vytvořit „osvědčené postupy“ na základě výsledků středně a dlouhodobých vědeckých výzkumů a stanovení nových procentuálních prahových hodnot – to vše představuje první krok pro správné provádění koexistence systémů; do nabytí účinnosti těchto nápravných opatření zůstávají nadále v platnosti stávající zákazy určitých výrobků obsahujících GMO vydané členskými státy v souladu se zásadou předběžné opatrnosti; |
| --- | --- |

3.1

žádá, aby byla sjednána náprava úvodních problémů uvedených v odstavci 2.1. Nové kontrolní postupy, postupy posouzení rizik pro zdraví a životní prostředí, čistota osiv, delegovaná opatření v ochranné doložce, možnost vytvořit „osvědčené postupy“ na základě výsledků středně a dlouhodobých vědeckých výzkumů a stanovení nových procentuálních prahových hodnot – to vše představuje první krok pro správné provádění koexistence systémů; do nabytí účinnosti těchto nápravných opatření zůstávají nadále v platnosti stávající zákazy určitých výrobků obsahujících GMO vydané členskými státy v souladu se zásadou předběžné opatrnosti;

| 3.2 | podporuje potřebu právních předpisů k opatřením na ochranu chráněných přírodních oblastí a jiných ekologicky citlivých oblastí na národní i místní úrovni, kterou již Evropský hospodářský a sociální výbor vyjádřil ve svém stanovisku k tématu koexistence (CESE 1656/2004); |
| --- | --- |

3.2

podporuje potřebu právních předpisů k opatřením na ochranu chráněných přírodních oblastí a jiných ekologicky citlivých oblastí na národní i místní úrovni, kterou již Evropský hospodářský a sociální výbor vyjádřil ve svém stanovisku k tématu koexistence (CESE 1656/2004);

| 3.3 | domnívá se, že je nezbytná užší spolupráce mezi EFSA a národními orgány odpovědnými za koexistenci, a vyzývá Komisi, aby pokračovala v již započaté cestě tímto směrem; |
| --- | --- |

3.3

domnívá se, že je nezbytná užší spolupráce mezi EFSA a národními orgány odpovědnými za koexistenci, a vyzývá Komisi, aby pokračovala v již započaté cestě tímto směrem;

| 3.4 | podporuje nezbytnost aktivní účasti regionálních a místních samospráv v procesu konzultací v oblasti koexistence a žádá Komisi, aby ve své zprávě o koexistenci, kterou předloží v roce 2008, systematičtěji a komplexněji zohlednila regionální a místní rozměr; |
| --- | --- |

3.4

podporuje nezbytnost aktivní účasti regionálních a místních samospráv v procesu konzultací v oblasti koexistence a žádá Komisi, aby ve své zprávě o koexistenci, kterou předloží v roce 2008, systematičtěji a komplexněji zohlednila regionální a místní rozměr;

| 3.5 | žádá, aby byl zapojen do tvorby právních předpisů Společenství, které by přispěly k vyřešení problémů předcházejících provádění koexistence, s cílem dosáhnout nezávislých, ale harmonizovaných postojů a předejít vzniku zjevně různých předpisů, které by mohly způsobit anomální příliv kapitálu do investic tam, kde budou předpisy liberálnější; |
| --- | --- |

3.5

žádá, aby byl zapojen do tvorby právních předpisů Společenství, které by přispěly k vyřešení problémů předcházejících provádění koexistence, s cílem dosáhnout nezávislých, ale harmonizovaných postojů a předejít vzniku zjevně různých předpisů, které by mohly způsobit anomální příliv kapitálu do investic tam, kde budou předpisy liberálnější;

| 3.6 | vyzývá členské státy, aby zahájily příslušné programy monitorování a vyhodnocování opatření na řízení a nástrojů, které je třeba zavést; |
| --- | --- |

3.6

vyzývá členské státy, aby zahájily příslušné programy monitorování a vyhodnocování opatření na řízení a nástrojů, které je třeba zavést;

| 3.7 | požaduje, aby zavádění geneticky modifikovaných organismů v určité oblasti předcházely konkrétní studie a vyzývá Komisi a členské státy, aby určily programy a zdroje a poskytly tak vědeckému výzkumu maximální technickou a finanční podporu i na regionální a místní úrovni; |
| --- | --- |

3.7

požaduje, aby zavádění geneticky modifikovaných organismů v určité oblasti předcházely konkrétní studie a vyzývá Komisi a členské státy, aby určily programy a zdroje a poskytly tak vědeckému výzkumu maximální technickou a finanční podporu i na regionální a místní úrovni;

| 3.8 | zdůrazňuje nutnost, aby ve vnitrostátních nebo regionálních právních předpisech ke koexistenci byla výslovně uvedena zásada předběžné opatrnosti; |
| --- | --- |

3.8

zdůrazňuje nutnost, aby ve vnitrostátních nebo regionálních právních předpisech ke koexistenci byla výslovně uvedena zásada předběžné opatrnosti;

| 3.9 | žádá Komisi, aby při přípravě vlastních legislativních návrhů vzala náležitě v úvahu:






  a) | nutnost harmonizovat v souladu se zásadou subsidiarity národní nebo místní údaje o minimálních vzdálenostech pro oddělení pěstitelských metod; |
| --- | --- | --- |

3.9

žádá Komisi, aby při přípravě vlastních legislativních návrhů vzala náležitě v úvahu:

a)

nutnost harmonizovat v souladu se zásadou subsidiarity národní nebo místní údaje o minimálních vzdálenostech pro oddělení pěstitelských metod;

| b) | právní předpisy Společenství o pohraničních oblastech a přeshraničních dovozech v souladu s ustanoveními Cartagenského protokolu; |
| --- | --- |

b)

právní předpisy Společenství o pohraničních oblastech a přeshraničních dovozech v souladu s ustanoveními Cartagenského protokolu;

| c) | komunitární definici jednotných prahových hodnot pro tradiční metodu, které budou nižší než 0,9 % a budou se co nejvíce blížit nulové toleranci. U osiv a ekologického zemědělství se prahová hodnota musí rovnat nule; |
| --- | --- |

c)

komunitární definici jednotných prahových hodnot pro tradiční metodu, které budou nižší než 0,9 % a budou se co nejvíce blížit nulové toleranci. U osiv a ekologického zemědělství se prahová hodnota musí rovnat nule;

| d) | skutečnost, že vytvoření osvědčených postupů a hodnocení vědeckých a ekonomických poznatků o opatřeních k oddělování a o stanovení výrobních postupů a produkci osiva by mohlo představovat nepřekonatelnou překážku (ne ideologickou, nýbrž empirickou) v provádění koexistence zemědělských systémů. Koexistence se za určitých podmínek skutečně jeví jako neproveditelná nebo neekonomická; |
| --- | --- |

d)

skutečnost, že vytvoření osvědčených postupů a hodnocení vědeckých a ekonomických poznatků o opatřeních k oddělování a o stanovení výrobních postupů a produkci osiva by mohlo představovat nepřekonatelnou překážku (ne ideologickou, nýbrž empirickou) v provádění koexistence zemědělských systémů. Koexistence se za určitých podmínek skutečně jeví jako neproveditelná nebo neekonomická;

| e) | skutečnost, že existují homogenní správní jednotky s nezávislou legislativní pravomocí mající závazné účinky na svém území, jejichž vlastní legislativní autonomie je dána vnitrostátním zákonem nebo ústavou, a že v souladu se zásadou subsidiarity by pro tyto homogenní jednotky měla být uznána možnost, že nejsou schopny se přizpůsobit opatřením týkajícím se obezřetnosti a osvědčeným postupům a nemusí uplatňovat genetické inženýrství; |
| --- | --- |

e)

skutečnost, že existují homogenní správní jednotky s nezávislou legislativní pravomocí mající závazné účinky na svém území, jejichž vlastní legislativní autonomie je dána vnitrostátním zákonem nebo ústavou, a že v souladu se zásadou subsidiarity by pro tyto homogenní jednotky měla být uznána možnost, že nejsou schopny se přizpůsobit opatřením týkajícím se obezřetnosti a osvědčeným postupům a nemusí uplatňovat genetické inženýrství;

| 3.10 | vyzývá členské státy a regiony, aby zajistily přeshraniční spolupráci se sousedícími oblastmi tak, aby bylo zaručeno efektivní fungování opatření v oblasti koexistence v pohraničních oblastech; |
| --- | --- |

3.10

vyzývá členské státy a regiony, aby zajistily přeshraniční spolupráci se sousedícími oblastmi tak, aby bylo zaručeno efektivní fungování opatření v oblasti koexistence v pohraničních oblastech;

| 3.11 | v této souvislosti Komisi doporučuje zřídit internetovou stránku, která by obsahovala linky na existující vnitrostátní evropské registry. |
| --- | --- |

3.11

v této souvislosti Komisi doporučuje zřídit internetovou stránku, která by obsahovala linky na existující vnitrostátní evropské registry.

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003.

1

(2)  Úř. věst. L 31, 1.2.2003.

2

(3)  Úř. věst. L 106, 17.4.2001.

3

(4)  CESE 1656/2004.

4

(5)  Nařízení Komise (ES) č. 65/2004 ze dne 14. ledna 2004, kterým se zřizuje systém tvorby a přiřazování jednoznačných identifikačních kódů pro geneticky modifikované organismy, Úř. věst. L 10, 16.1.2004.

5

(6)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/18/ES ze dne 12. března 2001 o záměrném uvolňování geneticky modifikovaných organismů do životního prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/220/EHS, Úř. věst. L 106, 17.4.2001.

6

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/18

---

Stanovisko Výboru regionů k tématu Úloha venkovských obcí při zhodnocování evropských území

(2007/C 57/04)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na rozhodnutí předsednictva Výboru regionů ze dne 25. dubna 2006, v souladu s článkem 265 odst. 5 Smlouvy o založení Evropského společenství, pověřit Komisi pro udržitelný rozvoj (DEVE) vypracováním stanoviska k tématu Úloha malých obcí při zhodnocování evropských území,

s ohledem na pracovní program Komise pro udržitelný rozvoj pro rok 2006 (1), ve kterém je zdůrazněna úloha venkovských obcí, které zachovávají územní rovnováhu tím, že rozvíjejí různé oblasti ekonomické činnosti a zajišťují služby pro občany, a který vyzývá, aby byla zaměřena zvláštní pozornost na vztahy mezi městem a venkovem,

s ohledem na Evropskou konvenci Rady Evropy o krajině (2),

s ohledem na zprávu Evropského parlamentu o zemědělské multifunkční úloze a reformě SZP z 22. května 2003 (3),

s ohledem na závěry konference v Salcburku v listopadu 2003,

s ohledem na vlastní stanovisko z 23. února 2005 k návrhu nařízení Rady k podpoře rozvoje venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 z 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (4),

s ohledem na rozhodnutí Rady z 20. února 2006 týkající se strategických směrů Společenství pro rozvoj venkova (programové období 2007-2013) (2006/144/ES),

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Překlenutí propasti v širokopásmovém připojení (5),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru z vlastní iniciativy ze dne 15. března 2006 k tématu Cestovní ruch a kultura: dvě síly pro růst, CESE 400/2006;

s ohledem na závěrečné prohlášení přijaté na konci semináře komise DEVE, která se konala v Alexandroupolis dne 26. června 2006 na téma Rozvoj venkova a Lisabonská strategie (6),

s ohledem na návrh rozhodnutí Rady o strategických obecných zásadách Společenství pro soudržnost (7),

s ohledem na návrh stanoviska z vlastní iniciativy (CdR 259/2006 rev. 1) přijatý Komisí pro udržitelný rozvoj dne 6. října 2006 (zpravodaj: pan SANTARELLA, starosta obce Candela (IT/UEN-EA)),

vzhledem k těmto důvodům:

| 1) | Skutečností je, že v rozsáhlých oblastech členských států Evropské unie převládají venkovské obce. V důsledku posledního rozšíření se počet venkovských obcí zvýšil a zvýší se v budoucnu, až se Evropská unie rozšíří o Rumunsko a Bulharsko. Proto zasluhují politiky zaměřené na venkovský rozvoj čím dál větší pozornost nejen na úrovni národní, ale i na úrovni Společenství. |
| --- | --- |

1)

Skutečností je, že v rozsáhlých oblastech členských států Evropské unie převládají venkovské obce. V důsledku posledního rozšíření se počet venkovských obcí zvýšil a zvýší se v budoucnu, až se Evropská unie rozšíří o Rumunsko a Bulharsko. Proto zasluhují politiky zaměřené na venkovský rozvoj čím dál větší pozornost nejen na úrovni národní, ale i na úrovni Společenství.

| 2) | Evropské instituce přistupují s vážností k tématu přiblížení politik Společenství skutečným zájmům občanů. V tomto rámci je důležité, aby EU výrazněji zohlednila zájmy tak početných místních obcí, které jsou její součástí, včetně obcí malých demografických a hospodářských rozměrů. |
| --- | --- |

2)

Evropské instituce přistupují s vážností k tématu přiblížení politik Společenství skutečným zájmům občanů. V tomto rámci je důležité, aby EU výrazněji zohlednila zájmy tak početných místních obcí, které jsou její součástí, včetně obcí malých demografických a hospodářských rozměrů.

| 3) | V současné ekonomické fázi charakterizované silnou hospodářskou konkurencí mezi výrobními i územními systémy patří venkovské obce a jejich obyvatelstvo mezi nejzranitelnější subjekty a hrozí jim, že zůstanou v konkurenčním boji pozadu. |
| --- | --- |

3)

V současné ekonomické fázi charakterizované silnou hospodářskou konkurencí mezi výrobními i územními systémy patří venkovské obce a jejich obyvatelstvo mezi nejzranitelnější subjekty a hrozí jim, že zůstanou v konkurenčním boji pozadu.

| 4) | Venkovské obce plní důležitou úlohu při ochraně území, a čelí tak tendenci opouštění venkovských oblastí a geograficky znevýhodněných území a snižují rizika hydrogeologických problémů. |
| --- | --- |

4)

Venkovské obce plní důležitou úlohu při ochraně území, a čelí tak tendenci opouštění venkovských oblastí a geograficky znevýhodněných území a snižují rizika hydrogeologických problémů.

| 5) | Venkovské obce mohou při valorizaci území vykonávat zásadní úlohu tím, že budou propagovat kulturní hodnoty, tradice a místní zvláštnosti, uskutečňovat výrobní a hospodářské iniciativy schopné vyzdvihnout místní charakteristiky a přispět v budoucnu k hospodářskému růstu a zaměstnanosti. |
| --- | --- |

5)

Venkovské obce mohou při valorizaci území vykonávat zásadní úlohu tím, že budou propagovat kulturní hodnoty, tradice a místní zvláštnosti, uskutečňovat výrobní a hospodářské iniciativy schopné vyzdvihnout místní charakteristiky a přispět v budoucnu k hospodářskému růstu a zaměstnanosti.

| 6) | Venkovské obce ve snaze čelit problémům spojeným s nízkým příspěvkem administrativních struktur na základě nízkého demografického rozměru podpořily organizační formy, formy řízení, partnerství a spolupráce mezi obcemi, které si zaslouží, aby byly podporovány a rozšiřovány také prostřednictvím vhodných legislativních a finančních nástrojů. |
| --- | --- |

6)

Venkovské obce ve snaze čelit problémům spojeným s nízkým příspěvkem administrativních struktur na základě nízkého demografického rozměru podpořily organizační formy, formy řízení, partnerství a spolupráce mezi obcemi, které si zaslouží, aby byly podporovány a rozšiřovány také prostřednictvím vhodných legislativních a finančních nástrojů.

| 7) | Potvrzení koncepce udržitelné společnosti (8) je dnes předmětem nových úvah o strategických cílech hospodářského a sociálního územního růstu, který by byl ve venkovském prostředí vyvážený a trvalý. Tato koncepce může být plně realizována především ve venkovském prostředí. |
| --- | --- |

7)

Potvrzení koncepce udržitelné společnosti (8) je dnes předmětem nových úvah o strategických cílech hospodářského a sociálního územního růstu, který by byl ve venkovském prostředí vyvážený a trvalý. Tato koncepce může být plně realizována především ve venkovském prostředí.

Přijal jednomyslně toto stanovisko na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 6. prosince).

1.   Postoj Výboru regionů

Výbor regionů

1.1   Obecné připomínky

| 1.1.1 | zaznamenává potíže v souvislosti s definicí venkovské oblasti a venkovské obce a zdůrazňuje, že v každém členském státě se používají jiné definice, které mají společné pouze to, že ozřejmují rozdíl vůči oblasti městské nebo považují za objektivní kritérium určitou hustotu osídlení nebo specifický podíl hospodářské činnosti v určité oblasti věnované zemědělství; |
| --- | --- |

1.1.1

zaznamenává potíže v souvislosti s definicí venkovské oblasti a venkovské obce a zdůrazňuje, že v každém členském státě se používají jiné definice, které mají společné pouze to, že ozřejmují rozdíl vůči oblasti městské nebo považují za objektivní kritérium určitou hustotu osídlení nebo specifický podíl hospodářské činnosti v určité oblasti věnované zemědělství;

| 1.1.2 | se odvolává na definici venkovské oblasti jak je obsažená v jednom dřívějším stanovisku (9), které cituje Evropskou chartu venkovského prostoru: „pojmem venkovská oblast se označuje část vnitrozemí nebo pobřežního území obsahující vesnice a městečka jejíž převážná část je používána pro zemědělství, lesnictví, akvakulturu a rybolov; zemědělské a nezemědělské části venkovského prostoru mají povahu odlišnou od prostoru městského, který je charakterizován velkou demografickou hustotou a vertikálními a horizontálními strukturami“; |
| --- | --- |

1.1.2

se odvolává na definici venkovské oblasti jak je obsažená v jednom dřívějším stanovisku (9), které cituje Evropskou chartu venkovského prostoru: „pojmem venkovská oblast se označuje část vnitrozemí nebo pobřežního území obsahující vesnice a městečka jejíž převážná část je používána pro zemědělství, lesnictví, akvakulturu a rybolov; zemědělské a nezemědělské části venkovského prostoru mají povahu odlišnou od prostoru městského, který je charakterizován velkou demografickou hustotou a vertikálními a horizontálními strukturami“;

| 1.1.3 | zaznamenává, že Evropská unie používá kritérium, které stanovila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro definici venkovských obcí, klasifikované jako obce čítající méně než 150 obyvatel na km2. Tato definice by ale neplatila pro příměstské oblasti, kde je hustota obyvatel vyšší; |
| --- | --- |

1.1.3

zaznamenává, že Evropská unie používá kritérium, které stanovila Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) pro definici venkovských obcí, klasifikované jako obce čítající méně než 150 obyvatel na km2. Tato definice by ale neplatila pro příměstské oblasti, kde je hustota obyvatel vyšší;

| 1.1.4 | připomíná, že tímto stanoviskem chce zohlednit venkovské obce v plném slova smyslu, včetně příměstských oblastí, které mají převážně venkovskou ekonomiku; |
| --- | --- |

1.1.4

připomíná, že tímto stanoviskem chce zohlednit venkovské obce v plném slova smyslu, včetně příměstských oblastí, které mají převážně venkovskou ekonomiku;

| 1.1.5 | zdůrazňuje, že podle Komise představují venkovské oblasti kolem 90 % území EU a 25 % evropské populace. V nových členských státech je podíl zaměstnanosti v zemědělském sektoru třikrát vyšší než v původních patnácti členských státech a ještě vyšší je v zemích kandidátských; |
| --- | --- |

1.1.5

zdůrazňuje, že podle Komise představují venkovské oblasti kolem 90 % území EU a 25 % evropské populace. V nových členských státech je podíl zaměstnanosti v zemědělském sektoru třikrát vyšší než v původních patnácti členských státech a ještě vyšší je v zemích kandidátských;

| 1.1.6 | konstatuje však, že v těchto oblastech je příjem na obyvatele přibližně o třetinu nižší než evropský průměr a služby méně vyvinuté, a zdůrazňuje v této souvislosti, že mnohé venkovské obce jsou charakterizovány vysokou úrovní strukturální nezaměstnanosti, nízkým příjmem na obyvatele, silným vylidňováním a nízkou úrovní rozvoje v hospodářském a průmyslovém sektoru a v odvětví cestovního ruchu; |
| --- | --- |

1.1.6

konstatuje však, že v těchto oblastech je příjem na obyvatele přibližně o třetinu nižší než evropský průměr a služby méně vyvinuté, a zdůrazňuje v této souvislosti, že mnohé venkovské obce jsou charakterizovány vysokou úrovní strukturální nezaměstnanosti, nízkým příjmem na obyvatele, silným vylidňováním a nízkou úrovní rozvoje v hospodářském a průmyslovém sektoru a v odvětví cestovního ruchu;

| 1.1.7 | se domnívá, že pokud se týče HDP jsou venkovské obce sice slabé, nicméně silná stránka venkovských ekonomik se spatřuje v zachování kvality života, ve schopnosti přitahovat investice a cestovní ruch a v iniciativách pro zachování a ochranu území; |
| --- | --- |

1.1.7

se domnívá, že pokud se týče HDP jsou venkovské obce sice slabé, nicméně silná stránka venkovských ekonomik se spatřuje v zachování kvality života, ve schopnosti přitahovat investice a cestovní ruch a v iniciativách pro zachování a ochranu území;

| 1.1.8 | zdůrazňuje, že jsou venkovská území EU podrobena velkému tlaku: globalizace a s tím související vývoj dohod v rámci WTO povede ve skutečnosti ke konzistentnímu a postupnému snížení subvencí pro zemědělství a SZP již nebude ve své stávající formě adekvátní; |
| --- | --- |

1.1.8

zdůrazňuje, že jsou venkovská území EU podrobena velkému tlaku: globalizace a s tím související vývoj dohod v rámci WTO povede ve skutečnosti ke konzistentnímu a postupnému snížení subvencí pro zemědělství a SZP již nebude ve své stávající formě adekvátní;

| 1.1.9 | se obává dále, že v rámci mezinárodní konkurence se budou investoři snažit umístit své zdroje do oblastí, z nichž očekávají vyšší návratnost, pokud se týče hospodářského výnosu; znamená to, že budou upřednostňovat oblasti s vysokou hustotou obyvatelstva a městské oblasti před oblastmi venkovskými. |
| --- | --- |

1.1.9

se obává dále, že v rámci mezinárodní konkurence se budou investoři snažit umístit své zdroje do oblastí, z nichž očekávají vyšší návratnost, pokud se týče hospodářského výnosu; znamená to, že budou upřednostňovat oblasti s vysokou hustotou obyvatelstva a městské oblasti před oblastmi venkovskými.

2.   Výzvy venkovských obcí

Výbor regionů

2.1   Veřejné blaho

| 2.1.1 | se domnívá, že investovat do rozvoje venkova neznamená pouze získat okamžitý výnos v ekonomickém smyslu, ale také získání veřejného blaha, ekonomicky nevyčíslitelného, spočívajícího ve zhodnocení historického a kulturního bohatství, zachování krajinného rázu, biodiversity a ochraně rostlin a zvířat; |
| --- | --- |

2.1.1

se domnívá, že investovat do rozvoje venkova neznamená pouze získat okamžitý výnos v ekonomickém smyslu, ale také získání veřejného blaha, ekonomicky nevyčíslitelného, spočívajícího ve zhodnocení historického a kulturního bohatství, zachování krajinného rázu, biodiversity a ochraně rostlin a zvířat;

| 2.1.2 | se domnívá, s ohledem na tuto skutečnost, že zachování sociální struktury venkovských středisek je nezbytné, aby se neztratilo kulturní bohatství a bylo zhodnoceno a aby se mohlo předat novým generacím; |
| --- | --- |

2.1.2

se domnívá, s ohledem na tuto skutečnost, že zachování sociální struktury venkovských středisek je nezbytné, aby se neztratilo kulturní bohatství a bylo zhodnoceno a aby se mohlo předat novým generacím;

2.2   Zaměstnanost

| 2.2.1 | prosazuje názor, že k zamezení vylidňování venkova a k podpoření jeho rozkvětu je nezbytně důležité podporovat podnikatelství, které bude vyhovovat potřebám venkovských oblastí a z dlouhodobého hlediska nepovede k urbanizaci příměstských oblastí; |
| --- | --- |

2.2.1

prosazuje názor, že k zamezení vylidňování venkova a k podpoření jeho rozkvětu je nezbytně důležité podporovat podnikatelství, které bude vyhovovat potřebám venkovských oblastí a z dlouhodobého hlediska nepovede k urbanizaci příměstských oblastí;

| 2.2.2 | zdůrazňuje, že aby se čelilo stárnutí venkovské pracovní síly, je nutné přímo na místě podporovat vzdělávání, aktualizovaná školení a profesní specializaci a diverzifikaci činností založených na místním potenciálu a vytvářet pro mládež přímo v místě nové příležitosti a pracovní místa, což zabrání vylidňování a opouštění; |
| --- | --- |

2.2.2

zdůrazňuje, že aby se čelilo stárnutí venkovské pracovní síly, je nutné přímo na místě podporovat vzdělávání, aktualizovaná školení a profesní specializaci a diverzifikaci činností založených na místním potenciálu a vytvářet pro mládež přímo v místě nové příležitosti a pracovní místa, což zabrání vylidňování a opouštění;

2.3   Konkurenceschopnost

| 2.3.1 | se domnívá, že zlepšení konkurenceschopnosti venkovských oblastí znamená investovat do modernizace a podporování kvality a zároveň chránit životní prostředí a kulturní a architektonické bohatství, aby se udržel krok s rozvojem ve městech; |
| --- | --- |

2.3.1

se domnívá, že zlepšení konkurenceschopnosti venkovských oblastí znamená investovat do modernizace a podporování kvality a zároveň chránit životní prostředí a kulturní a architektonické bohatství, aby se udržel krok s rozvojem ve městech;

| 2.3.2 | zdůrazňuje, že k hospodářskému rozvoji venkovského prostoru je zapotřebí investovat do výzkumu a vývoje pro používání nových technologií a nových procesů a využívat také propojení sítí s pozitivními zkušenostmi; |
| --- | --- |

2.3.2

zdůrazňuje, že k hospodářskému rozvoji venkovského prostoru je zapotřebí investovat do výzkumu a vývoje pro používání nových technologií a nových procesů a využívat také propojení sítí s pozitivními zkušenostmi;

| 2.3.3 | aby i venkovské oblasti přispěly k dosažení lisabonských cílů, považuje za nezbytné podporovat inovace v malých a středních podnicích a investovat do zařízení, strojů a vzdělávání a modernizovat tak celý výrobní řetězec a získat tak násobný efekt; |
| --- | --- |

2.3.3

aby i venkovské oblasti přispěly k dosažení lisabonských cílů, považuje za nezbytné podporovat inovace v malých a středních podnicích a investovat do zařízení, strojů a vzdělávání a modernizovat tak celý výrobní řetězec a získat tak násobný efekt;

| 2.3.4 | považuje dále za nutné pokračovat v otevřeném přístupu programu LEADER, který umožnil spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem pro místní rozvoj ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

2.3.4

považuje dále za nutné pokračovat v otevřeném přístupu programu LEADER, který umožnil spolupráci mezi veřejným a soukromým sektorem pro místní rozvoj ve venkovských oblastech;

| 2.3.5 | považuje za nezbytné, aby venkovské obce podporovaly místní podnikatelství, které napomáhá rozvoji venkova a v dlouhodobé perspektivě nevede k urbanizaci; |
| --- | --- |

2.3.5

považuje za nezbytné, aby venkovské obce podporovaly místní podnikatelství, které napomáhá rozvoji venkova a v dlouhodobé perspektivě nevede k urbanizaci;

2.4   Různorodost zemědělství

| 2.4.1 | zdůrazňuje, že je nutné rozvíjet místní velmi rozmanité hospodářství; |
| --- | --- |

2.4.1

zdůrazňuje, že je nutné rozvíjet místní velmi rozmanité hospodářství;

| 2.4.2 | považuje z tohoto důvodu za nezbytné podporovat zemědělce, aby přijímali systémy řízení umožňující lépe reagovat na zaměření trhu; podporovat podnikavost; zlepšit dynamičnost zemědělských a ostatních příbuzných podniků tím, že se vypracují nové obchodní strategie, podporováním sítě osvědčených postupů a podporováním akcí odborné pomoci a posuzování; |
| --- | --- |

2.4.2

považuje z tohoto důvodu za nezbytné podporovat zemědělce, aby přijímali systémy řízení umožňující lépe reagovat na zaměření trhu; podporovat podnikavost; zlepšit dynamičnost zemědělských a ostatních příbuzných podniků tím, že se vypracují nové obchodní strategie, podporováním sítě osvědčených postupů a podporováním akcí odborné pomoci a posuzování;

| 2.4.3. | považuje za nezbytné podporovat přístup zemědělských podniků k úvěrům také prostřednictvím vhodných oběžných fondů; |
| --- | --- |

2.4.3.

považuje za nezbytné podporovat přístup zemědělských podniků k úvěrům také prostřednictvím vhodných oběžných fondů;

2.5   Kvalita potravin

| 2.5.1 | hodnotí kvalitu potravin jako důležitý faktor pro vytváření zaměstnanosti vzhledem k velkému potenciálu růstu pro zemědělské výrobky a zušlechtěné zemědělské výrobky vysoké kvality; |
| --- | --- |

2.5.1

hodnotí kvalitu potravin jako důležitý faktor pro vytváření zaměstnanosti vzhledem k velkému potenciálu růstu pro zemědělské výrobky a zušlechtěné zemědělské výrobky vysoké kvality;

| 2.5.2 | považuje za nezbytné zlepšit informace o kvalitě výrobků, investovat do kvalitních značkových výrobků, biologického zemědělství a do výrobních metod šetrných k životnímu prostředí a k životním podmínkám zvířat, aby zemědělsko-potravinářský sektor využil příležitosti rozvoje, které nabízejí nové technologie; |
| --- | --- |

2.5.2

považuje za nezbytné zlepšit informace o kvalitě výrobků, investovat do kvalitních značkových výrobků, biologického zemědělství a do výrobních metod šetrných k životnímu prostředí a k životním podmínkám zvířat, aby zemědělsko-potravinářský sektor využil příležitosti rozvoje, které nabízejí nové technologie;

| 2.5.3 | uznává, že je biologické zemědělství jedním z nejdynamičtějších zemědělských sektorů Společenství a že neustále stoupá počet zemědělských podniků, které se přiklání k plánům, které podporují přeměnu zemědělských půd pro biologickou výrobu, a že z tohoto důvodu je tento typ zemědělství třeba stimulovat; |
| --- | --- |

2.5.3

uznává, že je biologické zemědělství jedním z nejdynamičtějších zemědělských sektorů Společenství a že neustále stoupá počet zemědělských podniků, které se přiklání k plánům, které podporují přeměnu zemědělských půd pro biologickou výrobu, a že z tohoto důvodu je tento typ zemědělství třeba stimulovat;

| 2.5.4 | se domnívá, že je nutné chránit a podporovat tradiční plodiny a umocnit prameny výnosu tím, že se plně využijí místní specifika pro výrobu kvalitních výrobků a jejich uvedení na trh; |
| --- | --- |

2.5.4

se domnívá, že je nutné chránit a podporovat tradiční plodiny a umocnit prameny výnosu tím, že se plně využijí místní specifika pro výrobu kvalitních výrobků a jejich uvedení na trh;

| 2.5.5 | upozorňuje, že venkovské obce mohou plnit důležitou roli ve využívání typických výrobků, s podporou iniciativ a akcí zaměřených na sledování kvality výrobků a jejich rozšiřování na trzích, počínaje na místních a regionálních trzích; |
| --- | --- |

2.5.5

upozorňuje, že venkovské obce mohou plnit důležitou roli ve využívání typických výrobků, s podporou iniciativ a akcí zaměřených na sledování kvality výrobků a jejich rozšiřování na trzích, počínaje na místních a regionálních trzích;

2.6   Informace a komunikační technologie

| 2.6.1 | se domnívá, že nové technologie musí být rozvojovým nástrojem pro venkovské oblasti; |
| --- | --- |

2.6.1

se domnívá, že nové technologie musí být rozvojovým nástrojem pro venkovské oblasti;

| 2.6.2 | zdůrazňuje, že tyto nástroje jsou zatím ve skutečnosti ve venkovských obcích málo využívány, jak veřejnými orgány tak hospodářskými subjekty; |
| --- | --- |

2.6.2

zdůrazňuje, že tyto nástroje jsou zatím ve skutečnosti ve venkovských obcích málo využívány, jak veřejnými orgány tak hospodářskými subjekty;

| 2.6.3 | zaznamenává, že soukromé subjekty, které odrazuje nízká hustota obyvatelstva, jež by mohla způsobit krátkodobě a střednědobě nízkou výnosnost investic, nemají velkou ochotu investovat ve venkovských oblastech do moderních technologií; |
| --- | --- |

2.6.3

zaznamenává, že soukromé subjekty, které odrazuje nízká hustota obyvatelstva, jež by mohla způsobit krátkodobě a střednědobě nízkou výnosnost investic, nemají velkou ochotu investovat ve venkovských oblastech do moderních technologií;

| 2.6.4 | považuje z uvedených důvodů za nutné vypracovat politická opatření k zaměření a podpoře národních a regionálních politik pro šíření moderních technologií přenosu a technologií, které mohou přiblížit velmi vzdálená území k hospodářskému systému; |
| --- | --- |

2.6.4

považuje z uvedených důvodů za nutné vypracovat politická opatření k zaměření a podpoře národních a regionálních politik pro šíření moderních technologií přenosu a technologií, které mohou přiblížit velmi vzdálená území k hospodářskému systému;

| 2.6.5 | považuje v důsledku toho za nezbytné investovat do rozšíření širokopásmového připojení, zpřístupnit venkovskému obyvatelstvu zařízení a systémy IT a potřebné vzdělání, aby je mohlo co nejlépe využívat a domnívá se, že informační technologie přispějí k usnadnění územního marketingu a k úspěchu nových podnikatelských aktivit v souvislosti se zemědělskými výrobky a jejich zavedením na vzdálené trhy; |
| --- | --- |

2.6.5

považuje v důsledku toho za nezbytné investovat do rozšíření širokopásmového připojení, zpřístupnit venkovskému obyvatelstvu zařízení a systémy IT a potřebné vzdělání, aby je mohlo co nejlépe využívat a domnívá se, že informační technologie přispějí k usnadnění územního marketingu a k úspěchu nových podnikatelských aktivit v souvislosti se zemědělskými výrobky a jejich zavedením na vzdálené trhy;

2.7   Obnovitelné energie

| 2.7.1 | si je vědom toho, že zachování přírodních zdrojů a jejich vhodné využívání a nové využití může znamenat významný potenciál pro rozvoj venkovských oblastí; |
| --- | --- |

2.7.1

si je vědom toho, že zachování přírodních zdrojů a jejich vhodné využívání a nové využití může znamenat významný potenciál pro rozvoj venkovských oblastí;

| 2.7.2 | se domnívá, že v tomto kontextu tvoří voda, větrná energie a biomasa strategické zdroje a že zavádění systémů zásobování energií alternativních k fosilním palivům může být možností pro mnohé veřejné orgány zodpovědné za řízení a zásobování energiemi, ať již jako provozovatelů zařízení nebo formou partnerství; |
| --- | --- |

2.7.2

se domnívá, že v tomto kontextu tvoří voda, větrná energie a biomasa strategické zdroje a že zavádění systémů zásobování energií alternativních k fosilním palivům může být možností pro mnohé veřejné orgány zodpovědné za řízení a zásobování energiemi, ať již jako provozovatelů zařízení nebo formou partnerství;

| 2.7.3 | zdůrazňuje, že využívání místních energetických zdrojů by zvýšilo soběstačnost a zabezpečení místních společenství v oblasti zásobování energií; |
| --- | --- |

2.7.3

zdůrazňuje, že využívání místních energetických zdrojů by zvýšilo soběstačnost a zabezpečení místních společenství v oblasti zásobování energií;

| 2.7.4 | zdůrazňuje, že je nezbytně nutné se ve venkovském prostředí zaměřit na tyto otázky, které mohou vést k inovačním formám růstu pokud se týče ochrany životního prostředí, využívání a opětného užívání zemědělského odpadu a vytváření nových pracovních příležitostí; |
| --- | --- |

2.7.4

zdůrazňuje, že je nezbytně nutné se ve venkovském prostředí zaměřit na tyto otázky, které mohou vést k inovačním formám růstu pokud se týče ochrany životního prostředí, využívání a opětného užívání zemědělského odpadu a vytváření nových pracovních příležitostí;

| 2.7.5 | upozorňuje na skutečnost, že nedávno vypracované studie ukazují, že kromě již tradičních alternativních paliv pocházejících z přímého pěstování plodin jako jsou kukuřice či řepka, může být výnosná i výroba paliv ze zemědělského a lesního odpadu a jiných energetických plodin a zdůrazňuje, že největšího zhodnocení tohoto odvětví v sociálním a hospodářském dopadu se docílí, když se sklizeň, přeměna a uplatnění odehraje v daném místě; |
| --- | --- |

2.7.5

upozorňuje na skutečnost, že nedávno vypracované studie ukazují, že kromě již tradičních alternativních paliv pocházejících z přímého pěstování plodin jako jsou kukuřice či řepka, může být výnosná i výroba paliv ze zemědělského a lesního odpadu a jiných energetických plodin a zdůrazňuje, že největšího zhodnocení tohoto odvětví v sociálním a hospodářském dopadu se docílí, když se sklizeň, přeměna a uplatnění odehraje v daném místě;

2.8   Ochrana krajiny a území

| 2.8.1 | se odvolává na Evropskou konvenci o krajině a souhlasí, že venkovská krajina tvoří základní element bohatství Evropské unie; |
| --- | --- |

2.8.1

se odvolává na Evropskou konvenci o krajině a souhlasí, že venkovská krajina tvoří základní element bohatství Evropské unie;

| 2.8.2 | připomíná, že konvence si dala za „cíl podporovat ochranu, řízení a plánování krajin a organizovat evropskou spolupráci v této oblasti“ a chce dosáhnout „udržitelného rozvoje založeného na vyváženém vztahu mezi sociálními potřebami, hospodářskou činností a životním prostředím“; |
| --- | --- |

2.8.2

připomíná, že konvence si dala za „cíl podporovat ochranu, řízení a plánování krajin a organizovat evropskou spolupráci v této oblasti“ a chce dosáhnout „udržitelného rozvoje založeného na vyváženém vztahu mezi sociálními potřebami, hospodářskou činností a životním prostředím“;

| 2.8.3 | zdůrazňuje, že krajina není pouze součástí místních kultur, ale představuje též důležitý ekonomický zdroj tím, že přispívá k vytváření pracovních příležitostí díky tomu, že přírodní a kulturní přitažlivost mohou být propagovány prostřednictvím aktivit rozvíjejících udržitelný cestovní ruch; |
| --- | --- |

2.8.3

zdůrazňuje, že krajina není pouze součástí místních kultur, ale představuje též důležitý ekonomický zdroj tím, že přispívá k vytváření pracovních příležitostí díky tomu, že přírodní a kulturní přitažlivost mohou být propagovány prostřednictvím aktivit rozvíjejících udržitelný cestovní ruch;

| 2.8.4 | znovu zdůrazňuje funkci ochrany území a prevence rizik hydrogeologických problémů v místních obcích a zdůrazňuje nutnost šířit proaktivní kulturu řízení území a s vědomím rizik; |
| --- | --- |

2.8.4

znovu zdůrazňuje funkci ochrany území a prevence rizik hydrogeologických problémů v místních obcích a zdůrazňuje nutnost šířit proaktivní kulturu řízení území a s vědomím rizik;

| 2.8.5 | se domnívá, že vzhledem k vzrůstajícímu významu iniciativ v souvislosti s využíváním krajiny a území, které mají podpořit celý sektor venkovského cestovního ruchu a agroturistiky, jak je zdůrazněno ve stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Cestovní ruch a kultura: dvě síly pro růst, mohou obce rozvinout akce územního marketingu a podnítit udržitelný cestovní ruch jako zdroj, schopný umocnit územní ekonomiku s ohledem na životní prostředí; |
| --- | --- |

2.8.5

se domnívá, že vzhledem k vzrůstajícímu významu iniciativ v souvislosti s využíváním krajiny a území, které mají podpořit celý sektor venkovského cestovního ruchu a agroturistiky, jak je zdůrazněno ve stanovisku Evropského hospodářského a sociálního výboru k tématu Cestovní ruch a kultura: dvě síly pro růst, mohou obce rozvinout akce územního marketingu a podnítit udržitelný cestovní ruch jako zdroj, schopný umocnit územní ekonomiku s ohledem na životní prostředí;

| 2.8.6 | považuje za žádoucí podporovat prostřednictvím podnětů restrukturalizace opuštěných budov. Jev opouštění charakterizoval v posledních desetiletích vylidnění celých menších středisek, která, aby mohla být opět obývána a ožila, potřebují formy masivní rekvalifikace obytného bohatství a historických staveb; |
| --- | --- |

2.8.6

považuje za žádoucí podporovat prostřednictvím podnětů restrukturalizace opuštěných budov. Jev opouštění charakterizoval v posledních desetiletích vylidnění celých menších středisek, která, aby mohla být opět obývána a ožila, potřebují formy masivní rekvalifikace obytného bohatství a historických staveb;

2.9   Služby obecného zájmu na místní úrovni

| 2.9.1 | konstatuje, že je v některých oblastech Evropy na úrovni venkovských obcí vzhledem k úbytku obyvatelstva těžké udržet dostatečnou nabídku služeb. Zejména sítě infrastruktury pro zásobování vodou, ale i pro likvidaci a recyklaci odpadů a veřejnou dopravu jsou určeny pro příslušně odpovídající počet uživatelů. V případě vylidňování je pravděpodobné, že se sníží poptávka a vzrostou náklady pro uživatele. V zájmu zachování venkovských oblastí jako prostoru pro život a práci je nutné usilovat o vhodná řešení ve smyslu zásady subsidiarity; |
| --- | --- |

2.9.1

konstatuje, že je v některých oblastech Evropy na úrovni venkovských obcí vzhledem k úbytku obyvatelstva těžké udržet dostatečnou nabídku služeb. Zejména sítě infrastruktury pro zásobování vodou, ale i pro likvidaci a recyklaci odpadů a veřejnou dopravu jsou určeny pro příslušně odpovídající počet uživatelů. V případě vylidňování je pravděpodobné, že se sníží poptávka a vzrostou náklady pro uživatele. V zájmu zachování venkovských oblastí jako prostoru pro život a práci je nutné usilovat o vhodná řešení ve smyslu zásady subsidiarity;

| 2.9.2 | zdůrazňuje, že vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi územními organizacemi a hospodářskými subjekty může být nástrojem na rozvinutí infrastruktury a napojení na energetické sítě a sítě IT a zvýšit tak kvalitu života venkovských obcí; |
| --- | --- |

2.9.2

zdůrazňuje, že vytváření partnerství veřejného a soukromého sektoru mezi územními organizacemi a hospodářskými subjekty může být nástrojem na rozvinutí infrastruktury a napojení na energetické sítě a sítě IT a zvýšit tak kvalitu života venkovských obcí;

| 2.9.3 | se domnívá, že existence vhodných veřejných a sociálních služeb na blízku by mohla přimět nové rodiny, aby se usadily a žily na venkově, přestože by pracovaly ve městě, a odvrátila tak jev opouštění území, který doprovázel postupné snižování základních služeb jako jsou školy, poštovní úřady a zdravotnická střediska; |
| --- | --- |

2.9.3

se domnívá, že existence vhodných veřejných a sociálních služeb na blízku by mohla přimět nové rodiny, aby se usadily a žily na venkově, přestože by pracovaly ve městě, a odvrátila tak jev opouštění území, který doprovázel postupné snižování základních služeb jako jsou školy, poštovní úřady a zdravotnická střediska;

| 2.9.4 | upozorňuje na zásadní úlohu, kterou má vzdělání a zdůrazňuje, že kvalitní lidský kapitál, podceňovaný potenciál venkovských oblastí, je nezbytnou podmínkou pro rozvoj; proto považuje za nutné zachovat v těchto oblastech školní struktury pro středoškolské vzdělání a usnadnit přístup ke školám vzdáleným; |
| --- | --- |

2.9.4

upozorňuje na zásadní úlohu, kterou má vzdělání a zdůrazňuje, že kvalitní lidský kapitál, podceňovaný potenciál venkovských oblastí, je nezbytnou podmínkou pro rozvoj; proto považuje za nutné zachovat v těchto oblastech školní struktury pro středoškolské vzdělání a usnadnit přístup ke školám vzdáleným;

| 2.9.5 | považuje za zásadní přispět k rozvoji služeb pro děti: nedostatečné struktury pro péči o děti ve venkovských oblastech mohou brzdit vstup žen do pracovního světa a ovlivnit tak slabý vývoj trhu práce ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

2.9.5

považuje za zásadní přispět k rozvoji služeb pro děti: nedostatečné struktury pro péči o děti ve venkovských oblastech mohou brzdit vstup žen do pracovního světa a ovlivnit tak slabý vývoj trhu práce ve venkovských oblastech;

| 2.9.6 | se domnívá, že místní veřejná doprava má strategický význam: venkovská osídlení, která mají k dispozici účinnou veřejnou dopravu s napojením na městské oblasti mohou čelit problému opouštění venkova a možná docílit i pravý opak; |
| --- | --- |

2.9.6

se domnívá, že místní veřejná doprava má strategický význam: venkovská osídlení, která mají k dispozici účinnou veřejnou dopravu s napojením na městské oblasti mohou čelit problému opouštění venkova a možná docílit i pravý opak;

| 2.9.7 | považuje služby pro starší občany za rozhodující v souvislosti s motivací důchodců odstěhovat se na venkov, kde mohou mít lepší a zdravější podmínky k životu zvyšujíc tak výnos venkovských oblastí a domnívá se, že usazení obyvatelstva vysokého věku ve venkovských obcích musí být podporováno rozvojem infrastruktur jako jsou zdravotnická střediska, místa pro rekreaci a rozptýlení a asistenční služby; |
| --- | --- |

2.9.7

považuje služby pro starší občany za rozhodující v souvislosti s motivací důchodců odstěhovat se na venkov, kde mohou mít lepší a zdravější podmínky k životu zvyšujíc tak výnos venkovských oblastí a domnívá se, že usazení obyvatelstva vysokého věku ve venkovských obcích musí být podporováno rozvojem infrastruktur jako jsou zdravotnická střediska, místa pro rekreaci a rozptýlení a asistenční služby;

| 2.9.8 | považuje za nezbytné nasadit všechny prostředky nezbytné pro podporu rozvoje a přístupu ke kultuře ve venkovských obcích; |
| --- | --- |

2.9.8

považuje za nezbytné nasadit všechny prostředky nezbytné pro podporu rozvoje a přístupu ke kultuře ve venkovských obcích;

2.10   Nová řádná správa ve venkovských oblastech

| 2.10.1 | považuje úvahy o rozvoji místních správ ve venkovském prostředí za účelné; |
| --- | --- |

2.10.1

považuje úvahy o rozvoji místních správ ve venkovském prostředí za účelné;

| 2.10.2 | zdůrazňuje, jak se v posledních desetiletích v členských státech vyvinuly organizační formy místních subjektů, zaměřené na posílení a kapacitu správy místních obcí, jež mají skromnou strukturu a málo obyvatel, zejména prostřednictvím různých forem sdružení mezi obcemi; rovněž se domnívá, že tento jev, který na institucionální úrovni vychází z administrativní decentralizace, si zaslouží podrobné a trvalé monitorování ve spolupráci s národními sdruženími místních orgánů; |
| --- | --- |

2.10.2

zdůrazňuje, jak se v posledních desetiletích v členských státech vyvinuly organizační formy místních subjektů, zaměřené na posílení a kapacitu správy místních obcí, jež mají skromnou strukturu a málo obyvatel, zejména prostřednictvím různých forem sdružení mezi obcemi; rovněž se domnívá, že tento jev, který na institucionální úrovni vychází z administrativní decentralizace, si zaslouží podrobné a trvalé monitorování ve spolupráci s národními sdruženími místních orgánů;

| 2.10.3 | připomíná, že kvůli tomuto jevu se neustále více vyvíjejí jednak administrativní řešení a jednak řešení související se správou organizace a založené na spolupráci mezi obcemi. Mimo jiné jde o sdružení obcí, svazy, konsorcia a další formy aktivit tematických sítí; |
| --- | --- |

2.10.3

připomíná, že kvůli tomuto jevu se neustále více vyvíjejí jednak administrativní řešení a jednak řešení související se správou organizace a založené na spolupráci mezi obcemi. Mimo jiné jde o sdružení obcí, svazy, konsorcia a další formy aktivit tematických sítí;

| 2.10.4 | zdůrazňuje, že přijetí tohoto druhu řešení může v některých případech zaručit kvalitní základní služby: nové asociační subjekty totiž vytvářejí předpoklady pro optimalizaci zdrojů a služeb, které byly v minulosti řízeny individuálně a přímo; |
| --- | --- |

2.10.4

zdůrazňuje, že přijetí tohoto druhu řešení může v některých případech zaručit kvalitní základní služby: nové asociační subjekty totiž vytvářejí předpoklady pro optimalizaci zdrojů a služeb, které byly v minulosti řízeny individuálně a přímo;

| 2.10.5 | poukazuje na to, že téměř ve všech členských státech již existují nová sdružení, veřejná nebo ve spolupráci se soukromými strukturami, vytvořená za účelem společného řízení služeb obecného zájmu v oblasti zásobování energiemi a vodou, dopravy, odpadů, vzdělání, řízení sociálních a zdravotnických struktur, ochrany životního prostředí nebo řízení sportovních struktur a kontroly a územního plánování; konstatuje také, že tyto formy spolupráce mezi obcemi by měly být více podporovány také prostřednictvím programů Společenství a iniciativami srovnávací analýzy; |
| --- | --- |

2.10.5

poukazuje na to, že téměř ve všech členských státech již existují nová sdružení, veřejná nebo ve spolupráci se soukromými strukturami, vytvořená za účelem společného řízení služeb obecného zájmu v oblasti zásobování energiemi a vodou, dopravy, odpadů, vzdělání, řízení sociálních a zdravotnických struktur, ochrany životního prostředí nebo řízení sportovních struktur a kontroly a územního plánování; konstatuje také, že tyto formy spolupráce mezi obcemi by měly být více podporovány také prostřednictvím programů Společenství a iniciativami srovnávací analýzy;

| 2.10.6 | zdůrazňuje také vytvoření organizací založených na sdílení zdrojů, na solidaritě a spolupráci mezi obcemi v rámci územního vývoje a podporuje tyto formy spolupráce (mezi obcemi) i prostřednictvím programů Společenství a iniciativ srovnávací analýzy; |
| --- | --- |

2.10.6

zdůrazňuje také vytvoření organizací založených na sdílení zdrojů, na solidaritě a spolupráci mezi obcemi v rámci územního vývoje a podporuje tyto formy spolupráce (mezi obcemi) i prostřednictvím programů Společenství a iniciativ srovnávací analýzy;

3.   Doporučení Výboru regionů

| 3.1 | se domnívá, že zřízení Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) je velmi pozitivním faktorem pro budoucí rozvoj venkovských oblastí a obzvláště venkovských obcí, přestože jeho financování zůstalo daleko pod očekáváním, a nevěří, že je definitivním koncem vývoje politiky rozvoje venkova Evropské unie. Pro dosažení konkrétních a trvalých výsledků žádá Evropskou komisi, aby integrovala strategii rozvoje venkova a EZFRV s investicemi do rozvoje, kultury, životního prostředí, venkovských oblastí, které jsou již podporovány z jiných strukturálních fondů a dalšími politikami Společenství; vyzývá ke zvýšení důrazu kladeného na ESF, vzdělávání a zaměstnanost; |
| --- | --- |

3.1

se domnívá, že zřízení Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) je velmi pozitivním faktorem pro budoucí rozvoj venkovských oblastí a obzvláště venkovských obcí, přestože jeho financování zůstalo daleko pod očekáváním, a nevěří, že je definitivním koncem vývoje politiky rozvoje venkova Evropské unie. Pro dosažení konkrétních a trvalých výsledků žádá Evropskou komisi, aby integrovala strategii rozvoje venkova a EZFRV s investicemi do rozvoje, kultury, životního prostředí, venkovských oblastí, které jsou již podporovány z jiných strukturálních fondů a dalšími politikami Společenství; vyzývá ke zvýšení důrazu kladeného na ESF, vzdělávání a zaměstnanost;

| 3.2 | doporučuje, aby opatření politiky soudržnosti doplnily akce podporované EZFRV, obzvláště pokud se týče třetí osy týkající se životní kvality a hospodářské diverzifikace a osy LEADER. Evropská komise ostatně počítá s tím, že členské státy a regiony zajistí soudržnost mezi opatřeními ze strukturálních fondů a opatřeními ze tří os EZFRV. Všechny národní a regionální finanční prostředky Společenství musí venkovským obcím, které mají malé zdroje a nízký počet úředníků, zajistit ekonomické nástroje a opatření, která mohou přispět k jejich podpoře a jejich budoucímu rozvoji; |
| --- | --- |

3.2

doporučuje, aby opatření politiky soudržnosti doplnily akce podporované EZFRV, obzvláště pokud se týče třetí osy týkající se životní kvality a hospodářské diverzifikace a osy LEADER. Evropská komise ostatně počítá s tím, že členské státy a regiony zajistí soudržnost mezi opatřeními ze strukturálních fondů a opatřeními ze tří os EZFRV. Všechny národní a regionální finanční prostředky Společenství musí venkovským obcím, které mají malé zdroje a nízký počet úředníků, zajistit ekonomické nástroje a opatření, která mohou přispět k jejich podpoře a jejich budoucímu rozvoji;

| 3.3 | žádá větší spolupráci mezi oběma generálními ředitelstvími Evropské komise, která jsou zodpovědná za regionální a zemědělskou politiku, aby se maximalizoval dopad finančních opatření Unie na rozvoj středisek a venkovských oblastí. Jak je již výše uvedeno, pouze EZFRV nemůže nabídnout řešení pro všechny problémy venkovských oblastí; proto je nezbytné zajistit další finanční zdroje; |
| --- | --- |

3.3

žádá větší spolupráci mezi oběma generálními ředitelstvími Evropské komise, která jsou zodpovědná za regionální a zemědělskou politiku, aby se maximalizoval dopad finančních opatření Unie na rozvoj středisek a venkovských oblastí. Jak je již výše uvedeno, pouze EZFRV nemůže nabídnout řešení pro všechny problémy venkovských oblastí; proto je nezbytné zajistit další finanční zdroje;

| 3.4 | žádá další celkové zjednodušení financování venkova; |
| --- | --- |

3.4

žádá další celkové zjednodušení financování venkova;

| 3.5 | žádá Komisi, aby svazy zastupující obce byly uznány jako partneři v dialogu a mohly tak působit při určování nových priorit, propagovat vědomosti o programech EZFRV a o strukturálních fondech a podporovat jejich operační implementaci i ve venkovských a okrajových oblastech s nízkou hustotou obyvatelstva; |
| --- | --- |

3.5

žádá Komisi, aby svazy zastupující obce byly uznány jako partneři v dialogu a mohly tak působit při určování nových priorit, propagovat vědomosti o programech EZFRV a o strukturálních fondech a podporovat jejich operační implementaci i ve venkovských a okrajových oblastech s nízkou hustotou obyvatelstva;

| 3.6 | přeje si, aby stanovisko přispělo k určení strategie, jak z malých evropských obcí vytvořit moderní „trvale udržitelná společenství“. Malé obce by tak byly v rámci Evropy dobře viditelné, byla by uznána jejich úloha a dostalo by se jim podpory při jejich růstu. Takovýto přístup vedle posílení hlavní ochrany územního environmentálního systému a vytváření blahobytu zvyšováním zaměstnanosti a podnikatelských příležitostí ve venkovských oblastech umožní posílit jejich celkové kulturní hodnoty, tradice a místní specifika, jakož i zachovat zdravější úroveň kvality života; |
| --- | --- |

3.6

přeje si, aby stanovisko přispělo k určení strategie, jak z malých evropských obcí vytvořit moderní „trvale udržitelná společenství“. Malé obce by tak byly v rámci Evropy dobře viditelné, byla by uznána jejich úloha a dostalo by se jim podpory při jejich růstu. Takovýto přístup vedle posílení hlavní ochrany územního environmentálního systému a vytváření blahobytu zvyšováním zaměstnanosti a podnikatelských příležitostí ve venkovských oblastech umožní posílit jejich celkové kulturní hodnoty, tradice a místní specifika, jakož i zachovat zdravější úroveň kvality života;

| 3.7 | připomíná, že Evropská unie vyvíjí činnost v souladu se zásadou územní a sociální soudržnosti, a proto nemůže opomíjet výzvy malých obcí k zajištění odpovídajících služeb a příznivých platových podmínek pro své občany s cílem udržet je i budoucí generace na svém území; |
| --- | --- |

3.7

připomíná, že Evropská unie vyvíjí činnost v souladu se zásadou územní a sociální soudržnosti, a proto nemůže opomíjet výzvy malých obcí k zajištění odpovídajících služeb a příznivých platových podmínek pro své občany s cílem udržet je i budoucí generace na svém území;

| 3.8 | upozorňuje, že mezi venkovskými obcemi existuje značný rozdíl v hospodářském blahobytu a považuje za nezbytné, aby fondy vytvářely maximální přidanou hodnotu pro zlepšení životních podmínek obyvatel venkovských oblastí; |
| --- | --- |

3.8

upozorňuje, že mezi venkovskými obcemi existuje značný rozdíl v hospodářském blahobytu a považuje za nezbytné, aby fondy vytvářely maximální přidanou hodnotu pro zlepšení životních podmínek obyvatel venkovských oblastí;

| 3.9 | žádá, aby se s ohledem na decentralizovanější implementaci Lisabonské strategie věnovala větší pozornost potřebám venkovských oblastí za účelem vyváženější politiky mezi městskými a místními oblastmi při vypracovávání budoucích programů (10); |
| --- | --- |

3.9

žádá, aby se s ohledem na decentralizovanější implementaci Lisabonské strategie věnovala větší pozornost potřebám venkovských oblastí za účelem vyváženější politiky mezi městskými a místními oblastmi při vypracovávání budoucích programů (10);

| 3.10 | poznamenává, že příměstské oblasti v Evropě vyvíjejí nepřiměřený tlak na venkovské oblasti; přeje si, aby byla vytvořena rovnováha mezi udržitelným zemědělstvím a hospodářskou dynamikou měst; |
| --- | --- |

3.10

poznamenává, že příměstské oblasti v Evropě vyvíjejí nepřiměřený tlak na venkovské oblasti; přeje si, aby byla vytvořena rovnováha mezi udržitelným zemědělstvím a hospodářskou dynamikou měst;

| 3.11 | požaduje nástroje a srovnávací metodu a spolupráci mezi malými obcemi a hlavními městy, aby tak byla nalezena společná řešení, která by upravila vztahy mezi oblastmi především současným posilováním sítě malých městských zón, které utvářejí venkovské oblasti, tam, kde jsou velká města; |
| --- | --- |

3.11

požaduje nástroje a srovnávací metodu a spolupráci mezi malými obcemi a hlavními městy, aby tak byla nalezena společná řešení, která by upravila vztahy mezi oblastmi především současným posilováním sítě malých městských zón, které utvářejí venkovské oblasti, tam, kde jsou velká města;

| 3.12 | považuje dále za účelné zlepšit veškerá spojení mezi městskými středisky a jejich okolím tak, aby se odlehčilo velkým střediskům a bylo tak možné zvolit život mimo městská střediska. To by dále umožnilo uvádět na trh produkty z venkovských oblastí; |
| --- | --- |

3.12

považuje dále za účelné zlepšit veškerá spojení mezi městskými středisky a jejich okolím tak, aby se odlehčilo velkým střediskům a bylo tak možné zvolit život mimo městská střediska. To by dále umožnilo uvádět na trh produkty z venkovských oblastí;

| 3.13 | zdůrazňuje, že je nezbytný otevřený dialog mezi subjekty zastupujícími venkov, pokud jde o vypracování, uskutečnění, kontrolu a zhodnocení programů, a považuje za nutné, aby místní orgány věděly, že je jejich úloha posilněna, aby mohly ovlivnit strukturální politiku tím, že budou mít přednostní pozici v určování a hodnocení problémů a očekávaných výsledků na jejich území; |
| --- | --- |

3.13

zdůrazňuje, že je nezbytný otevřený dialog mezi subjekty zastupujícími venkov, pokud jde o vypracování, uskutečnění, kontrolu a zhodnocení programů, a považuje za nutné, aby místní orgány věděly, že je jejich úloha posilněna, aby mohly ovlivnit strukturální politiku tím, že budou mít přednostní pozici v určování a hodnocení problémů a očekávaných výsledků na jejich území;

| 3.14 | se domnívá, že venkovské obce by se měly aktivně zúčastnit partnerství organizovaném na místní úrovni buď členskými státy nebo regiony a mohly tak stanovit Národní strategické plány a národní programy pro rozvoj venkova; považuje tudíž za nezbytný přístup „zezdola“, který umožní všem příslušným aktérům, aby uplatnili výrazný vliv na jejich vypracování; |
| --- | --- |

3.14

se domnívá, že venkovské obce by se měly aktivně zúčastnit partnerství organizovaném na místní úrovni buď členskými státy nebo regiony a mohly tak stanovit Národní strategické plány a národní programy pro rozvoj venkova; považuje tudíž za nezbytný přístup „zezdola“, který umožní všem příslušným aktérům, aby uplatnili výrazný vliv na jejich vypracování;

| 3.15 | žádá, aby se přistoupilo k častějšímu uskutečňování výměn a partnerských vztahů mezi venkovskými oblastmi evropských zemí; tyto iniciativy budou důležité příležitosti k získávání nových znalostí, k výměně nejlepších postupů a zkušeností a k dosažení větší kulturní integrace; cestovní ruch spojený s kulturou je ve venkovských oblastech nutné podporovat tím, že budou posíleny kapacity místního obyvatelstva v oblasti rozvoje cestovního ruchu a že budou šířeny informace o atraktivních destinacích cestovního ruchu spojeného s kulturou v celé EU; |
| --- | --- |

3.15

žádá, aby se přistoupilo k častějšímu uskutečňování výměn a partnerských vztahů mezi venkovskými oblastmi evropských zemí; tyto iniciativy budou důležité příležitosti k získávání nových znalostí, k výměně nejlepších postupů a zkušeností a k dosažení větší kulturní integrace; cestovní ruch spojený s kulturou je ve venkovských oblastech nutné podporovat tím, že budou posíleny kapacity místního obyvatelstva v oblasti rozvoje cestovního ruchu a že budou šířeny informace o atraktivních destinacích cestovního ruchu spojeného s kulturou v celé EU;

| 3.16 | zdůrazňuje, že mnoho programů Společenství o spolupráci bylo doposud určeno především pro městské oblasti a žádá, aby regiony a místní subjekty podporovaly vytváření partnerství v oblasti venkova, aby větší počet inovačních zkušeností se spoluprací zajímal i venkovské oblasti; |
| --- | --- |

3.16

zdůrazňuje, že mnoho programů Společenství o spolupráci bylo doposud určeno především pro městské oblasti a žádá, aby regiony a místní subjekty podporovaly vytváření partnerství v oblasti venkova, aby větší počet inovačních zkušeností se spoluprací zajímal i venkovské oblasti;

| 3.17 | doporučuje, aby se venkovské obce využily jako vhodné místo pro ověření inovačních politik v souvislosti s energetikou zaměřenou na obnovitelné zdroje energie a žádá, aby venkovské obce získaly takové finanční prostředky a opatření, které by jim umožnily investovat do obnovitelných energií, především do solární energie, biomasy a větrné energie, s cílem dosáhnout energetické soběstačnosti a jako prostředek na zvýšení příjmu venkovských obcí; |
| --- | --- |

3.17

doporučuje, aby se venkovské obce využily jako vhodné místo pro ověření inovačních politik v souvislosti s energetikou zaměřenou na obnovitelné zdroje energie a žádá, aby venkovské obce získaly takové finanční prostředky a opatření, které by jim umožnily investovat do obnovitelných energií, především do solární energie, biomasy a větrné energie, s cílem dosáhnout energetické soběstačnosti a jako prostředek na zvýšení příjmu venkovských obcí;

| 3.18 | doufá, že Komise zahájí program pro výměnu osvědčených inovačních postupů v nejrůznějších hospodářských oblastech mezi venkovskými oblastmi EU; |
| --- | --- |

3.18

doufá, že Komise zahájí program pro výměnu osvědčených inovačních postupů v nejrůznějších hospodářských oblastech mezi venkovskými oblastmi EU;

| 3.19 | žádá, aby politiky Společenství nevyžadovaly neúnosné standardy pro řemeslníky a malé podnikatele v souvislosti s typickou místní výrobou; |
| --- | --- |

3.19

žádá, aby politiky Společenství nevyžadovaly neúnosné standardy pro řemeslníky a malé podnikatele v souvislosti s typickou místní výrobou;

| 3.20 | vyzývá Evropskou unii, aby podporovala vytváření a rozvoj mikropodniků, které zhodnocují tradiční výrobu, a aby podporovaly rovnost mužů a žen v rámci podniků a zapojování mládeže; |
| --- | --- |

3.20

vyzývá Evropskou unii, aby podporovala vytváření a rozvoj mikropodniků, které zhodnocují tradiční výrobu, a aby podporovaly rovnost mužů a žen v rámci podniků a zapojování mládeže;

| 3.21 | považuje rok 2008 za kritický ohledně rozhodnutí, která budou učiněna v souvislosti s budoucí SZP, obzvláště pokud se týče přechodu zdrojů od prvního ke druhému pilíři; proto vyzývá Komisi, Radu a Evropský parlament, aby při formulování vlastních budoucích návrhů zohlednily potřeby venkovských oblastí; |
| --- | --- |

3.21

považuje rok 2008 za kritický ohledně rozhodnutí, která budou učiněna v souvislosti s budoucí SZP, obzvláště pokud se týče přechodu zdrojů od prvního ke druhému pilíři; proto vyzývá Komisi, Radu a Evropský parlament, aby při formulování vlastních budoucích návrhů zohlednily potřeby venkovských oblastí;

| 3.22 | žádá Komisi, aby podporovala venkovské oblasti prostřednictvím formulování příslušných politik v jejich snahách o růst a udržitelný rozvoj a aby rozvinula možnosti, které by jim umožnily vytvořit vlastní autonomní systém rozvoje tak, aby nezaostávaly za městskými oblastmi; |
| --- | --- |

3.22

žádá Komisi, aby podporovala venkovské oblasti prostřednictvím formulování příslušných politik v jejich snahách o růst a udržitelný rozvoj a aby rozvinula možnosti, které by jim umožnily vytvořit vlastní autonomní systém rozvoje tak, aby nezaostávaly za městskými oblastmi;

| 3.23 | doufá, že budoucnost venkovských oblastí bude v probíhajících diskusích o vypracování územního plánu Unie co nejvíce zohledněna, zejména na základě aktivních úvah o partnerství mezi venkovským a městským světem, které bude brát zřetel na vyvažující úlohu malých středisek. |
| --- | --- |

3.23

doufá, že budoucnost venkovských oblastí bude v probíhajících diskusích o vypracování územního plánu Unie co nejvíce zohledněna, zejména na základě aktivních úvah o partnerství mezi venkovským a městským světem, které bude brát zřetel na vyvažující úlohu malých středisek.

V Bruselu dne 6 prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 54/2006.

1

(2)  Florencie, 20.10.2000, ETS – European Treaty Series – č. 176.

2

(3)  EP 322.192 A5-0189/2003.

3

(4)  CdR 255/2004.

4

(5)  KOM(2006) 129 v konečném znění.

5

(6)  CdR 209/2006.

6

(7)  KOM(2006) 386 v konečném znění.

7

(8)  Dohoda z Bristolu o udržitelné společnosti, Bristol 12.12.2005.

8

(9)  CdR 389/96 fin.

9

(10)  CdR 11/2006, s. 4.

10

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/25

---

Stanovisko Výboru regionů k následujícím sdělením Komise Radě a Evropskému parlamentu:

| | Provádění Haagského programu: cesta vpřed |
| --- | --- |

Provádění Haagského programu: cesta vpřed

| | Vyhodnocení politik EU v oblasti svobody, bezpečnosti a práva |
| --- | --- |

Vyhodnocení politik EU v oblasti svobody, bezpečnosti a práva

| | Zpráva o provádění Haagského programu na rok 2005 |
| --- | --- |

Zpráva o provádění Haagského programu na rok 2005

(2007/C 57/05)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. června 2006„Provádění Haagského programu: cesta vpřed“ (KOM(2006) 331);

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. června 2006„Vyhodnocení politik EU v oblasti svobody, bezpečnosti a práva“ (KOM(2006) 332);

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 28. června 2006„Zpráva o provádění Haagského programu na rok 2005“ (KOM(2006) 333);

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 28. června 2006 jej konzultovat na toto téma v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí předsednictva ze dne 25. dubna 2006 pověřit Komisi pro ústavní záležitosti, evropskou správu a prostor svobody, bezpečnosti a práva vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Haagský program: deset priorit pro nadcházejících pět let – Partnerství pro evropskou obnovu týkající se svobody, bezpečnosti a práva“, (KOM(2005) 184);

s ohledem na své stanovisko ze dne 16. února 2006 k soudržnému souboru návrhů a opatření v oblasti svobody, bezpečnosti a práva, CdR 122/2005 (1);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 234/2006) přijatého dne 17. října 2006 Komisí pro ústavní záležitosti, evropskou správu a prostor svobody, bezpečnosti a práva (zpravodaj: pan OPSTELTEN, primátor Rotterdamu);

| 1. | vzhledem k tomu, že úsudek evropských občanů o přidané hodnotě Evropské unie bude rozhodujícím způsobem záviset na úspěchu evropské politiky na poli svobody, bezpečnosti a práva v následujících letech; |
| --- | --- |

1.

vzhledem k tomu, že úsudek evropských občanů o přidané hodnotě Evropské unie bude rozhodujícím způsobem záviset na úspěchu evropské politiky na poli svobody, bezpečnosti a práva v následujících letech;

| 2. | vzhledem k tomu, že místním a regionálním samosprávám náleží odpovědnost v otázkách pořádku a bezpečnosti, a že efektivita a účinnost politiky Evropské unie závisí tedy velkou měrou také na způsobu, jakým jsou tyto samosprávy začleněny; |
| --- | --- |

2.

vzhledem k tomu, že místním a regionálním samosprávám náleží odpovědnost v otázkách pořádku a bezpečnosti, a že efektivita a účinnost politiky Evropské unie závisí tedy velkou měrou také na způsobu, jakým jsou tyto samosprávy začleněny;

| 3. | vzhledem k tomu, že se politika v oblasti svobody, bezpečnosti a práva vyvinula, což nabízí hlavně příležitost jak vylepšit spojení s územními samosprávami; |
| --- | --- |

3.

vzhledem k tomu, že se politika v oblasti svobody, bezpečnosti a práva vyvinula, což nabízí hlavně příležitost jak vylepšit spojení s územními samosprávami;

přijal toto stanovisko na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 6. prosince).

1.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

| 1.1 | se domnívá, že úloha územních samospráv je v oblasti svobody, bezpečnosti a práva důležitá, a připomíná, že ve svém předchozím stanovisku (CdR 122/2005) vyjádřil konkrétní doporučení, která mají za cíl zvýšit efektivitu a účinnost této evropské politiky tím, že v průběhu jejího vypracování, provádění a ohodnocení bude věnovat více pozornosti regionální a místní zkušenosti; |
| --- | --- |

1.1

se domnívá, že úloha územních samospráv je v oblasti svobody, bezpečnosti a práva důležitá, a připomíná, že ve svém předchozím stanovisku (CdR 122/2005) vyjádřil konkrétní doporučení, která mají za cíl zvýšit efektivitu a účinnost této evropské politiky tím, že v průběhu jejího vypracování, provádění a ohodnocení bude věnovat více pozornosti regionální a místní zkušenosti;

| 1.2 | oceňuje závazek Komise v oblasti svobody, bezpečnosti a práva; ve sděleních, která byla předmětem tohoto stanoviska, je totiž co do realizace cílů ambiciózní a odvážná; nicméně vyjadřuje znepokojení nad velkými rozdíly v provádění opatření Haagského programu členskými státy; |
| --- | --- |

1.2

oceňuje závazek Komise v oblasti svobody, bezpečnosti a práva; ve sděleních, která byla předmětem tohoto stanoviska, je totiž co do realizace cílů ambiciózní a odvážná; nicméně vyjadřuje znepokojení nad velkými rozdíly v provádění opatření Haagského programu členskými státy;

| 1.3 | chápe, že s ohledem na složitost této politické oblasti a na velmi krátké termíny, ve kterých musela být sdělení vypracována, není jednoduché zajistit přímější účast územních samospráv; lituje však, že záměr Komise v krátkém termínu rozvinout pracovní metodu zohledňující doporučení Výboru se ve sděleních nenachází; |
| --- | --- |

1.3

chápe, že s ohledem na složitost této politické oblasti a na velmi krátké termíny, ve kterých musela být sdělení vypracována, není jednoduché zajistit přímější účast územních samospráv; lituje však, že záměr Komise v krátkém termínu rozvinout pracovní metodu zohledňující doporučení Výboru se ve sděleních nenachází;

| 1.4 | počítá s tím, že taková pracovní metoda by mohla být ještě dodatečně rozvinuta, kromě jiného na základě diskuse zmíněné Komisí v závěrech sdělení KOM(2006) 331; |
| --- | --- |

1.4

počítá s tím, že taková pracovní metoda by mohla být ještě dodatečně rozvinuta, kromě jiného na základě diskuse zmíněné Komisí v závěrech sdělení KOM(2006) 331;

| 1.5 | souhlasí s výběrem politických oblastí, které vyžadují zvláštní pozornost po dobu trvání Haagského programu; a oceňuje závazek Komise zlepšit a zrychlit maximální možnou měrou rozhodovací proces použitím právních konstrukcí na základě již existujících evropských smluv; |
| --- | --- |

1.5

souhlasí s výběrem politických oblastí, které vyžadují zvláštní pozornost po dobu trvání Haagského programu; a oceňuje závazek Komise zlepšit a zrychlit maximální možnou měrou rozhodovací proces použitím právních konstrukcí na základě již existujících evropských smluv;

| 1.6 | lituje, že v současné době neexistuje dostatečný základ, který by umožňoval účinné přijetí nejlepšího přístupu v krátkodobém horizontu; |
| --- | --- |

1.6

lituje, že v současné době neexistuje dostatečný základ, který by umožňoval účinné přijetí nejlepšího přístupu v krátkodobém horizontu;

| 1.7 | vyslovuje souhlas s nutností zlepšit mechanismy podávání zpráv a hodnotící mechanismy a poznamenává, že návrhy Komise jsou v souladu s jeho doporučeními. To znamená pozitivní vývoj směrem k systematičtějšímu, strukturovanějšímu a integrovanějšímu přístupu a umožní to zlepšit transparentnost politiky, jakož i její čitelnost a proveditelnost. Na základě znalostí a zkušeností státních, regionálních a místních orgánů by bylo možné vyvinout vhodné a souvislé ukazatele, které by poskytly přesné informace a zamezily by zbytečné duplicitní práci; |
| --- | --- |

1.7

vyslovuje souhlas s nutností zlepšit mechanismy podávání zpráv a hodnotící mechanismy a poznamenává, že návrhy Komise jsou v souladu s jeho doporučeními. To znamená pozitivní vývoj směrem k systematičtějšímu, strukturovanějšímu a integrovanějšímu přístupu a umožní to zlepšit transparentnost politiky, jakož i její čitelnost a proveditelnost. Na základě znalostí a zkušeností státních, regionálních a místních orgánů by bylo možné vyvinout vhodné a souvislé ukazatele, které by poskytly přesné informace a zamezily by zbytečné duplicitní práci;

| 1.8 | si přeje angažovat se pro větší zapojení místních a regionálních samospráv do vypracovávání a provádění hodnocení a podporuje návrh, který má pro zajištění kvality a efektivity hodnotících zpráv určit také v institucích Unie styčný bod pro dialog s Komisí; |
| --- | --- |

1.8

si přeje angažovat se pro větší zapojení místních a regionálních samospráv do vypracovávání a provádění hodnocení a podporuje návrh, který má pro zajištění kvality a efektivity hodnotících zpráv určit také v institucích Unie styčný bod pro dialog s Komisí;

| 1.9 | zdůrazňuje význam důkladných strategických hodnocení politik ve vybraných oblastech a doufá, že tak bude věnována větší pozornost důsledkům provádění na místní a regionální úrovni. |
| --- | --- |

1.9

zdůrazňuje význam důkladných strategických hodnocení politik ve vybraných oblastech a doufá, že tak bude věnována větší pozornost důsledkům provádění na místní a regionální úrovni.

2.   Doporučení Výboru regionů

Výbor regionů

| 2.1 | se vyslovuje pro větší přehlednost v závazcích, které se týkají spolupráce mezi evropskými institucemi a územními samosprávami v oblasti svobody, bezpečnosti a práva; |
| --- | --- |

2.1

se vyslovuje pro větší přehlednost v závazcích, které se týkají spolupráce mezi evropskými institucemi a územními samosprávami v oblasti svobody, bezpečnosti a práva;

| 2.2 | vyzývá k tomu, aby byl v krátkém termínu zviditelněn způsob, jakým byly jeho předchozí návrhy zohledněny v přípravě sdělení, jež byly předmětem tohoto stanoviska; |
| --- | --- |

2.2

vyzývá k tomu, aby byl v krátkém termínu zviditelněn způsob, jakým byly jeho předchozí návrhy zohledněny v přípravě sdělení, jež byly předmětem tohoto stanoviska;

| 2.3 | doporučuje Evropské komisi, Radě a Evropskému parlamentu vyhledat v krátkodobém horizontu konkrétní proveditelné a funkční řešení zjištěných nedostatků během implementace nástrojů části VI Smlouvy o EU na národní úrovni; |
| --- | --- |

2.3

doporučuje Evropské komisi, Radě a Evropskému parlamentu vyhledat v krátkodobém horizontu konkrétní proveditelné a funkční řešení zjištěných nedostatků během implementace nástrojů části VI Smlouvy o EU na národní úrovni;

| 2.4 | opakovaně žádá, ve shodě se svým předchozím stanoviskem, přímější zapojení územních samospráv do vyhotovení výročního přehledu činnosti, například organizováním konzultací se skupinami expertů. Bylo by vhodné nezajímat se pouze o skutečnost provádění na papíře, ale zabývat se zejména důsledky v praxi, což je úzce spojeno s rozvojem mechanismu podávání zpráv a hodnotícího mechanismu; |
| --- | --- |

2.4

opakovaně žádá, ve shodě se svým předchozím stanoviskem, přímější zapojení územních samospráv do vyhotovení výročního přehledu činnosti, například organizováním konzultací se skupinami expertů. Bylo by vhodné nezajímat se pouze o skutečnost provádění na papíře, ale zabývat se zejména důsledky v praxi, což je úzce spojeno s rozvojem mechanismu podávání zpráv a hodnotícího mechanismu;

| 2.5 | konstatuje, že v rámci tohoto hodnocení se jasně ukazuje, jak malého pokroku bylo dosaženo v boji proti nelegální imigraci; proto žádá EU, aby se rozhodným způsobem zavázala k přípravě společné imigrační politiky, která by řešila situaci jak legálních imigrantů a otázky spojené s jejich integrací, tak mnoho aspektů, jež se týkají nelegálních imigrantů; |
| --- | --- |

2.5

konstatuje, že v rámci tohoto hodnocení se jasně ukazuje, jak malého pokroku bylo dosaženo v boji proti nelegální imigraci; proto žádá EU, aby se rozhodným způsobem zavázala k přípravě společné imigrační politiky, která by řešila situaci jak legálních imigrantů a otázky spojené s jejich integrací, tak mnoho aspektů, jež se týkají nelegálních imigrantů;

| 2.6 | vyzývá k brzkému dalšímu dopracování základních společných principů pro ucelený evropský rámec v oblasti integrace vytvořením souboru nástrojů použitelných územními orgány v praxi s cílem podpořit a profesionalizovat integrační proces na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

2.6

vyzývá k brzkému dalšímu dopracování základních společných principů pro ucelený evropský rámec v oblasti integrace vytvořením souboru nástrojů použitelných územními orgány v praxi s cílem podpořit a profesionalizovat integrační proces na místní a regionální úrovni;

| 2.7 | ve shodě se svým předchozím stanoviskem navrhuje dbát o to, aby byl integrační proces také začleněn transparentním způsobem do různých oddílů veřejné politiky na místní úrovni; |
| --- | --- |

2.7

ve shodě se svým předchozím stanoviskem navrhuje dbát o to, aby byl integrační proces také začleněn transparentním způsobem do různých oddílů veřejné politiky na místní úrovni;

| 2.8 | naléhavě žádá, aby se územní orgány podílely na vypracování legislativního návrhu na vytvoření pohotovostní sítě pro kritické infrastruktury; |
| --- | --- |

2.8

naléhavě žádá, aby se územní orgány podílely na vypracování legislativního návrhu na vytvoření pohotovostní sítě pro kritické infrastruktury;

| 2.9 | doporučuje Komisi, aby dala také územním orgánům, NGO a zejména podnikům možnost přímo se účastnit debaty o zlepšení efektivity politiky Společenství na poli svobody, bezpečnosti a práva a o způsobu (lépe) reagovat na očekávání, která tato politika u občanů vyvolává; |
| --- | --- |

2.9

doporučuje Komisi, aby dala také územním orgánům, NGO a zejména podnikům možnost přímo se účastnit debaty o zlepšení efektivity politiky Společenství na poli svobody, bezpečnosti a práva a o způsobu (lépe) reagovat na očekávání, která tato politika u občanů vyvolává;

| 2.10 | doporučuje Komisi věnovat pozornost tomu, aby zavedení navržených mechanismů podávání zpráv a hodnotících mechanismů nevyústilo ve větší byrokracii a bylo zaměřené na praxi; |
| --- | --- |

2.10

doporučuje Komisi věnovat pozornost tomu, aby zavedení navržených mechanismů podávání zpráv a hodnotících mechanismů nevyústilo ve větší byrokracii a bylo zaměřené na praxi;

| 2.11 | se vyslovuje pro to, aby znalost a zkušenost územních samospráv mohla hrát podstatnou úlohu při provádění usnesení, týkajících se informace všech zúčastněných subjektů; |
| --- | --- |

2.11

se vyslovuje pro to, aby znalost a zkušenost územních samospráv mohla hrát podstatnou úlohu při provádění usnesení, týkajících se informace všech zúčastněných subjektů;

| 2.12 | žádá Komisi, aby zvážila jeho předešlá doporučení také při uskutečnění návrhů týkajících se mechanismů podávání národních zpráv. Vzhledem k tomu, že pouhé konstatování existence více méně pravidelného dialogu není postačující, měly by tyto zprávy zpravidla výslovně zmiňovat způsob, jakým jsou místní a regionální samosprávy spojeny s vykonáváním politiky. |
| --- | --- |

2.12

žádá Komisi, aby zvážila jeho předešlá doporučení také při uskutečnění návrhů týkajících se mechanismů podávání národních zpráv. Vzhledem k tomu, že pouhé konstatování existence více méně pravidelného dialogu není postačující, měly by tyto zprávy zpravidla výslovně zmiňovat způsob, jakým jsou místní a regionální samosprávy spojeny s vykonáváním politiky.

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. C 192, 16.8.2006.

1

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/27 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/27

---

Stanovisko výboru regionů ke sdělení Komise Strategie růstu a zaměstnanosti a reforma evropské politiky soudržnosti – Čtvrtá zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti

(2007/C 57/06)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise Strategie růstu a zaměstnanosti a reforma evropské politiky soudržnosti – Čtvrtá zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti, KOM(2006) 281, SEK(2006)726;

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 17. května 2005 konzultovat toto téma s Výborem regionů podle čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsedy ze dne 23. června 2006 pověřit Komisi pro politiku územní soudržnosti vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na své stanovisko k Třetí zprávě o hospodářské a sociální soudržnosti (CdR 120/2004 fin);

s ohledem na závěry neformálního setkání Rady ministrů k udržitelným obcím v Bristolu, 6. a 7. prosince 2005;

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu Budování naší společné budoucnosti: Politické úkoly a rozpočtové prostředky rozšířené Unie v letech 2007-2013 KOM (2004) 101 v konečném znění, (CdR 162/2004 fin) (1);

s ohledem na
  návrh nařízení Rady, kterým se stanoví obecná ustanovení o Evropském fondu regionálního rozvoje, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, KOM(2004)492 v konečném znění – 2004/0163 (AVC) (CdR 232/2004 fin) (2);

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise Politika soudržnosti pro podporu růstu a zaměstnanosti: Strategické obecné zásady Společenství, 2007-2013, KOM(2005) 299 v konečném znění (CdR 140/2005 fin);

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise Třetí zpráva o pokroku v oblasti soudržnosti: K novému partnerství pro růst, zaměstnanost a soudržnost, KOM(2005) 192 v konečném znění (CdR 141/2005 fin);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 249/2006) přijatý dne 19. října 2006 Komisí pro politiku územní soudržnosti (zpravodaj: pan William John Williams (UK/UEN-EA) (člen rady hrabství Isle of Anglesey));

vzhledem k tomu, že regionální politikou je snižování regionálních nerovností, jak uvádí článek 158 Smlouvy;

přijal toto stanovisko na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání dne 6. prosince).

1.   Hospodářské a sociální rozdíly v rozšířené EU

Výbor regionů

| 1.1 | poznamenává, že zatímco míry růstu ve státech EU byly v roce 2005 nižší, byla existence konvergenčních programů pro dotčené regiony přínosná z hlediska pákového efektu a doplňkovosti; |
| --- | --- |

1.1

poznamenává, že zatímco míry růstu ve státech EU byly v roce 2005 nižší, byla existence konvergenčních programů pro dotčené regiony přínosná z hlediska pákového efektu a doplňkovosti;

| 1.2 | vítá tudíž zjištění uvedené ve sdělení, že současný stupeň nerovností v EU jasně ukazuje potřebu celoevropské regionální politiky podporující růst a snižující nerovnosti v celé Evropské unii; |
| --- | --- |

1.2

vítá tudíž zjištění uvedené ve sdělení, že současný stupeň nerovností v EU jasně ukazuje potřebu celoevropské regionální politiky podporující růst a snižující nerovnosti v celé Evropské unii;

| 1.3 | zdůrazňuje, že politika soudržnosti hraje klíčovou úlohu ve všech regionech EU, to vyplývá z významu, které má víceleté programování strukturálních fondů EU pro udržování plánované úrovně veřejných investic v obdobích hospodářského poklesu v členských státech. Kromě toho financování z fondů EU poskytuje stabilní plánovací proces, vnější podnět a pákové efekty, které jsou pro udržitelný regionální rozvoj zásadní; |
| --- | --- |

1.3

zdůrazňuje, že politika soudržnosti hraje klíčovou úlohu ve všech regionech EU, to vyplývá z významu, které má víceleté programování strukturálních fondů EU pro udržování plánované úrovně veřejných investic v obdobích hospodářského poklesu v členských státech. Kromě toho financování z fondů EU poskytuje stabilní plánovací proces, vnější podnět a pákové efekty, které jsou pro udržitelný regionální rozvoj zásadní;

| 1.4 | vítá skutečnost, že konečná nařízení umožňují spolufinancování výdajů ze strukturálních fondů soukromými prostředky, aby se zabránilo vyšším požadavkům na regionální a obecní rozpočty; |
| --- | --- |

1.4

vítá skutečnost, že konečná nařízení umožňují spolufinancování výdajů ze strukturálních fondů soukromými prostředky, aby se zabránilo vyšším požadavkům na regionální a obecní rozpočty;

2.   Aktuální vývoj v politice soudržnosti EU

Výbor regionů

| 2.1 | vítá nasazení Evropské komise z hlediska plnění rozpočtu v roce 2005; |
| --- | --- |

2.1

vítá nasazení Evropské komise z hlediska plnění rozpočtu v roce 2005;

| 2.2 | podporuje strategičtější přístup, který Evropská komise zaujímá v podobě strategických obecných zásad Společenství; |
| --- | --- |

2.2

podporuje strategičtější přístup, který Evropská komise zaujímá v podobě strategických obecných zásad Společenství;

| 2.3 | zdůrazňuje, že národní strategické referenční rámce (NSRR) a vypracování operačních programů se musí řídit partnerským přístupem, jak je definováno ve všeobecném nařízení o strukturálních fondech. Zásada partnerství má pro účinnost a úspěch politiky soudržnosti zásadní význam; |
| --- | --- |

2.3

zdůrazňuje, že národní strategické referenční rámce (NSRR) a vypracování operačních programů se musí řídit partnerským přístupem, jak je definováno ve všeobecném nařízení o strukturálních fondech. Zásada partnerství má pro účinnost a úspěch politiky soudržnosti zásadní význam;

| 2.4 | znovu připomíná význam zapojení regionální i místní úrovně do vypracování národních strategických referenčních rámců a operačních programů. Tento postup by měl být veden osvědčenými zásadami „víceúrovňové správy“ politiky soudržnosti, která zapojuje místní a regionální orgány i hospodářské a sociální subjekty; |
| --- | --- |

2.4

znovu připomíná význam zapojení regionální i místní úrovně do vypracování národních strategických referenčních rámců a operačních programů. Tento postup by měl být veden osvědčenými zásadami „víceúrovňové správy“ politiky soudržnosti, která zapojuje místní a regionální orgány i hospodářské a sociální subjekty;

| 2.5 | je přesvědčen, že pro řešení významných rozdílů míry růstu v jednotlivých regionech by si ve zprávě zasluhoval větší pozornost nový cíl „územní spolupráce“, protože výměna nejlepších postupů mezi výkonnými regiony a regiony s nižší mírou růstu může mít pro politiku soudržnosti EU jako celek podstatnou přidanou hodnotu; |
| --- | --- |

2.5

je přesvědčen, že pro řešení významných rozdílů míry růstu v jednotlivých regionech by si ve zprávě zasluhoval větší pozornost nový cíl „územní spolupráce“, protože výměna nejlepších postupů mezi výkonnými regiony a regiony s nižší mírou růstu může mít pro politiku soudržnosti EU jako celek podstatnou přidanou hodnotu;

| 2.6 | vyjadřuje nadále obavu, že cíl 24 milionů nových pracovních míst, kterého musí EU do roku 2010 dosáhnout ke splnění 70 % lisabonské míry zaměstnanosti, bude nedosažitelný, pokud členské státy nevynaloží významné úsilí k dosažení růstu založeného na zaměstnanosti; |
| --- | --- |

2.6

vyjadřuje nadále obavu, že cíl 24 milionů nových pracovních míst, kterého musí EU do roku 2010 dosáhnout ke splnění 70 % lisabonské míry zaměstnanosti, bude nedosažitelný, pokud členské státy nevynaloží významné úsilí k dosažení růstu založeného na zaměstnanosti;

| 2.7 | potvrzuje potřebu „účelového vyčlenění prostředků“, aby mohla politika soudržnosti přinášet zvyšování růstu a zaměstnanosti; Výbor regionů vítá konečný otevřený výčet, který umožní místním a regionálním orgánům, jejichž prvotním záměrem je snížení regionálních nerovností, širší rozsah základních činností jako doprava, telekomunikace a sociální začlenění; |
| --- | --- |

2.7

potvrzuje potřebu „účelového vyčlenění prostředků“, aby mohla politika soudržnosti přinášet zvyšování růstu a zaměstnanosti; Výbor regionů vítá konečný otevřený výčet, který umožní místním a regionálním orgánům, jejichž prvotním záměrem je snížení regionálních nerovností, širší rozsah základních činností jako doprava, telekomunikace a sociální začlenění;

| 2.8 | poznamenává, že účelové vyčlenění prostředků bude mít za následek významné změny ve všech regionech EU-15, kde je účelové vyčlenění prostředků povinné. Účelové vyčlenění prostředků musí samozřejmě přihlédnout ke specifickým potřebám a situacím v regionech EU; |
| --- | --- |

2.8

poznamenává, že účelové vyčlenění prostředků bude mít za následek významné změny ve všech regionech EU-15, kde je účelové vyčlenění prostředků povinné. Účelové vyčlenění prostředků musí samozřejmě přihlédnout ke specifickým potřebám a situacím v regionech EU;

| 2.9 | soudí, že strategie růstu a zaměstnanosti podporované strukturálními fondy je zjevně třeba navrhovat s většími vstupy ze strany místních a regionálních orgánů. Úspěšná příprava národních programů reforem a nová generace programů politiky soudržnosti na léta 2007-2013 silně závisí na kvalitě, se kterou se členské státy koordinují s místní a regionální úrovní; |
| --- | --- |

2.9

soudí, že strategie růstu a zaměstnanosti podporované strukturálními fondy je zjevně třeba navrhovat s většími vstupy ze strany místních a regionálních orgánů. Úspěšná příprava národních programů reforem a nová generace programů politiky soudržnosti na léta 2007-2013 silně závisí na kvalitě, se kterou se členské státy koordinují s místní a regionální úrovní;

| 2.10 | zdůrazňuje význam politiky vytýčené ve výroční zprávě o pokroku v lisabonské agendě, která má vyvinout pevnější a systematičtější mechanismy koordinace mezi těmi, kdo jsou zodpovědní za národní programy reforem, a těmi, kdo připravují programy politiky soudržnosti na léta 2007-2013; |
| --- | --- |

2.10

zdůrazňuje význam politiky vytýčené ve výroční zprávě o pokroku v lisabonské agendě, která má vyvinout pevnější a systematičtější mechanismy koordinace mezi těmi, kdo jsou zodpovědní za národní programy reforem, a těmi, kdo připravují programy politiky soudržnosti na léta 2007-2013;

| 2.11 | zdůrazňuje význam příspěvku, který mohou místní a regionální orgány, vzhledem k významu zvyšování úrovně dovedností jako součásti hospodářského rozvoje, přinést lisabonskému procesu využitím svých programů v oblasti vzdělávání a dovedností; |
| --- | --- |

2.11

zdůrazňuje význam příspěvku, který mohou místní a regionální orgány, vzhledem k významu zvyšování úrovně dovedností jako součásti hospodářského rozvoje, přinést lisabonskému procesu využitím svých programů v oblasti vzdělávání a dovedností;

| 2.12 | je si vědom výhod, které může mít přiřazení čerpání regionálních fondů EU k domácím prostředkům z hlediska pákového efektu a účinnosti, vyzývá však Evropskou komisi, aby přes nové definování doplňkovosti byla bdělá a zajistila, aby strukturální fondy zůstaly na místní a regionální úrovni zřetelně viditelné; |
| --- | --- |

2.12

je si vědom výhod, které může mít přiřazení čerpání regionálních fondů EU k domácím prostředkům z hlediska pákového efektu a účinnosti, vyzývá však Evropskou komisi, aby přes nové definování doplňkovosti byla bdělá a zajistila, aby strukturální fondy zůstaly na místní a regionální úrovni zřetelně viditelné;

| 2.13 | vítá iniciativu Evropské komise podniknutou ve spojení s EIB k podpoře inovace a udržitelnosti v regionální politice, včetně nových forem finančního inženýrství v regionech, jako je JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, Společná evropská podpora udržitelných investic do městských oblastí) a JEREMIE (podpora MSP v oblasti finančního inženýrství); |
| --- | --- |

2.13

vítá iniciativu Evropské komise podniknutou ve spojení s EIB k podpoře inovace a udržitelnosti v regionální politice, včetně nových forem finančního inženýrství v regionech, jako je JESSICA (Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas, Společná evropská podpora udržitelných investic do městských oblastí) a JEREMIE (podpora MSP v oblasti finančního inženýrství);

| 2.14 | vyzývá, aby místní a regionální úřady společně s Evropskou komisi nalezly a zaměřily se na potřeby budování doplňkových kapacit na místní a regionální úrovni s ohledem na pokrok dosažený v předchozích programech; |
| --- | --- |

2.14

vyzývá, aby místní a regionální úřady společně s Evropskou komisi nalezly a zaměřily se na potřeby budování doplňkových kapacit na místní a regionální úrovni s ohledem na pokrok dosažený v předchozích programech;

| 2.15 | zdůrazňuje zásadní vzájemnou provázanost existující mezi městskými a venkovskými oblastmi v celé Evropské unii a vyjadřuje znepokojení nad pokračujícím nedostatkem synergie a vzájemným oddělováním vznikajících programů na léta 2007-2013, programů strukturálních, pro rozvoj venkova a pro rybolov; |
| --- | --- |

2.15

zdůrazňuje zásadní vzájemnou provázanost existující mezi městskými a venkovskými oblastmi v celé Evropské unii a vyjadřuje znepokojení nad pokračujícím nedostatkem synergie a vzájemným oddělováním vznikajících programů na léta 2007-2013, programů strukturálních, pro rozvoj venkova a pro rybolov;

| 2.16 | očekává se zájmem jako reprezentativní orgán místních a regionálních samospráv plodný dialog s Evropskou komisí o Čtvrté zprávě o pokroku v oblasti soudržnosti, který se očekává na jaře roku 2007. |
| --- | --- |

2.16

očekává se zájmem jako reprezentativní orgán místních a regionálních samospráv plodný dialog s Evropskou komisí o Čtvrté zprávě o pokroku v oblasti soudržnosti, který se očekává na jaře roku 2007.

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. C 164, 5.7.2005, s. 4.

1

(2)  Úř. věst. C 231, 20.9.2005, s. 1.

2

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/29 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/29

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006 – 2010

(2007/C 57/07)

VÝBOR REGIONŮ,

s ohledem na sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů s názvem Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů, KOM(2006) 92 v konečném znění;

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 1. března konzultovat Výbor v této věci podle čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí předsednictva VR ze dne 25. dubna 2006 pověřit Komisi pro hospodářskou a sociální politiku vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na své stanovisko k tématu Ženy a chudoba v Evropské unii (CdR 151/2005 fin);

s ohledem na své stanovisko k tématu Modernizace sociální ochrany více kvalitnějších pracovních míst: Rozsáhlé východisko s cílem přispět k tomu, že se práce vyplatí (CdR 94/2004 fin);

s ohledem na své stanovisko k návrhu směrnice Rady na zavedení principu rovného zacházení s muži a ženami v přístupu ke zboží a službám a k poskytování zboží a služeb (CdR 19/2004);

s ohledem na své stanovisko k procesu vypracování Charty základních práv Evropské unie (CdR 327/1999 fin);

s ohledem na deklarované přání Evropské komise pokročit v otázce rovného postavení žen a mužů na základě plánu pro dosažení rovného postavení žen a mužů a s ohledem na deklarované přání VR dát skutečný význam hodnotám a cílům tohoto plánu a vzhledem k tomu, že rok 2007 bude rokem rovných příležitostí pro všechny;

s ohledem na svůj návrh stanoviska CdR 138/2006 rev. 2, který přijala dne 20. října 2006 Komise pro hospodářskou a sociální politiku (zpravodajka: paní Claudette Abela Baldacchino, místostarostka, obecní rada Qrendi, MT/SES);

přijal jednomyslně toto stanovisko na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 6. prosince).

1.   Názory Výboru regionů

Priority Výboru regionů

| 1.1 | Výbor regionů označil problematiku rovného postavení žen a mužů za jednu z hlavních priorit roku 2006. Zahájení plánu pro dosažení rovného postavení žen a mužů souvisí se základem evropského sociálního modelu. Podpora rovných příležitostí a boj proti všem formám diskriminace jsou mezi klíčovými politickými prioritami VR. |
| --- | --- |

1.1

Výbor regionů označil problematiku rovného postavení žen a mužů za jednu z hlavních priorit roku 2006. Zahájení plánu pro dosažení rovného postavení žen a mužů souvisí se základem evropského sociálního modelu. Podpora rovných příležitostí a boj proti všem formám diskriminace jsou mezi klíčovými politickými prioritami VR.

| 1.2 | Nyní by měly následovat konkrétní návrhy, jak dosáhnout rovného postavení žen a mužů a jak zlepšit situaci, především žen, v členských státech, zejména v souvislosti s rokem 2007, který bude rokem rovných příležitostí pro všechny. Pakt rovného postavení žen a mužů, který schválily vlády několika členských států, stejně jako plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů stanovují množství úkolů a cílů, nicméně v současné době potřebujeme naléhavě konkrétní návrhy, jak by bylo možné tyto politiky realizovat. Opatření však musejí být svou povahou a účinkem dlouhodobá a v souvislosti s použitím pro Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006 – 2010 musejí být formulována na delší časové období. |
| --- | --- |

1.2

Nyní by měly následovat konkrétní návrhy, jak dosáhnout rovného postavení žen a mužů a jak zlepšit situaci, především žen, v členských státech, zejména v souvislosti s rokem 2007, který bude rokem rovných příležitostí pro všechny. Pakt rovného postavení žen a mužů, který schválily vlády několika členských států, stejně jako plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů stanovují množství úkolů a cílů, nicméně v současné době potřebujeme naléhavě konkrétní návrhy, jak by bylo možné tyto politiky realizovat. Opatření však musejí být svou povahou a účinkem dlouhodobá a v souvislosti s použitím pro Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006 – 2010 musejí být formulována na delší časové období.

Cíle Výboru regionů

| 1.3 | Rovné postavení žen a mužů musí začít být obecně obhajováno jako žádoucí cíl pro občany využívající služby poskytované místními a regionálními orgány a jako ústřední pilíř politik pro vlády a politiky všech přesvědčení. Místní a regionální orgány hrají v tomto procesu klíčovou úlohu, neboť jsou nejblíže svým občanům a problematice, která se jich dotýká. Musí proto být příkladem nediskriminace, zejména ve své úloze hlavních zaměstnavatelů v EU a klíčových poskytovatelů služeb, které mají přímý dopad na rovné postavení žen a mužů (viz níže). |
| --- | --- |

1.3

Rovné postavení žen a mužů musí začít být obecně obhajováno jako žádoucí cíl pro občany využívající služby poskytované místními a regionálními orgány a jako ústřední pilíř politik pro vlády a politiky všech přesvědčení. Místní a regionální orgány hrají v tomto procesu klíčovou úlohu, neboť jsou nejblíže svým občanům a problematice, která se jich dotýká. Musí proto být příkladem nediskriminace, zejména ve své úloze hlavních zaměstnavatelů v EU a klíčových poskytovatelů služeb, které mají přímý dopad na rovné postavení žen a mužů (viz níže).

| 1.4 | Místní a regionální orgány by tedy měly fungovat jako katalyzátory, jako podpůrné a pomocné orgány. Jejich primárním cílem je zavést rovnováhu mezi pohlavími. Všem, kteří to potřebují, budou proto poskytnuty nezbytné podmínky pro posílení jejich postavení ve společnosti a získání přístupu na trh práce. |
| --- | --- |

1.4

Místní a regionální orgány by tedy měly fungovat jako katalyzátory, jako podpůrné a pomocné orgány. Jejich primárním cílem je zavést rovnováhu mezi pohlavími. Všem, kteří to potřebují, budou proto poskytnuty nezbytné podmínky pro posílení jejich postavení ve společnosti a získání přístupu na trh práce.

| 1.5 | Aby mohly být dodrženy výše uvedené skutečnosti, musí VR zabezpečit, že bude existovat politický závazek pro:






  1. | decentralizaci cílů plánu |
| --- | --- | --- |

1.5

Aby mohly být dodrženy výše uvedené skutečnosti, musí VR zabezpečit, že bude existovat politický závazek pro:

1.

decentralizaci cílů plánu

| 2. | podmínky umožňující sladit rodinné a pracovní závazky |
| --- | --- |

2.

podmínky umožňující sladit rodinné a pracovní závazky

| 3. | silný a dobře prosazený právní rámec |
| --- | --- |

3.

silný a dobře prosazený právní rámec

| 4. | rovné postavení žen a mužů při rozhodování |
| --- | --- |

4.

rovné postavení žen a mužů při rozhodování

| 5. | změnu kulturních norem – rovné postavení |
| --- | --- |

5.

změnu kulturních norem – rovné postavení

Výbor regionů a místní a regionální orgány, které zastupuje, jsou připraveny přispět svým dílem k naplnění těchto cílů prostřednictvím konkrétních opatření. To vše probíhá s ohledem na Evropský rok rovných příležitostí 2007. Opatření však musejí být svou povahou a účinkem dlouhodobá a v souvislosti s použitím pro Plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů 2006 – 2010 musejí být formulována na delší časové období.

Obecné poznámky k šesti prioritám plánu

| 1.6 | VR vítá iniciativu Evropské komise zavést nový plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů, který navazuje na řadu jiných dokumentů stanovujících obecné cíle evropské politiky pro dosažení rovného postavení žen a mužů. Ve svém předchozím stanovisku (1) VR vyjádřil potřebu koherentní a inkluzívní strategie pro boj proti nerovnostem mezi ženami a muži v celé Evropské unii. Rovnost postavení žen a mužů je základním právem a společnou hodnotou a nepodléhá žádným jednáním ani omezením. Vyžaduje však také, aby byla realizována konkrétní politická opatření na všech úrovních správy. |
| --- | --- |

1.6

VR vítá iniciativu Evropské komise zavést nový plán pro dosažení rovného postavení žen a mužů, který navazuje na řadu jiných dokumentů stanovujících obecné cíle evropské politiky pro dosažení rovného postavení žen a mužů. Ve svém předchozím stanovisku (1) VR vyjádřil potřebu koherentní a inkluzívní strategie pro boj proti nerovnostem mezi ženami a muži v celé Evropské unii. Rovnost postavení žen a mužů je základním právem a společnou hodnotou a nepodléhá žádným jednáním ani omezením. Vyžaduje však také, aby byla realizována konkrétní politická opatření na všech úrovních správy.

| 1.7 | Mezi evropskými institucemi existuje všeobecná dohoda o tom, že úspěch evropského projektu závisí na schopnosti EU a jejích institucí zabývat se záležitostmi lidí na místní úrovni. Úspěch plánu proto závisí do velké míry na schopnosti institucí EU využít ve svůj prospěch úzký vztah regionálních a místních vlád a jejich zdrojů při jeho implementaci. Existují dobré příklady úspěšných iniciativ pro rovnost mužů a žen na místní a regionální úrovni, jejichž propagace by byla úspěšná. Zdá se, že toto v současné strategii plánu chybí. |
| --- | --- |

1.7

Mezi evropskými institucemi existuje všeobecná dohoda o tom, že úspěch evropského projektu závisí na schopnosti EU a jejích institucí zabývat se záležitostmi lidí na místní úrovni. Úspěch plánu proto závisí do velké míry na schopnosti institucí EU využít ve svůj prospěch úzký vztah regionálních a místních vlád a jejich zdrojů při jeho implementaci. Existují dobré příklady úspěšných iniciativ pro rovnost mužů a žen na místní a regionální úrovni, jejichž propagace by byla úspěšná. Zdá se, že toto v současné strategii plánu chybí.

Zlepšení řízení v oblasti rovného postavení žen a mužů

| 1.8 | VR vítá vizi plánu podporovat evropský institut pro rovné postavení žen a mužů. VR by rád navázal na diskusi o přesné funkci této nové agentury a o způsobu, jakým má převádět obecné politické cíle na konkrétní opatření. Výbor regionů zdůrazňuje potřebu spolehlivých a srovnatelných vědeckých údajů týkajících se situace rovného postavení žen a mužů na různých úrovních správy a domnívá se, že institut pro rovné postavení žen a mužů bude mít důležitou funkci jako nástroj vytváření sítí pro sběr a výměnu takových údajů. Domnívá se také, že další významnou funkcí tohoto institutu by mohlo být monitorování vzdělávacích politik a praxe v oblasti rovnosti pohlaví v celé EU a poskytování doporučení a návrhů na zlepšení. |
| --- | --- |

1.8

VR vítá vizi plánu podporovat evropský institut pro rovné postavení žen a mužů. VR by rád navázal na diskusi o přesné funkci této nové agentury a o způsobu, jakým má převádět obecné politické cíle na konkrétní opatření. Výbor regionů zdůrazňuje potřebu spolehlivých a srovnatelných vědeckých údajů týkajících se situace rovného postavení žen a mužů na různých úrovních správy a domnívá se, že institut pro rovné postavení žen a mužů bude mít důležitou funkci jako nástroj vytváření sítí pro sběr a výměnu takových údajů. Domnívá se také, že další významnou funkcí tohoto institutu by mohlo být monitorování vzdělávacích politik a praxe v oblasti rovnosti pohlaví v celé EU a poskytování doporučení a návrhů na zlepšení.

| 1.9 | VR trvá na tom, aby byl v rámci tohoto úsilí kladen silný důraz na zapojení místních a regionálních orgánů. Monitorování vývoje na úrovních, které jsou nejblíže občanům, a výměna osvědčených postupů jsou klíčové pro maximální zvýšení dopadu institutu. Institut pro rovné postavení žen a mužů by měl hledat způsoby, jak decentralizovat svou činnost, a měl by k tomu získat potřebné prostředky. |
| --- | --- |

1.9

VR trvá na tom, aby byl v rámci tohoto úsilí kladen silný důraz na zapojení místních a regionálních orgánů. Monitorování vývoje na úrovních, které jsou nejblíže občanům, a výměna osvědčených postupů jsou klíčové pro maximální zvýšení dopadu institutu. Institut pro rovné postavení žen a mužů by měl hledat způsoby, jak decentralizovat svou činnost, a měl by k tomu získat potřebné prostředky.

| 1.10 | Dalším klíčovým aspektem lepší politiky pro dosažení rovného postavení žen a mužů na úrovni EU je potřeba zlepšit správu evropských institucí fungujících v této oblasti. Jedná se především o lepší koordinaci různých částí Komise, aby došlo k většímu zohlednění rovnosti žen a mužů ve všech oblastech politik. Také je zapotřebí úsilí o zlepšení školení a vzdělávání úředníků, jakož i školitelů a vzdělavatelů, na všech úrovních, aby byli citlivější na problematiku rovnosti pohlaví. Dále se jedná rovněž o jazyk, který se používá ve všech dokumentech zmiňujících především ženy a menšiny, přičemž by tyto dokumenty měly více odrážet režim neutrálnosti obou pohlaví. |
| --- | --- |

1.10

Dalším klíčovým aspektem lepší politiky pro dosažení rovného postavení žen a mužů na úrovni EU je potřeba zlepšit správu evropských institucí fungujících v této oblasti. Jedná se především o lepší koordinaci různých částí Komise, aby došlo k většímu zohlednění rovnosti žen a mužů ve všech oblastech politik. Také je zapotřebí úsilí o zlepšení školení a vzdělávání úředníků, jakož i školitelů a vzdělavatelů, na všech úrovních, aby byli citlivější na problematiku rovnosti pohlaví. Dále se jedná rovněž o jazyk, který se používá ve všech dokumentech zmiňujících především ženy a menšiny, přičemž by tyto dokumenty měly více odrážet režim neutrálnosti obou pohlaví.

Decentralizace cílů plánu

| 1.11 | Mělo by se zvážit přehodnocení hierarchie prioritních oblastí, jak je stanovila Komise. Účinný plán by se měl zaměřovat jak na ekonomickou rovnost, tak na sociální rovnost, aby řešil nápadné nerovnosti, které dnes stále existují v účasti žen a mužů na rozhodování a politickém životě obecně. V celé Evropě roste pochopení toho, že rovné postavení žen a mužů je zásadní pro ekonomické blaho Evropy, a je to rovněž cíl důležitý sám o sobě. Například navzdory skutečnosti, že dnešní Evropa se chlubí životním standardem, který je modelem pro zbytek světa, je třeba rovněž říci, že ne všude v EU bylo ekonomické blaho převedeno do rovného postavení žen a mužů či do většího blaha žen. Z tohoto důvodu je důležité zdůraznit, že není samozřejmostí, že ekonomické blaho bude mít automaticky za následek rovné postavení žen a mužů. Je třeba přímé cesty, má-li Evropa dosáhnout svého konečného cíle rovného postavení žen a mužů, a prostředků k dosažení tohoto cíle. |
| --- | --- |

1.11

Mělo by se zvážit přehodnocení hierarchie prioritních oblastí, jak je stanovila Komise. Účinný plán by se měl zaměřovat jak na ekonomickou rovnost, tak na sociální rovnost, aby řešil nápadné nerovnosti, které dnes stále existují v účasti žen a mužů na rozhodování a politickém životě obecně. V celé Evropě roste pochopení toho, že rovné postavení žen a mužů je zásadní pro ekonomické blaho Evropy, a je to rovněž cíl důležitý sám o sobě. Například navzdory skutečnosti, že dnešní Evropa se chlubí životním standardem, který je modelem pro zbytek světa, je třeba rovněž říci, že ne všude v EU bylo ekonomické blaho převedeno do rovného postavení žen a mužů či do většího blaha žen. Z tohoto důvodu je důležité zdůraznit, že není samozřejmostí, že ekonomické blaho bude mít automaticky za následek rovné postavení žen a mužů. Je třeba přímé cesty, má-li Evropa dosáhnout svého konečného cíle rovného postavení žen a mužů, a prostředků k dosažení tohoto cíle.

| 1.12 | Regionální a místní orgány, jako nejbližší lidem a odpovědné za většinu jejich důležitých sociálních, vzdělávacích a ekonomických aspektů každodenního života, mají schopnost účinně realizovat hodnoty a struktury obsažené v plánu, což uznává i Evropská komise, která v rámci svého 5. akčního programu zdůrazňuje význam Evropské charty pro rovné postavení žen a mužů v místním životě, kterou vypracovala Rada evropských obcí a regionů (CEMR). Hodnoty plánu se musí stát nedílnou součástí politik, které jsou prováděny na regionální a místní úrovni. Dosáhnout cíle na odstranění stereotypů spojených s pohlavím ve vzdělávání, odborné přípravě a kultuře, a posílení řízení v oblasti rovného postavení žen a mužů, stejně jako účinného procesu monitorování, lze nejlépe na této úrovni. |
| --- | --- |

1.12

Regionální a místní orgány, jako nejbližší lidem a odpovědné za většinu jejich důležitých sociálních, vzdělávacích a ekonomických aspektů každodenního života, mají schopnost účinně realizovat hodnoty a struktury obsažené v plánu, což uznává i Evropská komise, která v rámci svého 5. akčního programu zdůrazňuje význam Evropské charty pro rovné postavení žen a mužů v místním životě, kterou vypracovala Rada evropských obcí a regionů (CEMR). Hodnoty plánu se musí stát nedílnou součástí politik, které jsou prováděny na regionální a místní úrovni. Dosáhnout cíle na odstranění stereotypů spojených s pohlavím ve vzdělávání, odborné přípravě a kultuře, a posílení řízení v oblasti rovného postavení žen a mužů, stejně jako účinného procesu monitorování, lze nejlépe na této úrovni.

| 1.13 | V institucích na evropské, národní, regionální a místní úrovni je tendence hovořit o otázkách rovného postavení žen a mužů pouze z hlediska statisticky. I když jsou spolehlivé a srovnatelné statistiky užitečné a nutné pro pochopení dnešní situace, existuje nebezpečí, že statistika může být používána k odůvodnění politik, které jsou pouhým „tokenismem“. Je proto nezbytné zajistit přesnou interpretaci statistik, aby bylo možné je převést do konkrétních opatření. Rozvržení statistik podle pohlaví by mělo umožnit lepší vyhodnocení údajů a stávajícího dopadu či nedostatečného dopadu politik v oblasti rovnosti žen, které jsou prováděny v celé EU a na místních a regionálních úrovních vlády. |
| --- | --- |

1.13

V institucích na evropské, národní, regionální a místní úrovni je tendence hovořit o otázkách rovného postavení žen a mužů pouze z hlediska statisticky. I když jsou spolehlivé a srovnatelné statistiky užitečné a nutné pro pochopení dnešní situace, existuje nebezpečí, že statistika může být používána k odůvodnění politik, které jsou pouhým „tokenismem“. Je proto nezbytné zajistit přesnou interpretaci statistik, aby bylo možné je převést do konkrétních opatření. Rozvržení statistik podle pohlaví by mělo umožnit lepší vyhodnocení údajů a stávajícího dopadu či nedostatečného dopadu politik v oblasti rovnosti žen, které jsou prováděny v celé EU a na místních a regionálních úrovních vlády.

Podmínky umožňující sladit rodinné a pracovní závazky

| 1.14 | Na regionální a místní úrovni, jak se zdá, lze také účinně využívat nové prostředky a uplatňovat další iniciativy vedoucí k implementaci hodnot a vytvoření nezbytných struktur pro realizaci plánu. Rozvoj sociálních plánů komunit by mohl být nástrojem managementu, který umožní regionálním a místním vládám posoudit potřeby místní komunity a na základě vědeckého výzkumu řešit potřeby cílových znevýhodněných skupin. |
| --- | --- |

1.14

Na regionální a místní úrovni, jak se zdá, lze také účinně využívat nové prostředky a uplatňovat další iniciativy vedoucí k implementaci hodnot a vytvoření nezbytných struktur pro realizaci plánu. Rozvoj sociálních plánů komunit by mohl být nástrojem managementu, který umožní regionálním a místním vládám posoudit potřeby místní komunity a na základě vědeckého výzkumu řešit potřeby cílových znevýhodněných skupin.

| 1.15 | Je zřejmé, že naplnění lisabonských cílů vyžaduje příspěvek obou pohlaví, a zvláště žen. Jedná se o jejich účast na trhu práce, větší podíl mužů na rodinných povinnostech a o možnost sladit rodinné a pracovní závazky jak pro muže, tak pro ženy, což bude mít pravděpodobně rozhodující dopad na budoucí demografický vývoj v EU. |
| --- | --- |

1.15

Je zřejmé, že naplnění lisabonských cílů vyžaduje příspěvek obou pohlaví, a zvláště žen. Jedná se o jejich účast na trhu práce, větší podíl mužů na rodinných povinnostech a o možnost sladit rodinné a pracovní závazky jak pro muže, tak pro ženy, což bude mít pravděpodobně rozhodující dopad na budoucí demografický vývoj v EU.

| 1.16 | Aby bylo možné sladit rodinné a pracovní závazky, jsou nutná účinná opatření směřující k podpoře toho, aby se muži podíleli na rodinných povinnostech vyváženou měrou, je rozhodně nutné zlepšit kvalitu zařízení pro péči o děti, která jsou dostupná a dosažitelná pro ty, kteří je musejí využívat, a zvýšit jejich počet. Mnoho členských států EU musí v této souvislosti vyvinout větší úsilí k dosažení barcelonských cílů z roku 2002 a měly by v tomto směru pracovat v úzké spolupráci se svými místními a regionálními orgány. |
| --- | --- |

1.16

Aby bylo možné sladit rodinné a pracovní závazky, jsou nutná účinná opatření směřující k podpoře toho, aby se muži podíleli na rodinných povinnostech vyváženou měrou, je rozhodně nutné zlepšit kvalitu zařízení pro péči o děti, která jsou dostupná a dosažitelná pro ty, kteří je musejí využívat, a zvýšit jejich počet. Mnoho členských států EU musí v této souvislosti vyvinout větší úsilí k dosažení barcelonských cílů z roku 2002 a měly by v tomto směru pracovat v úzké spolupráci se svými místními a regionálními orgány.

| 1.17 | Hodnota dlouhodobých politických cílů závisí na vypracování konkrétních politik spolu s vhodným financováním, které si každého člena komunity váží a on z toho má prospěch. Současně musí být podporovány nové iniciativy, kterými budou eliminovány stereotypy ženských nebo mužských rolí v pracovním, soukromém i politickém životě. |
| --- | --- |

1.17

Hodnota dlouhodobých politických cílů závisí na vypracování konkrétních politik spolu s vhodným financováním, které si každého člena komunity váží a on z toho má prospěch. Současně musí být podporovány nové iniciativy, kterými budou eliminovány stereotypy ženských nebo mužských rolí v pracovním, soukromém i politickém životě.

| 1.18 | VR se domnívá, že základním úkolem je zajistit, aby existovaly konkrétní příležitosti, které by v praxi realizovaly rovné postavení žen a mužů. Existence příležitostí situaci nakonec podstatně zlepší. Trh zajímá zisk a cenové politiky, ale také kvalita poskytovaných služeb. Rovného postavení žen a mužů lze dosáhnout, pouze když budou základní služby, tj. služby velmi dobré kvality, dostupné všem občanům. Sociální agenda EU by měla vzít tyto aspekty v úvahu. |
| --- | --- |

1.18

VR se domnívá, že základním úkolem je zajistit, aby existovaly konkrétní příležitosti, které by v praxi realizovaly rovné postavení žen a mužů. Existence příležitostí situaci nakonec podstatně zlepší. Trh zajímá zisk a cenové politiky, ale také kvalita poskytovaných služeb. Rovného postavení žen a mužů lze dosáhnout, pouze když budou základní služby, tj. služby velmi dobré kvality, dostupné všem občanům. Sociální agenda EU by měla vzít tyto aspekty v úvahu.

Silný a dobře prosazený právní rámec

| 1.19 | Je tomu v současnosti několik desítek let, co Evropa schválila právní předpisy o rovných mzdách. Dnes máme však k dosažení rovnosti mezd (2) ještě dlouhou cestu. Instituce EU musí přijmout silný politický závazek na prosazení již existující legislativy a směrnice i tak, že budou žalovat členské státy, které je stále ignorují. EU musí vzít na vědomí tyto okolnosti a usilovat o pevné závazky členských států EU v oblasti rovnosti mužů a žen. Rovnost mužů a žen se musí stát skutečnou prioritou všech členských států. Posílí se tak postavení EU při řešení problematiky rovnosti pohlaví na mezinárodních fórech. |
| --- | --- |

1.19

Je tomu v současnosti několik desítek let, co Evropa schválila právní předpisy o rovných mzdách. Dnes máme však k dosažení rovnosti mezd (2) ještě dlouhou cestu. Instituce EU musí přijmout silný politický závazek na prosazení již existující legislativy a směrnice i tak, že budou žalovat členské státy, které je stále ignorují. EU musí vzít na vědomí tyto okolnosti a usilovat o pevné závazky členských států EU v oblasti rovnosti mužů a žen. Rovnost mužů a žen se musí stát skutečnou prioritou všech členských států. Posílí se tak postavení EU při řešení problematiky rovnosti pohlaví na mezinárodních fórech.

| 1.20 | Stejně tak je naléhavě nutné posílit opatření v oblasti obchodování s lidmi. Regionální a místní orgány musí obdržet pomoc v boji proti hrůzám obchodování s lidmi a ekonomickému zneužívání osob přicházejících v rámci neřízeného přistěhovalectví. Obchodování s lidmi se stalo rozsáhlým problémem a musí mu být co nejdříve věnována pozornost. Rovněž je třeba zajistit, aby nelegální přistěhovalci, ale zejména ženy a děti, držení v internaci měli zachovánu důstojnost a byla respektována jejich práva. Podpora a zvýšení spolupráce mezi členy při boji proti takovýmto zneužíváním se stane cílem Výboru regionů. Tím dojde ke zvýšení efektivity spolupráce EU v boji proti těmto ohavným zločinům, které způsobují značné utrpení a strádání a urážejí lidskou důstojnost. Budou rovněž silnější základnou pro mezinárodní spolupráci na všech úrovních správy, jež je zapotřebí zvyšovat. |
| --- | --- |

1.20

Stejně tak je naléhavě nutné posílit opatření v oblasti obchodování s lidmi. Regionální a místní orgány musí obdržet pomoc v boji proti hrůzám obchodování s lidmi a ekonomickému zneužívání osob přicházejících v rámci neřízeného přistěhovalectví. Obchodování s lidmi se stalo rozsáhlým problémem a musí mu být co nejdříve věnována pozornost. Rovněž je třeba zajistit, aby nelegální přistěhovalci, ale zejména ženy a děti, držení v internaci měli zachovánu důstojnost a byla respektována jejich práva. Podpora a zvýšení spolupráce mezi členy při boji proti takovýmto zneužíváním se stane cílem Výboru regionů. Tím dojde ke zvýšení efektivity spolupráce EU v boji proti těmto ohavným zločinům, které způsobují značné utrpení a strádání a urážejí lidskou důstojnost. Budou rovněž silnější základnou pro mezinárodní spolupráci na všech úrovních správy, jež je zapotřebí zvyšovat.

| 1.21 | U násilí mezi muži a ženami se jedná v první řadě o násilí mužů vůči ženám. Je to vážný společenský problém a znamená ohrožení zdraví a života žen a dětí. Je to porušení základního práva na vlastní život a na bezpečnost, svobodu, důstojnost a tělesnou i citovou nedotknutelnost. Nejdůležitějšími preventivními opatřeními jsou intenzivnější rozšiřování informací a aktivní dosahování změny hodnot a postojů. Aktivním zasazováním se o větší rovnoprávnost můžeme vytvořit společnost, ve které budou mít dívky a chlapci stejné příležitosti a stejná práva, společnost, ve které dívky a ženy nebudou ohroženy násilím mužů. Místní a regionální orgány, které jsou občankám a občanům nejblíže, mají v této oblasti velkou zodpovědnost, mají ale také mnoho zkušeností, modely a programy ověřené v praxi, které se týkají jak obětí, tak pachatelů. |
| --- | --- |

1.21

U násilí mezi muži a ženami se jedná v první řadě o násilí mužů vůči ženám. Je to vážný společenský problém a znamená ohrožení zdraví a života žen a dětí. Je to porušení základního práva na vlastní život a na bezpečnost, svobodu, důstojnost a tělesnou i citovou nedotknutelnost. Nejdůležitějšími preventivními opatřeními jsou intenzivnější rozšiřování informací a aktivní dosahování změny hodnot a postojů. Aktivním zasazováním se o větší rovnoprávnost můžeme vytvořit společnost, ve které budou mít dívky a chlapci stejné příležitosti a stejná práva, společnost, ve které dívky a ženy nebudou ohroženy násilím mužů. Místní a regionální orgány, které jsou občankám a občanům nejblíže, mají v této oblasti velkou zodpovědnost, mají ale také mnoho zkušeností, modely a programy ověřené v praxi, které se týkají jak obětí, tak pachatelů.

Rovné postavení žen a mužů při rozhodování

| 1.22 | Aby bylo dosaženo skutečné rovnosti žen a mužů, musí se řešit problém malého zastoupení žen v politickém a ekonomickém rozhodování. V tomto procesu hrají klíčovou úlohu místní a regionální orgány, protože rovnost žen a mužů v účasti na politickém a ekonomickém životě by měla být budována zdola nahoru. V této souvislosti VR navrhuje, aby byla na různých úrovních správy projednána myšlenka systému kvót. Kvóty samy o sobě nemohou vyřešit problém nerovnosti a diskriminace, nicméně mohou být jedním z prvků širší integrované strategie, která má odstranit existující struktury vylučující v současné době ženy z rozhodování. |
| --- | --- |

1.22

Aby bylo dosaženo skutečné rovnosti žen a mužů, musí se řešit problém malého zastoupení žen v politickém a ekonomickém rozhodování. V tomto procesu hrají klíčovou úlohu místní a regionální orgány, protože rovnost žen a mužů v účasti na politickém a ekonomickém životě by měla být budována zdola nahoru. V této souvislosti VR navrhuje, aby byla na různých úrovních správy projednána myšlenka systému kvót. Kvóty samy o sobě nemohou vyřešit problém nerovnosti a diskriminace, nicméně mohou být jedním z prvků širší integrované strategie, která má odstranit existující struktury vylučující v současné době ženy z rozhodování.

| 1.23 | Vzhledem k tomu, že nadcházející rok bude věnovaný „rovným příležitostem pro všechny“, musí VR členským státům zdůraznit závazek týkající se zajištění rovnováhy v národních delegacích zastoupených ve VR. |
| --- | --- |

1.23

Vzhledem k tomu, že nadcházející rok bude věnovaný „rovným příležitostem pro všechny“, musí VR členským státům zdůraznit závazek týkající se zajištění rovnováhy v národních delegacích zastoupených ve VR.

| 1.24 | Politické skupiny ve VR jsou vyzývány k tomu, aby se aktivně zapojily do diskuse o rovném postavení mužů a žen. V rámci závazku ohledně roku „rovných příležitostí pro všechny“ by VR měl vypracovat strategii popisující jeho práci s národními delegacemi a politickými skupinami na otázce nerovnovážného zastoupení mužů a žen mezi členy VR. |
| --- | --- |

1.24

Politické skupiny ve VR jsou vyzývány k tomu, aby se aktivně zapojily do diskuse o rovném postavení mužů a žen. V rámci závazku ohledně roku „rovných příležitostí pro všechny“ by VR měl vypracovat strategii popisující jeho práci s národními delegacemi a politickými skupinami na otázce nerovnovážného zastoupení mužů a žen mezi členy VR.

| 1.25 | VR by se měl prostřednictvím svých komisí zavázat k tomu, že zajistí, aby tam, kde je to možné, byla jeho budoucí stanoviska postavena na rovnoměrně rozdělených příspěvcích a účasti jak žen, tak mužů, a že jeho cílem bude dosažení rovnováhy ve všech jeho činnostech. |
| --- | --- |

1.25

VR by se měl prostřednictvím svých komisí zavázat k tomu, že zajistí, aby tam, kde je to možné, byla jeho budoucí stanoviska postavena na rovnoměrně rozdělených příspěvcích a účasti jak žen, tak mužů, a že jeho cílem bude dosažení rovnováhy ve všech jeho činnostech.

Změna kulturních norem – rovné postavení mezi ženami a muži neutrálním způsobem

| 1.26 | Místní a regionální orgány se ve všech členských a nečlenských státech liší svou velikostí, ale nikoli posláním, svými daty uzákonění, ale nikoliv zásadami. Především ony jsou hybnou silou změny, protože znají místní a regionální potřeby a jsou v klíčovém postavení zajistit, aby poskytované služby byly navržené v souvislosti s potřebami zvýšit blaho jejich komunit. |
| --- | --- |

1.26

Místní a regionální orgány se ve všech členských a nečlenských státech liší svou velikostí, ale nikoli posláním, svými daty uzákonění, ale nikoliv zásadami. Především ony jsou hybnou silou změny, protože znají místní a regionální potřeby a jsou v klíčovém postavení zajistit, aby poskytované služby byly navržené v souvislosti s potřebami zvýšit blaho jejich komunit.

| 1.27 | Klíčová výzva spočívá v diskusi otevřené všem občanům a v konkrétních krocích vedoucích k rovnému postavení žen a mužů. |
| --- | --- |

1.27

Klíčová výzva spočívá v diskusi otevřené všem občanům a v konkrétních krocích vedoucích k rovnému postavení žen a mužů.

| 1.28 | Ze své pozice by místní a regionální orgány měly usilovat o podporu rovnosti žen a mužů prostřednictvím projektů realizovaných na nižších stupních základních škol, které budou financovat buď samy, nebo prostřednictvím dostupných fondů EU, a to i tak, že se poučí z úspěšných projektů provedených v různých zemích. |
| --- | --- |

1.28

Ze své pozice by místní a regionální orgány měly usilovat o podporu rovnosti žen a mužů prostřednictvím projektů realizovaných na nižších stupních základních škol, které budou financovat buď samy, nebo prostřednictvím dostupných fondů EU, a to i tak, že se poučí z úspěšných projektů provedených v různých zemích.

| 1.29 | Orgány politické moci na všech úrovních mají potenciál změnit převažující diskurs, a tudíž i kulturní normy. Lze toho dosáhnout prostřednictvím strategií které by byly zaměřeny na komunitu prostřednictvím vzdělavatelů, zaměstnavatelů a zaměstnanců, národních a mezinárodních institucí, a především všech médií, s cílem účinněji zavádět rovnost postavení žen a mužů. Pro místní a regionální orgány, ale také pro národní orgány a instituce EU, to konkrétně znamená, že rovnost žen a mužů by se měla stát základem pro jejich vlastní komunikaci s občany. To pro změnu vyžaduje příslušné vzdělání a odbornou přípravu osob odpovědných v rámci institucí, ale rovněž zástupců médií, aby byli citlivější na problematiku rovnosti pohlaví. V souvislosti s probíhající diskusí o budoucnosti Evropy podle „plánu D pro demokracii, dialog a diskusi“ Evropské komise, k nimž by chtěl Výbor regionů připojit ještě čtvrté „D“ pro decentralizaci, by také problematika rovného postavení žen a mužů měla patřit mezi rozhodující prvky pro přiblížení Evropy jejím občanům. |
| --- | --- |

1.29

Orgány politické moci na všech úrovních mají potenciál změnit převažující diskurs, a tudíž i kulturní normy. Lze toho dosáhnout prostřednictvím strategií které by byly zaměřeny na komunitu prostřednictvím vzdělavatelů, zaměstnavatelů a zaměstnanců, národních a mezinárodních institucí, a především všech médií, s cílem účinněji zavádět rovnost postavení žen a mužů. Pro místní a regionální orgány, ale také pro národní orgány a instituce EU, to konkrétně znamená, že rovnost žen a mužů by se měla stát základem pro jejich vlastní komunikaci s občany. To pro změnu vyžaduje příslušné vzdělání a odbornou přípravu osob odpovědných v rámci institucí, ale rovněž zástupců médií, aby byli citlivější na problematiku rovnosti pohlaví. V souvislosti s probíhající diskusí o budoucnosti Evropy podle „plánu D pro demokracii, dialog a diskusi“ Evropské komise, k nimž by chtěl Výbor regionů připojit ještě čtvrté „D“ pro decentralizaci, by také problematika rovného postavení žen a mužů měla patřit mezi rozhodující prvky pro přiblížení Evropy jejím občanům.

2.   Doporučení Výboru regionů

| 2.1 | Kromě průzkumu vzdělávacích, ekonomických a sociálních faktorů, by EU měla úzce spolupracovat s médii a ukázat, že je sama ochotná zavést kodexy zásad, které přestože ponechávají zavedené svobody a kreativitu nedotčené odstraňují prvky zabraňující zavedení priorit stanovených v plánu. Média mohou být prostředkem pro šíření hodnot plánu, ale zakořeněné nezadatelné zájmy mají potenciál klást skrytě překážky do jeho cesty. Plnění cílů plánu může tudíž být nakonec testem schopnosti EU vytvořit evropskou společnost, která dělá víc, než jen z donucení podporuje rovnost postavení žen a mužů. |
| --- | --- |

2.1

Kromě průzkumu vzdělávacích, ekonomických a sociálních faktorů, by EU měla úzce spolupracovat s médii a ukázat, že je sama ochotná zavést kodexy zásad, které přestože ponechávají zavedené svobody a kreativitu nedotčené odstraňují prvky zabraňující zavedení priorit stanovených v plánu. Média mohou být prostředkem pro šíření hodnot plánu, ale zakořeněné nezadatelné zájmy mají potenciál klást skrytě překážky do jeho cesty. Plnění cílů plánu může tudíž být nakonec testem schopnosti EU vytvořit evropskou společnost, která dělá víc, než jen z donucení podporuje rovnost postavení žen a mužů.

| 2.2 | Aby byla demokracie účinná a smysluplná, musí zajistit možnost plného zapojení občanů do konečných závazných rozhodnutí, která se dotýkají jejich každodenního života. Bude-li nerovnost žen a mužů v rozhodování existovat i nadále, nebude plně dosažitelná ani demokracie v rámci EU. VR a instituce EU se musí společně zapojit do urychlení reforem demokratického procesu v členských státech a navrhnout etické standardy politické správy pro stále globalizovanější svět. Jedním z takových etických standardů je rovnost žen a mužů. |
| --- | --- |

2.2

Aby byla demokracie účinná a smysluplná, musí zajistit možnost plného zapojení občanů do konečných závazných rozhodnutí, která se dotýkají jejich každodenního života. Bude-li nerovnost žen a mužů v rozhodování existovat i nadále, nebude plně dosažitelná ani demokracie v rámci EU. VR a instituce EU se musí společně zapojit do urychlení reforem demokratického procesu v členských státech a navrhnout etické standardy politické správy pro stále globalizovanější svět. Jedním z takových etických standardů je rovnost žen a mužů.

| 2.3 | Problematika domácího násilí, a zejména násilí mužů na ženách, musí být rovněž řešena na úrovni Komise EU ve snaze, že větší spolupráce členů usnadní stíhání osob obviněných z domácího násilí, i kdyby změnily svou zemi trvalého bydliště. |
| --- | --- |

2.3

Problematika domácího násilí, a zejména násilí mužů na ženách, musí být rovněž řešena na úrovni Komise EU ve snaze, že větší spolupráce členů usnadní stíhání osob obviněných z domácího násilí, i kdyby změnily svou zemi trvalého bydliště.

| 2.4 | Dosažení rovnosti žen a mužů bude pravděpodobně těžké, dokud nebudou služby umožňující ženám zaujmout jejich právoplatná místa v rozhodovacích strukturách všeobecně dostupné. Naplnění cílů plánu zvýší příležitosti pro ženy, aby mohly vstoupit na trh práce a zvýšila se šance na jejich ekonomickou nezávislost. |
| --- | --- |

2.4

Dosažení rovnosti žen a mužů bude pravděpodobně těžké, dokud nebudou služby umožňující ženám zaujmout jejich právoplatná místa v rozhodovacích strukturách všeobecně dostupné. Naplnění cílů plánu zvýší příležitosti pro ženy, aby mohly vstoupit na trh práce a zvýšila se šance na jejich ekonomickou nezávislost.

| 2.5 | Regionální a místní orgány ve své roli zaměstnavatelů by měly stát v čele a stanovit vysoké standardy rovnosti žen a mužů. V mnoha případech by se mohly postarat o to, aby byla zajištěna rovnost žen a mužů ve výběrových komisích. To je velmi často zanedbáváno jako rozhodující prvek v rozhodování. |
| --- | --- |

2.5

Regionální a místní orgány ve své roli zaměstnavatelů by měly stát v čele a stanovit vysoké standardy rovnosti žen a mužů. V mnoha případech by se mohly postarat o to, aby byla zajištěna rovnost žen a mužů ve výběrových komisích. To je velmi často zanedbáváno jako rozhodující prvek v rozhodování.

| 2.6 | Dalším krokem v této souvislosti je úsilí směřující k tomu, aby VR sloužil jako vzor pro místní, regionální, národní a evropské instituce. Zajistíme tak, aby politiky náboru plně zohlednily, že budoucí kandidáti budou rozumět problematice rovnosti žen a mužů a že současní zaměstnanci budou v této problematice vyškoleni či přeškoleni. |
| --- | --- |

2.6

Dalším krokem v této souvislosti je úsilí směřující k tomu, aby VR sloužil jako vzor pro místní, regionální, národní a evropské instituce. Zajistíme tak, aby politiky náboru plně zohlednily, že budoucí kandidáti budou rozumět problematice rovnosti žen a mužů a že současní zaměstnanci budou v této problematice vyškoleni či přeškoleni.

| 2.7 | Ve členské základně VR není rovnováha mezi muži a ženami a VR proto nemůže být považován za příklad dobré praxe pro místní a regionální orgány EU. VR by měl využít rok 2007 – „Evropský rok rovných příležitostí pro všechny“ jako katalyzátoru spolupráce s národními delegacemi a politickými skupinami ve Výboru zastoupenými na vytvoření strategie činnosti na dosažení rovnovážného zastoupení mužů a žen a zveřejnit tuto strategii v roce 2007. |
| --- | --- |

2.7

Ve členské základně VR není rovnováha mezi muži a ženami a VR proto nemůže být považován za příklad dobré praxe pro místní a regionální orgány EU. VR by měl využít rok 2007 – „Evropský rok rovných příležitostí pro všechny“ jako katalyzátoru spolupráce s národními delegacemi a politickými skupinami ve Výboru zastoupenými na vytvoření strategie činnosti na dosažení rovnovážného zastoupení mužů a žen a zveřejnit tuto strategii v roce 2007.

| 2.8 | Musíme se naléhavě zabývat dalšími oblastmi, v nichž má nerovnost žen a mužů negativní dopad na naplňování dohodnutých cílů vzhledem t tomu, že mají tendenci oddalovat či bránit plnému a rovnoprávnému zapojení žen do všech oblastí života. Zářné příklady mohou být nalezeny v mnohých oblastech sociální politiky jako zdraví, školství, sociální zabezpečení, bydlení, atd., které nejsou dostatečně citlivé na rozdíly vyplývající z pohlaví. |
| --- | --- |

2.8

Musíme se naléhavě zabývat dalšími oblastmi, v nichž má nerovnost žen a mužů negativní dopad na naplňování dohodnutých cílů vzhledem t tomu, že mají tendenci oddalovat či bránit plnému a rovnoprávnému zapojení žen do všech oblastí života. Zářné příklady mohou být nalezeny v mnohých oblastech sociální politiky jako zdraví, školství, sociální zabezpečení, bydlení, atd., které nejsou dostatečně citlivé na rozdíly vyplývající z pohlaví.

| 2.9 | Aby existovalo více opatření přátelských k rodině, která by zajistila, že ženy a muži mají rovný přístup k placenému zaměstnání a službám, mohly by místní a regionální orgány usilovat o zahájení partnerských iniciativ se soukromými a veřejnými subjekty, jež by usilovaly o další přístup k zařízením pro péči o děti a pro něž by bylo možné získat finanční prostředky ze strukturálních fondů a/nebo nového programu Progress. Výbor regionů by měl sloužit jako vzorový model jak pro politické struktury, tak pro zaměstnance. Za tímto účelem musí mít vedoucí postavení, pokud jde o ustanovení týkající se zařízení pro péči o děti, jelikož prostory Výboru jsou trvale využívány jeho zaměstnanci, různými sdruženími a politickými osobnostmi. |
| --- | --- |

2.9

Aby existovalo více opatření přátelských k rodině, která by zajistila, že ženy a muži mají rovný přístup k placenému zaměstnání a službám, mohly by místní a regionální orgány usilovat o zahájení partnerských iniciativ se soukromými a veřejnými subjekty, jež by usilovaly o další přístup k zařízením pro péči o děti a pro něž by bylo možné získat finanční prostředky ze strukturálních fondů a/nebo nového programu Progress. Výbor regionů by měl sloužit jako vzorový model jak pro politické struktury, tak pro zaměstnance. Za tímto účelem musí mít vedoucí postavení, pokud jde o ustanovení týkající se zařízení pro péči o děti, jelikož prostory Výboru jsou trvale využívány jeho zaměstnanci, různými sdruženími a politickými osobnostmi.

| 2.10 | Měli bychom proto důkladně zvážit potenciál místních a regionálních orgánů, jsou totiž v lepším postavení pro zavádění plánu, přičemž mohou plně zohlednit kulturní a socio-ekonomické podmínky, v nichž má být zaváděn. Toto stanovisko dochází k závěru, že cíle plánu nemohou být úspěšné, jestliže proces rovnosti žen a mužů nebude probíhat zdola nahoru za plné účasti občanů na místní a regionální úrovni. Velmi užitečným východiskem pro všechny místní a regionální orgány je v tomto směru Evropská charta pro rovné postavení žen a mužů v místním životě přijatá Radou evropských obcí a regionů, která realizuje cíle plánu v souladu s pravomocemi místních orgánů. Místní a regionální orgány by skutečné neměly být pouze přímo zapojeny prostřednictvím decentralizovaného plánu. VR a jeho členové musí propagovat a podporovat rovné postavení žen a mužů a jednat jako jeho ochránci. |
| --- | --- |

2.10

Měli bychom proto důkladně zvážit potenciál místních a regionálních orgánů, jsou totiž v lepším postavení pro zavádění plánu, přičemž mohou plně zohlednit kulturní a socio-ekonomické podmínky, v nichž má být zaváděn. Toto stanovisko dochází k závěru, že cíle plánu nemohou být úspěšné, jestliže proces rovnosti žen a mužů nebude probíhat zdola nahoru za plné účasti občanů na místní a regionální úrovni. Velmi užitečným východiskem pro všechny místní a regionální orgány je v tomto směru Evropská charta pro rovné postavení žen a mužů v místním životě přijatá Radou evropských obcí a regionů, která realizuje cíle plánu v souladu s pravomocemi místních orgánů. Místní a regionální orgány by skutečné neměly být pouze přímo zapojeny prostřednictvím decentralizovaného plánu. VR a jeho členové musí propagovat a podporovat rovné postavení žen a mužů a jednat jako jeho ochránci.

| 2.11 | Pokud k tomu dá rozpočtový orgán VR souhlas, VR by měl každý rok uspořádat fórum k rovnému postavení mužů a žen, jehož účelem by bylo svést dohromady místní a regionální, veřejné, soukromé a ideové subjekty za účelem výměny metod, znalostí a zkušeností. Aby se zajistila široká účast, měla by k tomu být zvolena ne příliš nákladná forma. |
| --- | --- |

2.11

Pokud k tomu dá rozpočtový orgán VR souhlas, VR by měl každý rok uspořádat fórum k rovnému postavení mužů a žen, jehož účelem by bylo svést dohromady místní a regionální, veřejné, soukromé a ideové subjekty za účelem výměny metod, znalostí a zkušeností. Aby se zajistila široká účast, měla by k tomu být zvolena ne příliš nákladná forma.

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  CdR 151/2005 fin; stanovisko k tématu Ženy a chudoba v Evropské unii.

1

(2)  Gurmai, Z. (2006). Roadmap has no fast lane. Prohlášení SES.

2

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/34 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/34

---

Stanovisko Výboru regionů ke sdělení Komise „Provádění lisabonského programu Společenství: Sociální služby obecného zájmu v Evropské unii“

(2007/C 57/08)

Výbor regionů,

s ohledem na sdělení Komise „Provádění lisabonského programu Společenství: Sociální služby obecného zájmu v Evropské unii“, KOM(2006) 177 v konečném znění;

s ohledem na rozhodnutí Evropské komise ze dne 26. dubna 2006 konzultovat na toto téma Výbor regionů v souladu s čl. 265 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství;

s ohledem na rozhodnutí svého předsednictva ze dne 13. června 2006 pověřit Komisi pro hospodářskou a sociální politiku vypracováním stanoviska k tomuto tématu;

s ohledem na článek 16 Smlouvy o založení Evropského společenství, týkající se služeb obecného hospodářského zájmu, jakož i na články 2, 5, 73, 81, 86, 87, 88 a 295 Smlouvy o založení ES;

s ohledem na článek 36 Charty základních práv Evropské unie o přístupu ke službám obecného hospodářského zájmu;

s ohledem na článek III-122 Smlouvy zakládající Ústavu pro Evropu, podepsané hlavami států a vlád dne 29. října 2004 v Římě;

s ohledem na své stanovisko k Zelené knize o službách obecného zájmu (CdR 149/2003 fin) (1);

s ohledem na své stanovisko ke sdělení Komise o službách obecného zájmu v Evropě (CdR 470/2000 fin) (2);

s ohledem na své stanovisko k návrhu rozhodnutí Komise o uplatnění ustanovení článku 86 smlouvy o Evropském společenství na státní dotace v podobě kompenzace veřejné služby a dále k návrhu směrnice pozměňující směrnici 80/723/EHS Komise o transparentnosti finančních vztahů mezi členskými státy a dotacemi státních podniků a k návrhu o úpravě státních dotací v podobě kompenzace veřejné služby na komunitární úrovni (CdR 155/2004 fin) (3);

s ohledem na své stanovisko k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o službách na vnitřním trhu (CdR 154/2004 fin) (4);

s ohledem na své stanovisko k Zelené knize Evropské komise o partnerství veřejného a soukromého sektoru a právu Společenství o veřejných zakázkách a koncesích (CdR 239/2004 fin) (5);

s ohledem na své stanovisko k Bílé knize Evropské komise o službách obecného zájmu (CdR 327/2004) (6);

s ohledem na svůj návrh stanoviska (CdR 181/2006 rev. 1), schválený dne 20. října 2006 Komisí pro hospodářskou a sociální politiku (zpravodaj: Jean Louis Destans, předseda Generální rady departementu Eure (FR/SES);

Vzhledem k tomu, že:

| 1. | ačkoli jsou sociální služby obecného zájmu (SSOZ) v různých členských státech rozvinuty v nestejném rozsahu, jsou jednou ze základních součástí evropského sociálního modelu (7); |
| --- | --- |

1.

ačkoli jsou sociální služby obecného zájmu (SSOZ) v různých členských státech rozvinuty v nestejném rozsahu, jsou jednou ze základních součástí evropského sociálního modelu (7);

| 2. | s ohledem na to je nutno na úrovni Společenství zajistit stabilní a transparentní právní rámec pro rozvoj SSOZ, a to za přísného dodržení zásady subsidiarity a zejména pravomocí místních a regionálních samospráv při vymezení poslání, řízení a financování těchto služeb; |
| --- | --- |

2.

s ohledem na to je nutno na úrovni Společenství zajistit stabilní a transparentní právní rámec pro rozvoj SSOZ, a to za přísného dodržení zásady subsidiarity a zejména pravomocí místních a regionálních samospráv při vymezení poslání, řízení a financování těchto služeb;

| 3. | v této souvislosti je potřeba znovu potvrdit svobodu místní správy a zásadu svobody při vymezení poslání a organizace SSOZ členskými státy, a to tím spíše, že právě místní samosprávy jsou nejčastěji v první řadě zodpovědné za správu těchto služeb jakožto subjekty zajišťující solidaritu na obývaných územích; |
| --- | --- |

3.

v této souvislosti je potřeba znovu potvrdit svobodu místní správy a zásadu svobody při vymezení poslání a organizace SSOZ členskými státy, a to tím spíše, že právě místní samosprávy jsou nejčastěji v první řadě zodpovědné za správu těchto služeb jakožto subjekty zajišťující solidaritu na obývaných územích;

| 4. | je nutno připomenout, že SSOZ tvoří nedílnou součást služeb obecného zájmu (SOZ), a jako takové plní základní funkci solidarity a ochrany mezilidských vazeb a sociální sítě na celém území Evropské unie; |
| --- | --- |

4.

je nutno připomenout, že SSOZ tvoří nedílnou součást služeb obecného zájmu (SOZ), a jako takové plní základní funkci solidarity a ochrany mezilidských vazeb a sociální sítě na celém území Evropské unie;

| 5. | z tohoto důvodu je třeba navázat na článek 16 Smlouvy o ES, který klade důraz zejména na roli služeb obecného hospodářského zájmu (SOHZ) při „podpoře sociální a územní soudržnosti“ Unie, a že je tedy nutno občanům přiznávat a zaručovat právo přístupu k SSOZ jakožto základní právo přístupu k SOHZ vymezené v článku 36 Charty základních práv EU; |
| --- | --- |

5.

z tohoto důvodu je třeba navázat na článek 16 Smlouvy o ES, který klade důraz zejména na roli služeb obecného hospodářského zájmu (SOHZ) při „podpoře sociální a územní soudržnosti“ Unie, a že je tedy nutno občanům přiznávat a zaručovat právo přístupu k SSOZ jakožto základní právo přístupu k SOHZ vymezené v článku 36 Charty základních práv EU;

| 6. | kromě toho představují SSOZ, stejně tak jako ostatní SOHZ, účinný nástroj pro provádění Lisabonské strategie směřující k růstu a konkurenceschopnosti území EU; |
| --- | --- |

6.

kromě toho představují SSOZ, stejně tak jako ostatní SOHZ, účinný nástroj pro provádění Lisabonské strategie směřující k růstu a konkurenceschopnosti území EU;

| 7. | v tomto ohledu je třeba lépe rozlišit pojmy SOZ a SOHZ, aby bylo možné podrobněji určit, v čem spočívá zvláštnost SSOZ; |
| --- | --- |

7.

v tomto ohledu je třeba lépe rozlišit pojmy SOZ a SOHZ, aby bylo možné podrobněji určit, v čem spočívá zvláštnost SSOZ;

| 8. | takovéto rozlišení musí zejména umožnit poukázat na různé právní následky obou pojmů a zabezpečit místním zúčastněným subjektům právní jistotu a optimální finanční prostředky v oblasti aplikování práva Společenství na SSOZ a přiznat jim větší pole působnosti. Tímto bude rovněž umožněno Evropské unii více posílit poslání subjektů na místní úrovni činných v oblasti SSOZ; |
| --- | --- |

8.

takovéto rozlišení musí zejména umožnit poukázat na různé právní následky obou pojmů a zabezpečit místním zúčastněným subjektům právní jistotu a optimální finanční prostředky v oblasti aplikování práva Společenství na SSOZ a přiznat jim větší pole působnosti. Tímto bude rovněž umožněno Evropské unii více posílit poslání subjektů na místní úrovni činných v oblasti SSOZ;

| 9. | v tomto smyslu se musí Komise snažit podporovat opatření vedoucí ke stabilizaci oblasti pozitivního práva použitelného na SSOZ, aby o sociálních službách obecného zájmu panovalo jasno a zamezilo se nejistotě ohledně příslušných platných právních předpisů EU; |
| --- | --- |

9.

v tomto smyslu se musí Komise snažit podporovat opatření vedoucí ke stabilizaci oblasti pozitivního práva použitelného na SSOZ, aby o sociálních službách obecného zájmu panovalo jasno a zamezilo se nejistotě ohledně příslušných platných právních předpisů EU;

| 10. | je konečně třeba počítat s nutností souladu mezi postoji zastávanými Evropskou unií v její právní úpravě v oblasti SSOZ a stanovisky, která Unie přijímá nebo přijme během vyjednávání v rámci Světové obchodní organizace, zejména pak těmi, která se týkají kapitoly „sociální a zdravotnické služby“ Všeobecné dohody obchodu se službami (GATS); |
| --- | --- |

10.

je konečně třeba počítat s nutností souladu mezi postoji zastávanými Evropskou unií v její právní úpravě v oblasti SSOZ a stanovisky, která Unie přijímá nebo přijme během vyjednávání v rámci Světové obchodní organizace, zejména pak těmi, která se týkají kapitoly „sociální a zdravotnické služby“ Všeobecné dohody obchodu se službami (GATS);

přijal toto stanovisko na 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 6. prosince).

1.   Názory Výboru regionů

Výbor regionů

| 1.1 | vítá iniciativu Komise v rámci provádění Bílé knihy o službách obecného zájmu, která předpokládá systematičtější přístup zaměřený na „specifické vlastnosti sociálních a zdravotnických služeb obecného zájmu“ za účelem objasnění „rámce, v němž jsou provozovány“; |
| --- | --- |

1.1

vítá iniciativu Komise v rámci provádění Bílé knihy o službách obecného zájmu, která předpokládá systematičtější přístup zaměřený na „specifické vlastnosti sociálních a zdravotnických služeb obecného zájmu“ za účelem objasnění „rámce, v němž jsou provozovány“;

| 1.2 | souhlasí se zařazením tohoto konkrétního postupu do rámce provádění cílů Lisabonské strategie a Sociální agendy, jelikož sociální služby obecného zájmu (SSOZ), stejně tak jako služby obecného hospodářského zájmu (SOHZ), jsou jednak základem solidarity i konkurenceschopnosti hospodářství EU, avšak zároveň také možností pro vznik lokálních pracovních míst a významným prvkem evropského sociálního modelu a vnitrostátních systémů sociální ochrany a sociálního začlenění; |
| --- | --- |

1.2

souhlasí se zařazením tohoto konkrétního postupu do rámce provádění cílů Lisabonské strategie a Sociální agendy, jelikož sociální služby obecného zájmu (SSOZ), stejně tak jako služby obecného hospodářského zájmu (SOHZ), jsou jednak základem solidarity i konkurenceschopnosti hospodářství EU, avšak zároveň také možností pro vznik lokálních pracovních míst a významným prvkem evropského sociálního modelu a vnitrostátních systémů sociální ochrany a sociálního začlenění;

| 1.3 | podporuje přístup sdělení, podle kterého mají sociální služby povahu služeb obecného zájmu. Tyto služby, které jsou existenčně a životně důležité, plní zvláštní poslání sociální ochrany a solidarity a jsou poskytovány přímo místními a regionálními samosprávami, nebo jsou svěřovány do rukou zvláštních subjektů, které jsou za ně zodpovědné. Spadají tedy do procesu řízení ze strany členských států, pokud jde o cíle státních politik, jimiž jsou v sociální oblasti pověřeny. Požadavek řádného plnění jejich úkolů, tak jak je vymezen v článku 16 a čl. 86 odst. 2 Smlouvy, se má vztahovat v první řadě právě na ně; |
| --- | --- |

1.3

podporuje přístup sdělení, podle kterého mají sociální služby povahu služeb obecného zájmu. Tyto služby, které jsou existenčně a životně důležité, plní zvláštní poslání sociální ochrany a solidarity a jsou poskytovány přímo místními a regionálními samosprávami, nebo jsou svěřovány do rukou zvláštních subjektů, které jsou za ně zodpovědné. Spadají tedy do procesu řízení ze strany členských států, pokud jde o cíle státních politik, jimiž jsou v sociální oblasti pověřeny. Požadavek řádného plnění jejich úkolů, tak jak je vymezen v článku 16 a čl. 86 odst. 2 Smlouvy, se má vztahovat v první řadě právě na ně;

| 1.4 | v tomto ohledu chce zdůraznit, že SSOZ nemohou být považovány za okrajovou kategorii služeb obyvatelstvu, ale naopak mohou být prostředkem k tomu, aby všichni občané měli všeobecný přístup ke kvalitním sociálním službám; |
| --- | --- |

1.4

v tomto ohledu chce zdůraznit, že SSOZ nemohou být považovány za okrajovou kategorii služeb obyvatelstvu, ale naopak mohou být prostředkem k tomu, aby všichni občané měli všeobecný přístup ke kvalitním sociálním službám;

| 1.5 | připomíná totiž, že SSOZ mají zaručit naplnění cílů sociálních politik, jež spadají mezi pravomoci členských států, jako je sociální ochrana, uspokojení základních sociálních potřeb, jako je především zdraví, bydlení, péče a opatrování starých lidí i zdravotně postižených osob, vzdělání, odborná příprava a zaměstnání, i solidarity vůči zranitelným a závislým osobám, které jsou odkázány na sociální služby; |
| --- | --- |

1.5

připomíná totiž, že SSOZ mají zaručit naplnění cílů sociálních politik, jež spadají mezi pravomoci členských států, jako je sociální ochrana, uspokojení základních sociálních potřeb, jako je především zdraví, bydlení, péče a opatrování starých lidí i zdravotně postižených osob, vzdělání, odborná příprava a zaměstnání, i solidarity vůči zranitelným a závislým osobám, které jsou odkázány na sociální služby;

| 1.6 | připomíná, že SSOZ mají aktivní podíl na účinném dodržování lidských práv a úcty k lidské důstojnosti, tak jak vyplývají z definice v evropské Chartě základních práv, ze společné ústavní tradice členských států a jejich mezinárodních závazků zejména prostřednictvím revidované Evropské sociální charty Rady Evropy a Všeobecné deklarace lidských práv; |
| --- | --- |

1.6

připomíná, že SSOZ mají aktivní podíl na účinném dodržování lidských práv a úcty k lidské důstojnosti, tak jak vyplývají z definice v evropské Chartě základních práv, ze společné ústavní tradice členských států a jejich mezinárodních závazků zejména prostřednictvím revidované Evropské sociální charty Rady Evropy a Všeobecné deklarace lidských práv;

| 1.7 | zastává názor, že SSOZ se podílejí na uskutečňování úkolů Společenství, které jsou vymezeny v článcích 2 a 3 Smlouvy, zejména pokud jde o vysokou úroveň sociální ochrany, zvyšování kvality života, dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví a posílení hospodářské a sociální soudržnosti; |
| --- | --- |

1.7

zastává názor, že SSOZ se podílejí na uskutečňování úkolů Společenství, které jsou vymezeny v článcích 2 a 3 Smlouvy, zejména pokud jde o vysokou úroveň sociální ochrany, zvyšování kvality života, dosažení vysoké úrovně ochrany zdraví a posílení hospodářské a sociální soudržnosti;

| 1.8 | v této souvislosti uvádí, že je v zájmu Společenství, aby se tyto SSOZ rozvíjely a modernizovaly ve stabilním ekonomickém a právním rámci a byly řízeny příslušnými veřejnými orgány na místní a regionální úrovni; |
| --- | --- |

1.8

v této souvislosti uvádí, že je v zájmu Společenství, aby se tyto SSOZ rozvíjely a modernizovaly ve stabilním ekonomickém a právním rámci a byly řízeny příslušnými veřejnými orgány na místní a regionální úrovni;

| 1.9 | vítá postup Komise, jehož smyslem je vymezit charakteristické vlastnosti SSOZ i modernizační opatření, která jsou nutná s ohledem na otázky spojené s uspokojením současných i budoucích sociálních potřeb souvisejících zejména se stárnutím obyvatel a požadavky na sociální soudržnost a začlenění na obývaných územích na místní i regionální úrovni; |
| --- | --- |

1.9

vítá postup Komise, jehož smyslem je vymezit charakteristické vlastnosti SSOZ i modernizační opatření, která jsou nutná s ohledem na otázky spojené s uspokojením současných i budoucích sociálních potřeb souvisejících zejména se stárnutím obyvatel a požadavky na sociální soudržnost a začlenění na obývaných územích na místní i regionální úrovni;

| 1.10 | sdílí názor Komise, že tyto služby mají specifické vlastnosti, zejména pokud jde o jejich fungování dle zásady solidarity i o individualizovaný charakter služby. Tyto specifické vlastnosti je potřeba brát v úvahu v souvislosti s podmínkami použití práva Společenství v oblasti vnitřního trhu a hospodářské soutěže, vzhledem k tomu, že mají nízký dopad na obchod v rámci Společenství a jejich rozvoj je v zájmu Společenství; |
| --- | --- |

1.10

sdílí názor Komise, že tyto služby mají specifické vlastnosti, zejména pokud jde o jejich fungování dle zásady solidarity i o individualizovaný charakter služby. Tyto specifické vlastnosti je potřeba brát v úvahu v souvislosti s podmínkami použití práva Společenství v oblasti vnitřního trhu a hospodářské soutěže, vzhledem k tomu, že mají nízký dopad na obchod v rámci Společenství a jejich rozvoj je v zájmu Společenství;

| 1.11 | je přesvědčen, že je nutno zmírnit stávající nedostatek právní jistoty v oblasti podmínek použití práva Společenství na způsob provádění SSOZ. Pro nedostatek právní jistoty pro SSOZ, je tendence podrobovat tyto služby v přílišné míře všeobecným předpisům o hospodářské soutěži a vnitřním trhu, což by však mohlo být nevhodné pro zvláštní úkoly, které jim svěřují především místní a regionální orgány. Tato právní nejistota byla zřejmá v rámci debaty o tom, zda mají být SSOZ začleněny do návrhu směrnice o službách na vnitřním trhu či nikoli, a vedla k jejich vyloučení z působnosti této směrnice; |
| --- | --- |

1.11

je přesvědčen, že je nutno zmírnit stávající nedostatek právní jistoty v oblasti podmínek použití práva Společenství na způsob provádění SSOZ. Pro nedostatek právní jistoty pro SSOZ, je tendence podrobovat tyto služby v přílišné míře všeobecným předpisům o hospodářské soutěži a vnitřním trhu, což by však mohlo být nevhodné pro zvláštní úkoly, které jim svěřují především místní a regionální orgány. Tato právní nejistota byla zřejmá v rámci debaty o tom, zda mají být SSOZ začleněny do návrhu směrnice o službách na vnitřním trhu či nikoli, a vedla k jejich vyloučení z působnosti této směrnice;

| 1.12 | vítá zejména připomenutí toho, že je nutno dodržovat zásadu subsidiarity, která členským státům a jejich územním samosprávám přiznává výlučnou pravomoc vymezit rozsah a zásady uspořádání SSOZ i způsoby jejich financování a řízení; |
| --- | --- |

1.12

vítá zejména připomenutí toho, že je nutno dodržovat zásadu subsidiarity, která členským státům a jejich územním samosprávám přiznává výlučnou pravomoc vymezit rozsah a zásady uspořádání SSOZ i způsoby jejich financování a řízení;

| 1.13 | kromě toho zastává názor, že SSOZ by měl v zásadě provozovat nejvhodnější poskytovatel. Požadavky na všeobecnost, dostupnost, kvalitu a územně ohraničené plánování nemohou být trhem samovolně plněny a vyžadují veřejný strukturální zásah ze strany místních a regionálních orgánů, jež jsou občanovi nejblíže, a to zejména v oblasti systémů nabídky a zpoplatnění; |
| --- | --- |

1.13

kromě toho zastává názor, že SSOZ by měl v zásadě provozovat nejvhodnější poskytovatel. Požadavky na všeobecnost, dostupnost, kvalitu a územně ohraničené plánování nemohou být trhem samovolně plněny a vyžadují veřejný strukturální zásah ze strany místních a regionálních orgánů, jež jsou občanovi nejblíže, a to zejména v oblasti systémů nabídky a zpoplatnění;

| 1.14 | je toho názoru, že existenční povaha potřeb, jež je nutno uspokojit (bydlení, zdraví, zaměstnání), informační nerovnováha mezi poskytovateli a příjemci SSOZ a zranitelnost značné části těchto příjemců vyžaduje a odůvodňuje existenci rámce, který se vymyká „běžným“ vztahům mezi dodavatelem a spotřebitelem; |
| --- | --- |

1.14

je toho názoru, že existenční povaha potřeb, jež je nutno uspokojit (bydlení, zdraví, zaměstnání), informační nerovnováha mezi poskytovateli a příjemci SSOZ a zranitelnost značné části těchto příjemců vyžaduje a odůvodňuje existenci rámce, který se vymyká „běžným“ vztahům mezi dodavatelem a spotřebitelem;

| 1.15 | zastává názor, že smyslem není stavět do protikladu základní svobody vnitřního trhu a prosazování základních práv Evropské unie nebo požadavek řádného plnění úkolů obecného zájmu, nýbrž právě naopak tyto prvky uvést v soulad prostřednictvím rámce Společenství, který bude přizpůsoben specifické povaze těchto služeb a zvláštním posláním, jimiž jsou pověřeny veřejné a soukromé subjekty, a to s ohledem na obecně nízký dopad na obchod uvnitř Společenství, jenž je pro tyto služby v blízkosti příjemců charakteristický. Toto sladění se má uplatňovat jak z hlediska vnitřního trhu, tak i z hlediska vnější politiky Evropské unie, a to zejména během jednání o kapitole sociálních a zdravotnických služeb v rámci rozhovorů o světovém obchodu se službami (GATS); |
| --- | --- |

1.15

zastává názor, že smyslem není stavět do protikladu základní svobody vnitřního trhu a prosazování základních práv Evropské unie nebo požadavek řádného plnění úkolů obecného zájmu, nýbrž právě naopak tyto prvky uvést v soulad prostřednictvím rámce Společenství, který bude přizpůsoben specifické povaze těchto služeb a zvláštním posláním, jimiž jsou pověřeny veřejné a soukromé subjekty, a to s ohledem na obecně nízký dopad na obchod uvnitř Společenství, jenž je pro tyto služby v blízkosti příjemců charakteristický. Toto sladění se má uplatňovat jak z hlediska vnitřního trhu, tak i z hlediska vnější politiky Evropské unie, a to zejména během jednání o kapitole sociálních a zdravotnických služeb v rámci rozhovorů o světovém obchodu se službami (GATS);

| 1.16 | vychází z toho, že řízení těchto služeb nadále zůstane ve výlučné pravomoci členských států a příslušných veřejných orgánů v rámci těchto členských států. Výbor je toho názoru, že je nutné jasně vymezit podmínky použití práva Společenství na konkrétní stránky provádění SSOZ.






  — | vyžadovaných podmínek pro pověření poskytovatelů, pokud jde o označení dané služby za službu veřejného zájmu, a podmínek slučitelnosti, zejména slučitelnosti podpor ve formě náhrad; |
| --- | --- | --- |

1.16

vychází z toho, že řízení těchto služeb nadále zůstane ve výlučné pravomoci členských států a příslušných veřejných orgánů v rámci těchto členských států. Výbor je toho názoru, že je nutné jasně vymezit podmínky použití práva Společenství na konkrétní stránky provádění SSOZ.

—

vyžadovaných podmínek pro pověření poskytovatelů, pokud jde o označení dané služby za službu veřejného zájmu, a podmínek slučitelnosti, zejména slučitelnosti podpor ve formě náhrad;

| — | přiznání zvláštních a výlučných práv, především pak neziskovým a charitativním organizacím; |
| --- | --- |

—

přiznání zvláštních a výlučných práv, především pak neziskovým a charitativním organizacím;

| — | definice jasných a transparentních systémů schvalování, která zejména stanoví rámec externím poskytovatelům, aby byla vyvážena informační nerovnováha mezi příjemci a poskytovateli; |
| --- | --- |

—

definice jasných a transparentních systémů schvalování, která zejména stanoví rámec externím poskytovatelům, aby byla vyvážena informační nerovnováha mezi příjemci a poskytovateli;

| — | solidárního financování těchto služeb, především s ohledem na podmínky slučitelnosti ustanovení Smluv s veřejnými systémy financování a dotací, jež příslušné veřejné orgány přidělují poskytovatelům služeb, aby zajistily trvalost nabídky sociálních a zdravotnických služeb na obývaných územích a rozvoj nových služeb v reakci na vznik nových potřeb; |
| --- | --- |

—

solidárního financování těchto služeb, především s ohledem na podmínky slučitelnosti ustanovení Smluv s veřejnými systémy financování a dotací, jež příslušné veřejné orgány přidělují poskytovatelům služeb, aby zajistily trvalost nabídky sociálních a zdravotnických služeb na obývaných územích a rozvoj nových služeb v reakci na vznik nových potřeb;

V této souvislosti Výbor regionů připomíná, že by uplatňování předpisů Smlouvy nemělo bránit plnění úkolů SSOZ;

| 1.17 | zdůrazňuje, že členské státy i územněsprávní celky musí při provádění zásad a podmínek správy SSOZ dodržovat obecné zásady Smlouvy o ES, například zásadu rovného zacházení, volného pohybu, volné hospodářské soutěže a transparentnosti; |
| --- | --- |

1.17

zdůrazňuje, že členské státy i územněsprávní celky musí při provádění zásad a podmínek správy SSOZ dodržovat obecné zásady Smlouvy o ES, například zásadu rovného zacházení, volného pohybu, volné hospodářské soutěže a transparentnosti;

| 1.18 | v této souvislosti poznamenává, že dodržování zásady subsidiarity nesmí zabraňovat ES ve výkonu povinnosti, kterou sdílí s členskými státy, totiž povinnosti dbát na řádné fungování SSOZ v souladu s článkem 16 Smlouvy; |
| --- | --- |

1.18

v této souvislosti poznamenává, že dodržování zásady subsidiarity nesmí zabraňovat ES ve výkonu povinnosti, kterou sdílí s členskými státy, totiž povinnosti dbát na řádné fungování SSOZ v souladu s článkem 16 Smlouvy;

| 1.19 | klade si otázku, do jaké míry je relevantní, že Komise do svého sdělení nezařadila oblast zdravotnických služeb, přičemž bere na vědomí úmysl Komise zabývat se těmito službami ve zvláštní iniciativě; již nyní je požadováno, aby v budoucnosti byla k sociálním a zdravotním službám předložena jasná a odlišitelná definice obou těchto pojmů; |
| --- | --- |

1.19

klade si otázku, do jaké míry je relevantní, že Komise do svého sdělení nezařadila oblast zdravotnických služeb, přičemž bere na vědomí úmysl Komise zabývat se těmito službami ve zvláštní iniciativě; již nyní je požadováno, aby v budoucnosti byla k sociálním a zdravotním službám předložena jasná a odlišitelná definice obou těchto pojmů;

| 1.20 | lituje, že se Komise omezuje na výčet „charakteristických organizačních znaků“ SSOZ a nevyužívá příležitosti uskutečnit přesnější definici pojmů, o které se jedná, zejména pokud jde o politické směry, ze kterých vychází vymezení těchto služeb v členských státech; |
| --- | --- |

1.20

lituje, že se Komise omezuje na výčet „charakteristických organizačních znaků“ SSOZ a nevyužívá příležitosti uskutečnit přesnější definici pojmů, o které se jedná, zejména pokud jde o politické směry, ze kterých vychází vymezení těchto služeb v členských státech;

| 1.21 | v každém případě soudí, že tento výčet charakteristických organizačních znaků nelze považovat za taxativní nebo omezený, a to s ohledem na svobodu vymezení a uspořádání SSOZ na straně členských států a jejich místních samospráv; |
| --- | --- |

1.21

v každém případě soudí, že tento výčet charakteristických organizačních znaků nelze považovat za taxativní nebo omezený, a to s ohledem na svobodu vymezení a uspořádání SSOZ na straně členských států a jejich místních samospráv;

| 1.22 | schvaluje obecný požadavek na modernizaci a kvalitu, který Komise na SSOZ klade a k jehož plnění přispívá zejména průběžný proces decentralizace uspořádání těchto služeb směrem k regionální nebo místní úrovni; zvláště s ohledem na kvalitu je nutno i v budoucnosti zajistit, aby poskytovatelé sociálních služeb podléhali kvalitativním normám a rámcovým právním podmínkám členského státu, ve kterém je služba poskytována; |
| --- | --- |

1.22

schvaluje obecný požadavek na modernizaci a kvalitu, který Komise na SSOZ klade a k jehož plnění přispívá zejména průběžný proces decentralizace uspořádání těchto služeb směrem k regionální nebo místní úrovni; zvláště s ohledem na kvalitu je nutno i v budoucnosti zajistit, aby poskytovatelé sociálních služeb podléhali kvalitativním normám a rámcovým právním podmínkám členského státu, ve kterém je služba poskytována;

| 1.23 | sdílí s Komisí přesvědčení, že je nutno sledovat stav SSOZ v EU, a vyjadřuje svůj zájem plně se do této činnosti zapojit; |
| --- | --- |

1.23

sdílí s Komisí přesvědčení, že je nutno sledovat stav SSOZ v EU, a vyjadřuje svůj zájem plně se do této činnosti zapojit;

| 1.24 | vítá skutečnost, že Komise uvedla do souvislosti SSOZ a přezkum národních akčních programů pro sociální začlenění vzhledem k místnímu rozměru tohoto cíle (8), nicméně vyzývá Komisi, aby se přesněji vyjádřila k tomu, jakým způsobem hodlá uplatnit otevřenou metodu koordinace, kterou chce v rámci následných kroků vycházejících ze sdělení používat v první řadě, a zejména sdělila, co očekává od jednotlivých subjektů zapojených do tohoto procesu; |
| --- | --- |

1.24

vítá skutečnost, že Komise uvedla do souvislosti SSOZ a přezkum národních akčních programů pro sociální začlenění vzhledem k místnímu rozměru tohoto cíle (8), nicméně vyzývá Komisi, aby se přesněji vyjádřila k tomu, jakým způsobem hodlá uplatnit otevřenou metodu koordinace, kterou chce v rámci následných kroků vycházejících ze sdělení používat v první řadě, a zejména sdělila, co očekává od jednotlivých subjektů zapojených do tohoto procesu;

| 1.25 | podporuje závazek Komise týkající se zvážení „právní nutnosti a možnosti legislativního návrhu“, pokud jde o SSOZ, kterým se Komise připojuje k obecnějšímu postoji zastávanému Výborem regionů, jenž vyzývá k přípravě „návrhu rámcové legislativy, která by zajistila definici některých společných pozitivních principů“ pro veškeré SOHZ (9), a zároveň prohlašuje, že se tyto dvě iniciativy musí doplňovat a mají být ve vzájemném souladu. |
| --- | --- |

1.25

podporuje závazek Komise týkající se zvážení „právní nutnosti a možnosti legislativního návrhu“, pokud jde o SSOZ, kterým se Komise připojuje k obecnějšímu postoji zastávanému Výborem regionů, jenž vyzývá k přípravě „návrhu rámcové legislativy, která by zajistila definici některých společných pozitivních principů“ pro veškeré SOHZ (9), a zároveň prohlašuje, že se tyto dvě iniciativy musí doplňovat a mají být ve vzájemném souladu.

2.   Doporučení Výboru regionů

Výbor regionů

| 2.1 | vyzývá Komisi, aby co nejrychleji objasnila povahu legislativních návrhů v souvislosti se SSOZ a realizovala důležitý postup sledování a dialogu i navrhovaných dvouletých zpráv; |
| --- | --- |

2.1

vyzývá Komisi, aby co nejrychleji objasnila povahu legislativních návrhů v souvislosti se SSOZ a realizovala důležitý postup sledování a dialogu i navrhovaných dvouletých zpráv;

| 2.2 | vyzývá Komisi, aby podnikla kroky v rámci svého závazku, že vezme v úvahu právní nezbytnost a možnost legislativního návrhu týkajícího se SSOZ na konci otevřeného procesu konzultací; |
| --- | --- |

2.2

vyzývá Komisi, aby podnikla kroky v rámci svého závazku, že vezme v úvahu právní nezbytnost a možnost legislativního návrhu týkajícího se SSOZ na konci otevřeného procesu konzultací;

| 2.3 | rovněž znovu vyzývá Komisi (10), aby navrhla právní úpravu, která umožní definovat určité společné pozitivní principy pro veškeré SOHZ jakožto „zastřešující“ iniciativu pro další doplňující legislativní návrhy, zejména pak v oblasti SSOZ s ohledem na jejich specifické vlastnosti, a to za účelem vyšší právní jistoty na straně místních a územních samospráv i poskytovatelů; |
| --- | --- |

2.3

rovněž znovu vyzývá Komisi (10), aby navrhla právní úpravu, která umožní definovat určité společné pozitivní principy pro veškeré SOHZ jakožto „zastřešující“ iniciativu pro další doplňující legislativní návrhy, zejména pak v oblasti SSOZ s ohledem na jejich specifické vlastnosti, a to za účelem vyšší právní jistoty na straně místních a územních samospráv i poskytovatelů;

| 2.4 | vyzývá Komisi k provedení podrobnějšího a náročnějšího úkolu spočívajícího v klasifikaci (kategorií) a definici (pojmů) dotyčných SSOZ a k tomu, aby vzala v úvahu požadavky obecného zájmu vymezené členskými státy a uznala je jako právoplatné součásti definice těchto služeb; |
| --- | --- |

2.4

vyzývá Komisi k provedení podrobnějšího a náročnějšího úkolu spočívajícího v klasifikaci (kategorií) a definici (pojmů) dotyčných SSOZ a k tomu, aby vzala v úvahu požadavky obecného zájmu vymezené členskými státy a uznala je jako právoplatné součásti definice těchto služeb;

| 2.5 | v této souvislosti žádá Komisi, aby výčet jednotlivých koncepcí, úkolů a charakteristických organizačních znaků SSOZ neuzavírala s ohledem na zásadu subsidiarity a svobody členských států stanovit zásady, poslání, způsoby financování a organizaci; |
| --- | --- |

2.5

v této souvislosti žádá Komisi, aby výčet jednotlivých koncepcí, úkolů a charakteristických organizačních znaků SSOZ neuzavírala s ohledem na zásadu subsidiarity a svobody členských států stanovit zásady, poslání, způsoby financování a organizaci;

| 2.6 | navrhuje Komisi, aby Výbor regionů zapojila do trvalého procesu sledování a hodnocení SSOZ (zejména pokud jde o dodržování práva všech osob na přístup k těmto službám, finanční stabilitu nabízených služeb a dosažené výsledky vzhledem k vytyčeným cílům); |
| --- | --- |

2.6

navrhuje Komisi, aby Výbor regionů zapojila do trvalého procesu sledování a hodnocení SSOZ (zejména pokud jde o dodržování práva všech osob na přístup k těmto službám, finanční stabilitu nabízených služeb a dosažené výsledky vzhledem k vytyčeným cílům);

| 2.7 | schvaluje závazek Komise předložit v polovině roku 2007 první dvouletou zprávu o SSOZ v podobě výsledků studie týkající se fungování odvětví, jeho socioekonomického významu a dopadů práva Společenství; |
| --- | --- |

2.7

schvaluje závazek Komise předložit v polovině roku 2007 první dvouletou zprávu o SSOZ v podobě výsledků studie týkající se fungování odvětví, jeho socioekonomického významu a dopadů práva Společenství;

| 2.8 | závěrem vyzývá k tomu, aby základní směry sdělení byly v souladu se zahraniční politikou Evropské unie při jednání o kapitole „sociální a zdravotnické služby“ při rozhovorech o světovém obchodě se službami (GATS). |
| --- | --- |

2.8

závěrem vyzývá k tomu, aby základní směry sdělení byly v souladu se zahraniční politikou Evropské unie při jednání o kapitole „sociální a zdravotnické služby“ při rozhovorech o světovém obchodě se službami (GATS).

V Bruselu dne 6. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---

(1)  Úř. věst. C 73, 23.3.2004.

1

(2)  Úř. věst. C 19, 22.1.2002.

2

(3)  Úř. věst. C 43, 18.2.2005.

3

(4)  Úř. věst. C 43, 18.2.2005.

4

(5)  Úř. věst. C 71, 22.3.2005.

5

(6)  Úř. věst. C 164, 5.7.2005.

6

(7)  Návrh zprávy Evropského parlamentu ze dne 13.7.2006 o evropském sociálním modelu budoucnosti, zejména body 23 a 24.

7

(8)  Stanovisko Výboru regionů č. ECOS-027 ze dne 22.4.2004 ke společné zprávě o sociálním začlenění shrnující výsledky přezkumu národních akčních programů pro sociální začlenění, zejm. body 2.5 a 2.6.

8

(9)  Stanovisko Výboru regionů č. ECOS/040 ze dne 23.2.2005 k Bílé knize Komise o SOZ, zejm. bod 1.18.

9

(10)  Stanovisko Výboru regionů č. ECOS/040 ze dne 23.2.2005 k Bílé knize Komise o SOZ, zejm. bod 1.18.

10

---

| 10.3.2007 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 57/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2007

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 57/39

---

Usnesení Výboru regionů k legislativnímu a pracovnímu Programu Evropské Komise a prioritám Výboru regionů pro rok 2007

(2007/C 57/09)

Výbor regionů,

s ohledem na legislativní a pracovní program Komise pro rok 2007 (KOM(2006) 629 v konečném znění),

s ohledem na strategické cíle 2005-2009 (KOM(2005) 12 v konečném znění),

s ohledem na usnesení Výboru regionů k jeho politickým cílům pro období 2006-2008 (CdR 11/2006 final),

s ohledem na sdělení Komise s názvem „Příspěvek Komise k období pro úvahu a poté: Plán D pro demokracii, dialog a diskusi“ (KOM(2005) 494 v konečném znění),

s ohledem na sdělení s názvem Program pro občany přinášející výsledky pro Evropu (KOM 2006) 211 v konečném znění),

s ohledem na protokol o způsobech spolupráce mezi Evropskou komisí a Výborem regionů (R/CdR 197/2005 bod 11),

přijal toto usnesení na svém 67. plenárním zasedání, které se konalo ve dnech 6. a 7. prosince 2006 (jednání ze dne 7. prosince).

Výbor regionů,

vítá přistoupení Rumunska a Bulharska k EU dne 1. ledna 2007 jako další krok k politické stabilitě a prosperitě Evropy;

1.   Pokračování ústavního procesu

| 1.1 | má v úmyslu u příležitosti oslav 50. výročí podepsání Římské smlouvy, které proběhnou v italském hlavním městě ve dnech 22. a 23. března 2007, znovu připomenout, že je nezbytné obnovit ústavní proces; |
| --- | --- |

1.1

má v úmyslu u příležitosti oslav 50. výročí podepsání Římské smlouvy, které proběhnou v italském hlavním městě ve dnech 22. a 23. března 2007, znovu připomenout, že je nezbytné obnovit ústavní proces;

| 1.2 | očekává od institucionálního uspořádání, že zachová přínos Ústavní smlouvy, jež byla podepsána hlavami států a předsedy vlád dne 29. října 2004, zejména ustanovení týkající se územního rozměru Evropské unie; |
| --- | --- |

1.2

očekává od institucionálního uspořádání, že zachová přínos Ústavní smlouvy, jež byla podepsána hlavami států a předsedy vlád dne 29. října 2004, zejména ustanovení týkající se územního rozměru Evropské unie;

| 1.3 | znovu opakuje své přání zapojit se spolu s Evropským parlamentem, Evropskou komisí, národními parlamenty a německým předsednictvím do přípravy Berlínského prohlášení z března 2007, v němž se chce připojit k obnovenému závazku rozšířené, udržitelné, otevřené a konkurenceschopné Evropy; |
| --- | --- |

1.3

znovu opakuje své přání zapojit se spolu s Evropským parlamentem, Evropskou komisí, národními parlamenty a německým předsednictvím do přípravy Berlínského prohlášení z března 2007, v němž se chce připojit k obnovenému závazku rozšířené, udržitelné, otevřené a konkurenceschopné Evropy;

| 1.4 | si je vědom důležitosti tohoto rozhodujícího období a odpovědnosti, jakou nesou rovněž zvolení zástupci místních a regionálních orgánů; spolupracuje na plnění Plánu D pro demokracii, dialog a diskusi, zejména pokud jde o jeho decentralizační rozměr, jehož cílem je posílit v evropských městech a regionech přímý a otevřený dialog s občany o budoucnosti Evropské unie, a zdůrazňuje vzájemné závazky, jež Výbor regionů a Evropská komise přijmou ohledně zavedení decentralizované komunikační politiky; |
| --- | --- |

1.4

si je vědom důležitosti tohoto rozhodujícího období a odpovědnosti, jakou nesou rovněž zvolení zástupci místních a regionálních orgánů; spolupracuje na plnění Plánu D pro demokracii, dialog a diskusi, zejména pokud jde o jeho decentralizační rozměr, jehož cílem je posílit v evropských městech a regionech přímý a otevřený dialog s občany o budoucnosti Evropské unie, a zdůrazňuje vzájemné závazky, jež Výbor regionů a Evropská komise přijmou ohledně zavedení decentralizované komunikační politiky;

| 1.5 | domnívá se, že analýza nákladů způsobených neexistencí Ústavy je důležitá pro pokračování v diskusi a pro poukázání na přínosy návrhu textu, a je ochoten přispět prostřednictvím zjištění těchto nákladů z pohledu místních a regionálních orgánů. |
| --- | --- |

1.5

domnívá se, že analýza nákladů způsobených neexistencí Ústavy je důležitá pro pokračování v diskusi a pro poukázání na přínosy návrhu textu, a je ochoten přispět prostřednictvím zjištění těchto nákladů z pohledu místních a regionálních orgánů.

2.   Evropská správa

| 2.1 | Výbor vítá novou strategii Evropské komise pro evropské občany, jejímž prostřednictvím se Komise, která vychází ze zásad subsidiarity a proporcionality, snaží konsolidovat přístup Společenství a podpořit „Evropu plánů a výsledků“, zejména s cílem plně uskutečnit otevřený a účinný jednotný trh, posílit solidaritu, spustit strategii udržitelného rozvoje a upevnit bezpečnost; |
| --- | --- |

2.1

Výbor vítá novou strategii Evropské komise pro evropské občany, jejímž prostřednictvím se Komise, která vychází ze zásad subsidiarity a proporcionality, snaží konsolidovat přístup Společenství a podpořit „Evropu plánů a výsledků“, zejména s cílem plně uskutečnit otevřený a účinný jednotný trh, posílit solidaritu, spustit strategii udržitelného rozvoje a upevnit bezpečnost;

| 2.2 | naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby plně vykonávala svoji úlohu ústředního motoru procesu evropské integrace a strážce Smluv EU, a připomíná, že dlouhodobá a koherentní politická vize, jež má v praxi podobu konkrétních politických opatření, je předpokladem „zlepšení tvorby právních předpisů“ a „zlepšení právní úpravy“; |
| --- | --- |

2.2

naléhavě vyzývá Evropskou komisi, aby plně vykonávala svoji úlohu ústředního motoru procesu evropské integrace a strážce Smluv EU, a připomíná, že dlouhodobá a koherentní politická vize, jež má v praxi podobu konkrétních politických opatření, je předpokladem „zlepšení tvorby právních předpisů“ a „zlepšení právní úpravy“;

| 2.3 | vítá závazek Komise pořádat pravidelné dialogy s mladými lidmi. EU potřebuje podněcovat mladé lidi ke spoluúčasti na utváření budoucnosti Evropy. Podpora vytváření Evropy občanů a integrace mladých lidí do společnosti zůstávají prioritami VR; |
| --- | --- |

2.3

vítá závazek Komise pořádat pravidelné dialogy s mladými lidmi. EU potřebuje podněcovat mladé lidi ke spoluúčasti na utváření budoucnosti Evropy. Podpora vytváření Evropy občanů a integrace mladých lidí do společnosti zůstávají prioritami VR;

| 2.4 | požaduje, aby se pokračovalo ve vytváření evropských územních paktů, které ve jménu „zásady partnerství“ umožní zvýšit územní soudržnost a flexibilitu politik se silným územním dopadem, a to díky strukturované spolupráci mezi jednotlivými úrovněmi správy; proto vybízí Komisi, aby se zavázala k novému zahájení testovací fáze tohoto nástroje; |
| --- | --- |

2.4

požaduje, aby se pokračovalo ve vytváření evropských územních paktů, které ve jménu „zásady partnerství“ umožní zvýšit územní soudržnost a flexibilitu politik se silným územním dopadem, a to díky strukturované spolupráci mezi jednotlivými úrovněmi správy; proto vybízí Komisi, aby se zavázala k novému zahájení testovací fáze tohoto nástroje;

| 2.5 | je pro silnější zapojení Výboru regionů do všech fází rozhodovacího procesu Společenství, obzvláště do vyhodnocování územního dopadu hlavních politik Společenství; dále trvá na tom, že pokud jsou místní a regionální orgány vhodně zapojeny do přípravy právních předpisů, mohou hrát v jejich transpozici a používání určující úlohu; |
| --- | --- |

2.5

je pro silnější zapojení Výboru regionů do všech fází rozhodovacího procesu Společenství, obzvláště do vyhodnocování územního dopadu hlavních politik Společenství; dále trvá na tom, že pokud jsou místní a regionální orgány vhodně zapojeny do přípravy právních předpisů, mohou hrát v jejich transpozici a používání určující úlohu;

| 2.6 | zdůrazňuje potenciál, který nabízí nové nařízení o evropském sdružení pro územní spolupráci (ESÚS) jako inovační právní mechanismus pro rozvoj územní spolupráce, a těší se na přispívání k jeho provádění v praxi prostřednictvím konkrétních iniciativ zejména v rámci své dohody o spolupráci s Evropskou komisí; |
| --- | --- |

2.6

zdůrazňuje potenciál, který nabízí nové nařízení o evropském sdružení pro územní spolupráci (ESÚS) jako inovační právní mechanismus pro rozvoj územní spolupráce, a těší se na přispívání k jeho provádění v praxi prostřednictvím konkrétních iniciativ zejména v rámci své dohody o spolupráci s Evropskou komisí;

| 2.7 | domnívá se, že by mělo probíhat neustálé zkoumání, aby se tak zajistilo řádné provádění norem a zásad EU v kandidátských a budoucích kandidátských zemích; zdůrazňuje, že by se mimořádná pozornost měla věnovat skutečné decentralizaci, respektování kulturní a jazykové rozmanitosti a zřízení moderní veřejné správy. |
| --- | --- |

2.7

domnívá se, že by mělo probíhat neustálé zkoumání, aby se tak zajistilo řádné provádění norem a zásad EU v kandidátských a budoucích kandidátských zemích; zdůrazňuje, že by se mimořádná pozornost měla věnovat skutečné decentralizaci, respektování kulturní a jazykové rozmanitosti a zřízení moderní veřejné správy.

3.   Revize rozpočtu

| 3.1 | potvrzuje svůj závazek přispět k revizi rozpočtového rámce EU; oznamuje, že byla za tímto účelem v rámci předsednictva Výboru regionů ustavena pracovní skupina. |
| --- | --- |

3.1

potvrzuje svůj závazek přispět k revizi rozpočtového rámce EU; oznamuje, že byla za tímto účelem v rámci předsednictva Výboru regionů ustavena pracovní skupina.

4.   Prosperita

| 4.1 | zdůrazňuje potřebu neustálé modernizace evropského hospodářství a evropského sociálního modelu prostřednictvím obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost; |
| --- | --- |

4.1

zdůrazňuje potřebu neustálé modernizace evropského hospodářství a evropského sociálního modelu prostřednictvím obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost;

| 4.2 | zdůrazňuje, že výsledky platformy pro monitorování Lisabonské strategie (jež byla Výborem regionů zřízena v roce 2006) ukazují, že lisabonský cyklus řízení musí vybízet k viditelnějšímu ztotožnění a závazku plnění na všech příslušných úrovních a k většímu zapojení místních a regionálních orgánů; |
| --- | --- |

4.2

zdůrazňuje, že výsledky platformy pro monitorování Lisabonské strategie (jež byla Výborem regionů zřízena v roce 2006) ukazují, že lisabonský cyklus řízení musí vybízet k viditelnějšímu ztotožnění a závazku plnění na všech příslušných úrovních a k většímu zapojení místních a regionálních orgánů;

| 4.3 | proto vybízí členské státy a Evropskou komisi, aby ve větší míře zapojily místní a regionální orgány, neboť Lisabonská strategie může být úspěšná pouze tehdy, budou-li do procesů rozhodování, provádění a monitorování plně zapojeny všechny zainteresované strany, a vyzývá Evropskou radu, Evropskou komisi a členské státy, aby se zúčastnily územního dialogu VR 2007, jehož předmětem je přínos měst a regionů pro úspěšné provádění strategie pro růst a zaměstnanost; |
| --- | --- |

4.3

proto vybízí členské státy a Evropskou komisi, aby ve větší míře zapojily místní a regionální orgány, neboť Lisabonská strategie může být úspěšná pouze tehdy, budou-li do procesů rozhodování, provádění a monitorování plně zapojeny všechny zainteresované strany, a vyzývá Evropskou radu, Evropskou komisi a členské státy, aby se zúčastnily územního dialogu VR 2007, jehož předmětem je přínos měst a regionů pro úspěšné provádění strategie pro růst a zaměstnanost;

| 4.4 | znovu opakuje, že klade důraz na úlohu regionálně a místně zakotvených služeb obecného zájmu při plnění cílů Lisabonské strategie; |
| --- | --- |

4.4

znovu opakuje, že klade důraz na úlohu regionálně a místně zakotvených služeb obecného zájmu při plnění cílů Lisabonské strategie;

| 4.5 | prostřednictvím výsledků platformy pro monitorování Lisabonské strategie zdůrazňuje velký význam politiky soudržnosti pro financování činností spjatých s Lisabonskou strategií na místní a regionální úrovni. Studie vypracovaná v souvislosti s předběžným stanoviskem s názvem Pákový efekt strukturálních fondů na evropskou politiku soudržnosti, které VR přijme na svém plenárním zasedání v únoru 2007, ukazuje, že v důsledku charakteristických rysů (partnerství, adicionalita, strategické a finanční víceleté plánování) má politika soudržnosti EU nejrůznější dopady a vede k výrazným pákovým efektům na místní a regionální úrovni. Je viditelná a evropští občané ji vnímají jako integrační prvek díky jejímu konkrétnímu příspěvku ke zlepšení kvality života; |
| --- | --- |

4.5

prostřednictvím výsledků platformy pro monitorování Lisabonské strategie zdůrazňuje velký význam politiky soudržnosti pro financování činností spjatých s Lisabonskou strategií na místní a regionální úrovni. Studie vypracovaná v souvislosti s předběžným stanoviskem s názvem Pákový efekt strukturálních fondů na evropskou politiku soudržnosti, které VR přijme na svém plenárním zasedání v únoru 2007, ukazuje, že v důsledku charakteristických rysů (partnerství, adicionalita, strategické a finanční víceleté plánování) má politika soudržnosti EU nejrůznější dopady a vede k výrazným pákovým efektům na místní a regionální úrovni. Je viditelná a evropští občané ji vnímají jako integrační prvek díky jejímu konkrétnímu příspěvku ke zlepšení kvality života;

| 4.6 | vítá plánovanou iniciativu Regiony pro hospodářskou změnu jako příležitost pro sdílení zkušeností mezi regiony, překlenutí územní spolupráce s hlavními programy regionálního rozvoje a pro umožnění užší spolupráce mezi Evropskou komisí, členskými státy a městy a regiony; vybízí Komisi, aby aktivně zapojila místní a regionální orgány do procesu výběru prioritních oblastí iniciativy a očekává, že do vytváření této iniciativy bude plně zapojen; |
| --- | --- |

4.6

vítá plánovanou iniciativu Regiony pro hospodářskou změnu jako příležitost pro sdílení zkušeností mezi regiony, překlenutí územní spolupráce s hlavními programy regionálního rozvoje a pro umožnění užší spolupráce mezi Evropskou komisí, členskými státy a městy a regiony; vybízí Komisi, aby aktivně zapojila místní a regionální orgány do procesu výběru prioritních oblastí iniciativy a očekává, že do vytváření této iniciativy bude plně zapojen;

| 4.7 | vítá návrh Evropské komise týkající se zjištění stavu evropské společnosti a revize jednotného trhu, k němuž Výbor regionů přispěje přijetím předběžného stanoviska; souhlasí s cílem odstranit překážky, jež brání příležitostem, které evropský jednotný trh nabízí, což zajistí, aby občané mohli těchto výhod efektivně využívat; zdůrazňuje však, že solidarita a sociální a územní soudržnost musejí zároveň zůstat jádrem tvorby evropské politiky; |
| --- | --- |

4.7

vítá návrh Evropské komise týkající se zjištění stavu evropské společnosti a revize jednotného trhu, k němuž Výbor regionů přispěje přijetím předběžného stanoviska; souhlasí s cílem odstranit překážky, jež brání příležitostem, které evropský jednotný trh nabízí, což zajistí, aby občané mohli těchto výhod efektivně využívat; zdůrazňuje však, že solidarita a sociální a územní soudržnost musejí zároveň zůstat jádrem tvorby evropské politiky;

| 4.8 | vítá cíl Evropské komise učinit další kroky ke zlepšení Evropského výzkumného prostoru a upozorňuje, že potenciál evropského výzkumu a inovací závisí na kapacitě a specializaci každého evropského regionu; bude nadále pečlivě sledovat proces založení Evropského technologického institutu a zdůrazňovat rozhodující úlohu pro formování klastrů, kterou hrají místní a regionální orgány při podpoře spolupráce mezi univerzitami a podniky, zejména malými a středními podniky, a znovu opakuje, že jedním z předpokladů úspěšné inovační Evropy je zavedení patentu Společenství; |
| --- | --- |

4.8

vítá cíl Evropské komise učinit další kroky ke zlepšení Evropského výzkumného prostoru a upozorňuje, že potenciál evropského výzkumu a inovací závisí na kapacitě a specializaci každého evropského regionu; bude nadále pečlivě sledovat proces založení Evropského technologického institutu a zdůrazňovat rozhodující úlohu pro formování klastrů, kterou hrají místní a regionální orgány při podpoře spolupráce mezi univerzitami a podniky, zejména malými a středními podniky, a znovu opakuje, že jedním z předpokladů úspěšné inovační Evropy je zavedení patentu Společenství;

| 4.9 | zdůrazňuje, že vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení jsou zásadní pro možnost čelit výzvám globalizace, zejména podporováním vysoce kvalifikované pracovní síly, která je schopná splňovat neustále se měnící požadavky trhu práce ve znalostní společnosti; zdůrazňuje potřebu uznat klíčové kompetence místních a regionálních orgánů v těchto oblastech; |
| --- | --- |

4.9

zdůrazňuje, že vzdělávání, odborná příprava a celoživotní učení jsou zásadní pro možnost čelit výzvám globalizace, zejména podporováním vysoce kvalifikované pracovní síly, která je schopná splňovat neustále se měnící požadavky trhu práce ve znalostní společnosti; zdůrazňuje potřebu uznat klíčové kompetence místních a regionálních orgánů v těchto oblastech;

| 4.10 | domnívá se, že Evropa potřebuje rovněž silnou kulturu podnikání, a bude nadále povzbuzovat místní a regionální orgány v podpoře podnikání ve školách jako hodnotné volbě profesní dráhy, jež přispěje k prosperitě Evropy, dále vybízí Evropskou komisi k opětovnému zahájení programu podnikání mladých; |
| --- | --- |

4.10

domnívá se, že Evropa potřebuje rovněž silnou kulturu podnikání, a bude nadále povzbuzovat místní a regionální orgány v podpoře podnikání ve školách jako hodnotné volbě profesní dráhy, jež přispěje k prosperitě Evropy, dále vybízí Evropskou komisi k opětovnému zahájení programu podnikání mladých;

| 4.11 | znovu zdůrazňuje význam propagace informačních a komunikačních technologií podporujících regionálně a sociálně spravedlivou informační společnost, která zahrnuje všechny občany a vybavuje je dovednostmi, které potřebují po život a práci ve znalostní společnosti; nadále se bude starat o to, aby se v rámci iniciativy i 2010 pozornost zaměřila také na místní a regionální rozměr; |
| --- | --- |

4.11

znovu zdůrazňuje význam propagace informačních a komunikačních technologií podporujících regionálně a sociálně spravedlivou informační společnost, která zahrnuje všechny občany a vybavuje je dovednostmi, které potřebují po život a práci ve znalostní společnosti; nadále se bude starat o to, aby se v rámci iniciativy i 2010 pozornost zaměřila také na místní a regionální rozměr;

| 4.12 | vítá návrh Evropské komise, aby byl při přípravě budoucí námořní politiky Evropské unie zvolen integrovaný přístup, který zohlední všechny politiky, jež mají dopad na prostředí moří, včetně nezbytných opatření, jež zajistí udržitelnost evropského odvětví rybolovu, zejména sdělení o přístavní politice Evropské unie; znovu potvrzuje svůj zájem o podíl na přípravách této integrované politiky a na jejím zavádění; |
| --- | --- |

4.12

vítá návrh Evropské komise, aby byl při přípravě budoucí námořní politiky Evropské unie zvolen integrovaný přístup, který zohlední všechny politiky, jež mají dopad na prostředí moří, včetně nezbytných opatření, jež zajistí udržitelnost evropského odvětví rybolovu, zejména sdělení o přístavní politice Evropské unie; znovu potvrzuje svůj zájem o podíl na přípravách této integrované politiky a na jejím zavádění;

| 4.13 | zdůrazňuje význam přezkoumání evropské dopravní politiky v polovině období a vyjadřuje záměr vyzdvihnout ty závazky, jež EU již přijala v této oblasti s ohledem na jejich úplnou realizaci, a přání přispět k diskusi o iniciativách navržených Evropskou komisí, o městské dopravě, přístavní politice, letecké dopravě a transevropských dopravních sítích v období let 2007-2013; |
| --- | --- |

4.13

zdůrazňuje význam přezkoumání evropské dopravní politiky v polovině období a vyjadřuje záměr vyzdvihnout ty závazky, jež EU již přijala v této oblasti s ohledem na jejich úplnou realizaci, a přání přispět k diskusi o iniciativách navržených Evropskou komisí, o městské dopravě, přístavní politice, letecké dopravě a transevropských dopravních sítích v období let 2007-2013;

| 4.14 | je toho názoru, že již nyní je třeba fundovaně uvažovat o kvalitní společné zemědělské politice a úloze posílené politiky pro rozvoj venkova po roce 2013, a žádá, aby od začátku nového programového období v roce 2007 byl konzultační proces zaměřen na udržitelný rozvoj, konkurenceschopnost a inovace; |
| --- | --- |

4.14

je toho názoru, že již nyní je třeba fundovaně uvažovat o kvalitní společné zemědělské politice a úloze posílené politiky pro rozvoj venkova po roce 2013, a žádá, aby od začátku nového programového období v roce 2007 byl konzultační proces zaměřen na udržitelný rozvoj, konkurenceschopnost a inovace;

| 4.15 | domnívá se, že na místní a regionální úrovni je nezbytné koordinovat politiku pro rozvoj venkova a regionální politiku, pokud mají být optimálně využity přidělené finanční zdroje, a proto připomíná, jak důležitá je účast územních celků ve všech fázích přípravy a zavádění programů pro rozvoj venkova; |
| --- | --- |

4.15

domnívá se, že na místní a regionální úrovni je nezbytné koordinovat politiku pro rozvoj venkova a regionální politiku, pokud mají být optimálně využity přidělené finanční zdroje, a proto připomíná, jak důležitá je účast územních celků ve všech fázích přípravy a zavádění programů pro rozvoj venkova;

| 4.16 | vyjadřuje svou podporu Komisi v zadávání podnětů k otevřené diskusi o koexistenci geneticky upravených plodin a tradičních, ekologických plodin, aby uznávala rozhodnutí územních orgánů a jejich pravomoci jako takové a současně podporovala transparentní řešení, která vyhoví spotřebitelům, zemědělcům, budou příznivá pro životní prostředí, ochranu zdraví, podporu výzkumu a konkurenceschopnosti; |
| --- | --- |

4.16

vyjadřuje svou podporu Komisi v zadávání podnětů k otevřené diskusi o koexistenci geneticky upravených plodin a tradičních, ekologických plodin, aby uznávala rozhodnutí územních orgánů a jejich pravomoci jako takové a současně podporovala transparentní řešení, která vyhoví spotřebitelům, zemědělcům, budou příznivá pro životní prostředí, ochranu zdraví, podporu výzkumu a konkurenceschopnosti;

5.   Solidarita

| 5.1 | uznává, že stárnoucí populace je jednou z hlavních výzev, kterým bude Evropská unie muset v příštích letech čelit; zdůrazňuje nutnost zohlednit otázku stárnutí ve všech oblastech politiky a prohlašuje, že musejí existovat regionálně diverzifikované přístupy, neboť na různých územích jsou zjevné významné rozdíly v modelech stárnutí obyvatelstva; |
| --- | --- |

5.1

uznává, že stárnoucí populace je jednou z hlavních výzev, kterým bude Evropská unie muset v příštích letech čelit; zdůrazňuje nutnost zohlednit otázku stárnutí ve všech oblastech politiky a prohlašuje, že musejí existovat regionálně diverzifikované přístupy, neboť na různých územích jsou zjevné významné rozdíly v modelech stárnutí obyvatelstva;

| 5.2 | vítá iniciativu Evropské komise vytvořit evropský rámec pro ekonomické imigranty, se zvláštním zaměřením na migranty s vysokou kvalifikací, jako jednu z reakcí na rostoucí demografické tlaky, aniž by byl narušen rozvoj třetích zemí; |
| --- | --- |

5.2

vítá iniciativu Evropské komise vytvořit evropský rámec pro ekonomické imigranty, se zvláštním zaměřením na migranty s vysokou kvalifikací, jako jednu z reakcí na rostoucí demografické tlaky, aniž by byl narušen rozvoj třetích zemí;

| 5.3 | nabádá Komisi, aby předložila sdělení, které by nastínilo obecné zásady pro definici a vysvětlení pojmu flexicurity, zejména vzhledem k tomu, jak by tento přístup mohl kombinovat flexibilitu trhu práce a rozvoj dovedností se silnou sociální ochranou a zároveň zohlednit specifičnost různých členských států a regionů; |
| --- | --- |

5.3

nabádá Komisi, aby předložila sdělení, které by nastínilo obecné zásady pro definici a vysvětlení pojmu flexicurity, zejména vzhledem k tomu, jak by tento přístup mohl kombinovat flexibilitu trhu práce a rozvoj dovedností se silnou sociální ochranou a zároveň zohlednit specifičnost různých členských států a regionů;

| 5.4 | vítá Evropský rok rovných příležitostí 2007 i cíl Evropské komise zjistit sociální situaci v Evropské unii, se zvláštním zaměřením na otázky přístupu a příležitostí a s ohledem na vytvoření nového konsenzu v oblasti sociálních výzev, jimž Evropa čelí; znovu zdůrazňuje nutnost brát vážně potírání diskriminace s ohledem na věk, pohlaví, etnický původ, zdravotní postižení, sexuální orientaci, náboženství a víru; |
| --- | --- |

5.4

vítá Evropský rok rovných příležitostí 2007 i cíl Evropské komise zjistit sociální situaci v Evropské unii, se zvláštním zaměřením na otázky přístupu a příležitostí a s ohledem na vytvoření nového konsenzu v oblasti sociálních výzev, jimž Evropa čelí; znovu zdůrazňuje nutnost brát vážně potírání diskriminace s ohledem na věk, pohlaví, etnický původ, zdravotní postižení, sexuální orientaci, náboženství a víru;

| 5.5 | vítá chystanou 4. zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti, která se zabývá pokrokem dosaženým v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti a přínosem evropských a vnitrostátních politik, jakož i strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, jiných finančních nástrojů a Evropské investiční banky pro soudržnost, a zdůrazňuje významnou pozici, jež politika soudržnosti zaujímá v připravované revizi rozpočtu Společenství v polovině období. |
| --- | --- |

5.5

vítá chystanou 4. zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti, která se zabývá pokrokem dosaženým v oblasti hospodářské, sociální a územní soudržnosti a přínosem evropských a vnitrostátních politik, jakož i strukturálních fondů, Fondu soudržnosti, jiných finančních nástrojů a Evropské investiční banky pro soudržnost, a zdůrazňuje významnou pozici, jež politika soudržnosti zaujímá v připravované revizi rozpočtu Společenství v polovině období.

6.   Energetika a klimatická změna

| 6.1 | Očekává od strategického přezkumu energetické politiky pro Evropu nový impuls pro společný přístup k otázce konkurenceschopnosti, zabezpečení zásobování energií a k tomu, jak čelit klimatickým změnám; energetická politika musí být založena na inovaci a používání nových technologií, na energii z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, aby se snížila závislost na dovozu energie ze třetích zemí a dokončil se jednotný trh se zemním plynem a elektřinou; požaduje tedy posílení dialogu mezi Evropskou komisí a místními a regionálními orgány, které se plně podílejí na zavádění projektů, jež upřednostňují používání energie z obnovitelných zdrojů a energetickou účinnost; |
| --- | --- |

6.1

Očekává od strategického přezkumu energetické politiky pro Evropu nový impuls pro společný přístup k otázce konkurenceschopnosti, zabezpečení zásobování energií a k tomu, jak čelit klimatickým změnám; energetická politika musí být založena na inovaci a používání nových technologií, na energii z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, aby se snížila závislost na dovozu energie ze třetích zemí a dokončil se jednotný trh se zemním plynem a elektřinou; požaduje tedy posílení dialogu mezi Evropskou komisí a místními a regionálními orgány, které se plně podílejí na zavádění projektů, jež upřednostňují používání energie z obnovitelných zdrojů a energetickou účinnost;

| 6.2 | znovu vyjadřuje svou podporu Evropské komisi v jejím závazku vůči klimatické změně a považuje za nezbytné, aby při mezinárodních jednáních o období po roce 2012 prosazovala ambiciózní cíle, které by byly určeny jednak hlavním zemím produkujícím plyny, jež způsobují skleníkový efekt, jednak hlavním odvětvím, jež jsou za klimatickou změnu odpovědná; v průběhu roku 2007 přispěje myšlenkami k cílům pro období po roce 2012; |
| --- | --- |

6.2

znovu vyjadřuje svou podporu Evropské komisi v jejím závazku vůči klimatické změně a považuje za nezbytné, aby při mezinárodních jednáních o období po roce 2012 prosazovala ambiciózní cíle, které by byly určeny jednak hlavním zemím produkujícím plyny, jež způsobují skleníkový efekt, jednak hlavním odvětvím, jež jsou za klimatickou změnu odpovědná; v průběhu roku 2007 přispěje myšlenkami k cílům pro období po roce 2012;

| 6.3 | vítá důraz, který Evropská komise nově klade na přizpůsobení se klimatické změně, neboť jisté důsledky klimatické změny jsou již neodvratné; zdůrazňuje, že je třeba přezkoumat politiky Společenství pod úhlem těchto změn; považuje za přednostní posílit výzkum hospodářských, ekologických a sociálních důsledků klimatické změny v různých regionech a informovat o těchto důsledcích a dopadech občany a žádá Evropskou komisi, aby podporovala výměnu osvědčených postupů v této oblasti, jež by umožnila místním a regionálním orgánům vypracovat metodiku, jak se v různých situacích přizpůsobit, metodiku, která by byla určena evropským městům a regionům; |
| --- | --- |

6.3

vítá důraz, který Evropská komise nově klade na přizpůsobení se klimatické změně, neboť jisté důsledky klimatické změny jsou již neodvratné; zdůrazňuje, že je třeba přezkoumat politiky Společenství pod úhlem těchto změn; považuje za přednostní posílit výzkum hospodářských, ekologických a sociálních důsledků klimatické změny v různých regionech a informovat o těchto důsledcích a dopadech občany a žádá Evropskou komisi, aby podporovala výměnu osvědčených postupů v této oblasti, jež by umožnila místním a regionálním orgánům vypracovat metodiku, jak se v různých situacích přizpůsobit, metodiku, která by byla určena evropským městům a regionům;

7.   Prostor svobody, bezpečnosti a práva

| 7.1 | doporučuje uznat důležitost společné evropské imigrační a azylové politiky, která by byla zaměřena na pět hlavních témat: zvýšená spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi; zabezpečení vnějších hranic a boj proti obchodování s lidmi; rozvoj koherentních a účinných politik ochrany nezletilých; návratová politika; integrace migrantů do společnosti. Tato politika musí zohledňovat odpovědnost územních orgánů při uskutečňování přednostních cílů Haagského programu, zejména pokud jde o integrační politiku, jež se snaží podporovat přístup k zaměstnání, právo na výchovu a vzdělání, přístup k sociálním a zdravotnickým službám, účast imigrantů na společenském, kulturním a politickém životě a přístup k možnostem studovat úřední jazyky hostitelské země; |
| --- | --- |

7.1

doporučuje uznat důležitost společné evropské imigrační a azylové politiky, která by byla zaměřena na pět hlavních témat: zvýšená spolupráce mezi členskými státy a třetími zeměmi; zabezpečení vnějších hranic a boj proti obchodování s lidmi; rozvoj koherentních a účinných politik ochrany nezletilých; návratová politika; integrace migrantů do společnosti. Tato politika musí zohledňovat odpovědnost územních orgánů při uskutečňování přednostních cílů Haagského programu, zejména pokud jde o integrační politiku, jež se snaží podporovat přístup k zaměstnání, právo na výchovu a vzdělání, přístup k sociálním a zdravotnickým službám, účast imigrantů na společenském, kulturním a politickém životě a přístup k možnostem studovat úřední jazyky hostitelské země;

| 7.2 | vítá novou iniciativu Evropské komise pořádat každoroční konference, jejichž předmětem je integrace měst, přičemž první z nich se konala v Rotterdamu v říjnu 2006; potvrzuje svůj závazek, že bude i nadále hrát významnou roli v budoucích akcích počínaje konferencí, která se bude konat v Miláně v roce 2007; |
| --- | --- |

7.2

vítá novou iniciativu Evropské komise pořádat každoroční konference, jejichž předmětem je integrace měst, přičemž první z nich se konala v Rotterdamu v říjnu 2006; potvrzuje svůj závazek, že bude i nadále hrát významnou roli v budoucích akcích počínaje konferencí, která se bude konat v Miláně v roce 2007;

| 7.3 | žádá, aby se s perspektivou vytvoření systematického a strukturovaného partnerství mezi institucemi mohl spolupodílet jednak na konzultační fázi týkající se imigrace, kterou Evropská komise zahájí začátkem roku 2007, jednak na nové metodice hodnocení pro plnění Haagského programu, kterou Komise představila v červnu roku 2006; |
| --- | --- |

7.3

žádá, aby se s perspektivou vytvoření systematického a strukturovaného partnerství mezi institucemi mohl spolupodílet jednak na konzultační fázi týkající se imigrace, kterou Evropská komise zahájí začátkem roku 2007, jednak na nové metodice hodnocení pro plnění Haagského programu, kterou Komise představila v červnu roku 2006;

| 7.4 | vítá iniciativu Evropské komise vydat Příručku o imigraci a integraci během roku 2007, zdůrazňuje, že Výbor regionů může prostřednictvím svých členů poskytnout bohatý zdroj informací a osvědčených postupů v této oblasti, a proto vyzývá Evropskou komisi, aby Výbor regionů zapojila co nejvíce do přípravy této příručky; |
| --- | --- |

7.4

vítá iniciativu Evropské komise vydat Příručku o imigraci a integraci během roku 2007, zdůrazňuje, že Výbor regionů může prostřednictvím svých členů poskytnout bohatý zdroj informací a osvědčených postupů v této oblasti, a proto vyzývá Evropskou komisi, aby Výbor regionů zapojila co nejvíce do přípravy této příručky;

| 7.5 | zdůrazňuje skutečnost, že některé regiony a obce jsou obzvláště zasaženy přílivem imigrantů a trpí nedostatkem prostředků, aby mohly řešit záplavu imigrantů s adekvátní humanitární péčí; požaduje proto, aby Frontex hrál stále důležitější úlohu při koordinování pomoci příslušným regionům; |
| --- | --- |

7.5

zdůrazňuje skutečnost, že některé regiony a obce jsou obzvláště zasaženy přílivem imigrantů a trpí nedostatkem prostředků, aby mohly řešit záplavu imigrantů s adekvátní humanitární péčí; požaduje proto, aby Frontex hrál stále důležitější úlohu při koordinování pomoci příslušným regionům;

| 7.6 | připomíná nutnost pečlivě stanovené rovnováhy mezi potřebami bezpečnosti v globalizovaném světě a základními lidskými právy a svobodami. |
| --- | --- |

7.6

připomíná nutnost pečlivě stanovené rovnováhy mezi potřebami bezpečnosti v globalizovaném světě a základními lidskými právy a svobodami.

8.   Rozšíření

| 8.1 | podporuje Komisi, aby možnosti integrace v EU hodnotila ve spolupráci s ostatními institucemi včetně VR; oceňuje, že probíhá veřejná diskuse o budoucím rozšíření a tuto diskusi vítá; |
| --- | --- |

8.1

podporuje Komisi, aby možnosti integrace v EU hodnotila ve spolupráci s ostatními institucemi včetně VR; oceňuje, že probíhá veřejná diskuse o budoucím rozšíření a tuto diskusi vítá;

| 8.2 | podporuje rozšíření EU o Chorvatsko, Turecko a země západního Balkánu a zavazuje se k navázání dialogu mezi místními a regionálními orgány v EU a kandidátských zemích i zemích, jež jsou možnými uchazeči o přistoupení; domnívá se, že bez ohledu na budoucí status Turecka v Evropské unii je v zájmu Evropské unie podporovat ho v reformách; plánuje, že bude pokračovat v přímém kontaktu s místními a regionálními tureckými orgány s cílem při nejbližší možné příležitosti ustanovit smíšený poradní výbor. |
| --- | --- |

8.2

podporuje rozšíření EU o Chorvatsko, Turecko a země západního Balkánu a zavazuje se k navázání dialogu mezi místními a regionálními orgány v EU a kandidátských zemích i zemích, jež jsou možnými uchazeči o přistoupení; domnívá se, že bez ohledu na budoucí status Turecka v Evropské unii je v zájmu Evropské unie podporovat ho v reformách; plánuje, že bude pokračovat v přímém kontaktu s místními a regionálními tureckými orgány s cílem při nejbližší možné příležitosti ustanovit smíšený poradní výbor.

9.   Mít ve světě silné slovo

| 9.1 | má v úmyslu přispět k upevnění demokracie v sousedních zemích a zemích západního Balkánu tím, že se bude účastnit pozorovatelských misí pověřených sledováním místních a regionálních voleb, a tak, že za tímto účelem bude rozvíjet vhodnou interinstitucionální spolupráci na úrovni Společenství i na úrovni celoevropské; |
| --- | --- |

9.1

má v úmyslu přispět k upevnění demokracie v sousedních zemích a zemích západního Balkánu tím, že se bude účastnit pozorovatelských misí pověřených sledováním místních a regionálních voleb, a tak, že za tímto účelem bude rozvíjet vhodnou interinstitucionální spolupráci na úrovni Společenství i na úrovni celoevropské;

| 9.2 | vřele doporučuje uspořádat regionální konferenci Euromed Barcelona + 10 a připomíná důležitost institucionálního dialogu mezi územními samosprávami Evropské unie a partnery ze třetích zemí v oblasti Středomoří pro podporu výměny osvědčených postupů týkajících se regionálního partnerství, decentralizované spolupráce, procesu decentralizace a kvalitní správy v evropsko-středomořské oblasti; za tímto účelem vyzývá k založení fóra pro dialog mezi místními a regionálními orgány EU a partnery ze třetích zemí v oblasti Středomoří; |
| --- | --- |

9.2

vřele doporučuje uspořádat regionální konferenci Euromed Barcelona + 10 a připomíná důležitost institucionálního dialogu mezi územními samosprávami Evropské unie a partnery ze třetích zemí v oblasti Středomoří pro podporu výměny osvědčených postupů týkajících se regionálního partnerství, decentralizované spolupráce, procesu decentralizace a kvalitní správy v evropsko-středomořské oblasti; za tímto účelem vyzývá k založení fóra pro dialog mezi místními a regionálními orgány EU a partnery ze třetích zemí v oblasti Středomoří;

| 9.3 | zdůrazňuje nutnost rozvíjet konstruktivní vztahy na místní a regionální úrovni se zeměmi v sousedství, zejména podél nově upravených východních hranic Evropské unie; |
| --- | --- |

9.3

zdůrazňuje nutnost rozvíjet konstruktivní vztahy na místní a regionální úrovni se zeměmi v sousedství, zejména podél nově upravených východních hranic Evropské unie;

| 9.4 | zdůrazňuje, že je zapotřebí navazovat a posilovat vztahy až do úrovně vytvoření strategických partnerství s Ruskem a nového rámce politiky Severní dimenze; |
| --- | --- |

9.4

zdůrazňuje, že je zapotřebí navazovat a posilovat vztahy až do úrovně vytvoření strategických partnerství s Ruskem a nového rámce politiky Severní dimenze;

| 9.5 | zdůrazňuje, jak důležitá je kvalitní správa věcí veřejných pro evropský konsenzus o rozvojové politice, a domnívá se, že uplatnění zásady subsidiarity na decentralizovanou spolupráci je klíčovým prvkem kvalitní správy a evropské rozvojové politiky; |
| --- | --- |

9.5

zdůrazňuje, jak důležitá je kvalitní správa věcí veřejných pro evropský konsenzus o rozvojové politice, a domnívá se, že uplatnění zásady subsidiarity na decentralizovanou spolupráci je klíčovým prvkem kvalitní správy a evropské rozvojové politiky;

| 10. | pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě, a předsednictvím Evropské unie pro rok 2007, tedy předsednictví německému a portugalskému. |
| --- | --- |

10.

pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předložil Evropské komisi, Evropskému parlamentu, Radě, a předsednictvím Evropské unie pro rok 2007, tedy předsednictví německému a portugalskému.

V Bruselu dne 7. prosince 2006.

předseda

Výboru regionů

Michel DELEBARRE

---