# Az Európai Unió C 51/2007

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 51 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 50. évfolyam2007. március 6. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 51

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

50. évfolyam2007. március 6.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | Régiók Bizottsága |
| | 2006. október 11–12-i, 66. plenáris ülés |
| 2007/C 051/01 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról | 1 |
| 2007/C 051/02 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról | 7 |
| 2007/C 051/03 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Bővítési csomag 2005 – 2005/ELAR/001 és A Bizottság közleménye – A nyugat-balkáni országok az Európába vezető úton: a stabilitás megszilárdítása és a jólét megteremtése | 16 |
| 2007/C 051/04 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Zöld könyv – Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért és A Bizottság közleménye a biomasszával kapcsolatos cselekvési tervről, valamint A Bizottság közleménye a bioüzemanyagokra vonatkozó uniós stratégiáról | 23 |
| 2007/C 051/05 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a magán- és közszféra közötti partnerségekről (PPP), valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról | 27 |
| 2007/C 051/06 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Területi Paktumok létrehozása: Javaslat a háromoldalú szerződések és egyezmények felülvizsgálatára | 31 |
| 2007/C 051/07 | Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A kíséret nélküli kiskorúak helyzete a migrációs folyamatban – A helyi és regionális önkormányzatok szerepe és javaslatai | 35 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2006. október 11–12-i, 66. plenáris ülés

2007/C 051/01

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról

1

2007/C 051/02

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról

7

2007/C 051/03

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Bővítési csomag 2005 – 2005/ELAR/001 és A Bizottság közleménye – A nyugat-balkáni országok az Európába vezető úton: a stabilitás megszilárdítása és a jólét megteremtése

16

2007/C 051/04

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Zöld könyv – Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért és A Bizottság közleménye a biomasszával kapcsolatos cselekvési tervről, valamint A Bizottság közleménye a bioüzemanyagokra vonatkozó uniós stratégiáról

23

2007/C 051/05

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a magán- és közszféra közötti partnerségekről (PPP), valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról

27

2007/C 051/06

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Az Európai Területi Paktumok létrehozása: Javaslat a háromoldalú szerződések és egyezmények felülvizsgálatára

31

2007/C 051/07

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: A kíséret nélküli kiskorúak helyzete a migrációs folyamatban – A helyi és regionális önkormányzatok szerepe és javaslatai

35

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

Régiók Bizottsága

2006. október 11–12-i, 66. plenáris ülés

| 6.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/1

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról”

(2007/C 51/01)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre tett javaslatra COM(2006) 91 final –2006/0033 (COD),

tekintettel a Tanács 2006. március 27-én hozott határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján a fenti tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét,

tekintettel elnökének 2006. február 22-i határozatára, mely szerint megbízza a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot, hogy a fenti tárgyban véleményt alkosson,

tekintettel 2005. november 16-i véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye: Szerkezetátalakítások és foglalkoztatás – A szerkezetátalakítások előkészítésével és nyomon követésével a foglalkoztatás fejlesztéséért: az Európai Unió szerepe” (COM(2005) 120 final című (CdR 148/2005 fin),

tekintettel a „Régiók Bizottságának 2006. évi prioritásairól” szóló állásfoglalásaira (CdR 275/2005 final),

tekintettel a 2006. július 3-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 137/2006 rev 1.) (előadó: Irene Oldfather, skót parlamenti képviselő (UK/PES)),

a 2006. október 11-12-én tartott 66. plenáris ülésén (a 2006. október 11-i ülésnapon) elfogadta a következő véleményt:

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

| 1.1 | A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az európai gazdaság alapvetően szociális jellegét – a szociális jólétről való megfelelő mértékű gondoskodást a munkanélküliség, nyugdíjak és egyéb szociális juttatások terén, illetve a munkahelyek bizonyos fokú védelmét – fenn kellene tartani, de a szubszidiaritás elvével összhangban a megfelelő nemzeti és regionális szinten egyben korszerűsíteni is kell, biztosítandó, hogy az európai gazdaság versenyképes maradjon és képes legyen ellenállni a jövőbeli demográfiai nyomásnak, valamint szembenézni a globalizáció kihívásaival. |
| --- | --- |

1.1

A Régiók Bizottsága úgy véli, hogy az európai gazdaság alapvetően szociális jellegét – a szociális jólétről való megfelelő mértékű gondoskodást a munkanélküliség, nyugdíjak és egyéb szociális juttatások terén, illetve a munkahelyek bizonyos fokú védelmét – fenn kellene tartani, de a szubszidiaritás elvével összhangban a megfelelő nemzeti és regionális szinten egyben korszerűsíteni is kell, biztosítandó, hogy az európai gazdaság versenyképes maradjon és képes legyen ellenállni a jövőbeli demográfiai nyomásnak, valamint szembenézni a globalizáció kihívásaival.

| 1.2 | üdvözli a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap (EGF) létrehozására tett javaslatot, amely révén a Közösség kifejezésre juttathatja szolidaritását azokkal a munkavállalókkal, akik munkanélkülivé váltak a világkereskedelem folyamataiban bekövetkezett változások miatt. Úgy véli, hogy az egyes munkavállalók segítése a jövőbeli munkájukhoz szükséges átképzésben nem a „munkahelyek mesterséges fenntartása”, hanem ehelyett csökkenti a munkanélküliségnek az egyénre és az államra eső terhét, egy fontos gazdasági erőforrás maximális kiaknázását jelenti, illetve ösztönzi a globalizáció, valamint a munkaerőpiac rugalmasságának jobb megismerését és elfogadását. Elismeri, hogy a szerkezeti átalakítások az EU-ban számos esetben olyan technológiai változásoknak, illetve olyan, a fogyasztók ízlésében bekövetkező változásoknak felelnek meg, amelyek teljesen függetlenek a világkereskedelemtől, és így nem esnek az EFG által támogatható kategóriába. Az Európai Bizottság javaslata tehát az EGF alkalmazási területét az olyan estekre szűkíti, ahol kimutatható a kapcsolat a munkahelyek megszűnése és a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett jelentős szerkezeti változások között; az RB úgy véli, hogy a létező eszközöket a strukturális alapok eszközeinek felhasználásával összefüggően elsősorban az EU-n belüli vállalatáthelyezésből adódó munkahelymegszűnések kezelésére kellene alkalmazni; ezenkívül véleménye szerint a társfinanszírozás és az egyidejű közös finanszírozás elvét az EGF tekintetében is alkalmazni kellene a nemzeti, regionális vagy helyi szintek egy adott kérelmen belüli valódi motivációjának biztosítására. |
| --- | --- |

1.2

üdvözli a globalizációhoz való alkalmazkodás elősegítését célzó európai alap (EGF) létrehozására tett javaslatot, amely révén a Közösség kifejezésre juttathatja szolidaritását azokkal a munkavállalókkal, akik munkanélkülivé váltak a világkereskedelem folyamataiban bekövetkezett változások miatt. Úgy véli, hogy az egyes munkavállalók segítése a jövőbeli munkájukhoz szükséges átképzésben nem a „munkahelyek mesterséges fenntartása”, hanem ehelyett csökkenti a munkanélküliségnek az egyénre és az államra eső terhét, egy fontos gazdasági erőforrás maximális kiaknázását jelenti, illetve ösztönzi a globalizáció, valamint a munkaerőpiac rugalmasságának jobb megismerését és elfogadását. Elismeri, hogy a szerkezeti átalakítások az EU-ban számos esetben olyan technológiai változásoknak, illetve olyan, a fogyasztók ízlésében bekövetkező változásoknak felelnek meg, amelyek teljesen függetlenek a világkereskedelemtől, és így nem esnek az EFG által támogatható kategóriába. Az Európai Bizottság javaslata tehát az EGF alkalmazási területét az olyan estekre szűkíti, ahol kimutatható a kapcsolat a munkahelyek megszűnése és a globális kereskedelmi folyamatokban bekövetkezett jelentős szerkezeti változások között; az RB úgy véli, hogy a létező eszközöket a strukturális alapok eszközeinek felhasználásával összefüggően elsősorban az EU-n belüli vállalatáthelyezésből adódó munkahelymegszűnések kezelésére kellene alkalmazni; ezenkívül véleménye szerint a társfinanszírozás és az egyidejű közös finanszírozás elvét az EGF tekintetében is alkalmazni kellene a nemzeti, regionális vagy helyi szintek egy adott kérelmen belüli valódi motivációjának biztosítására.

| 1.3 | úgy véli, hogy a jó felkészülés, tervezés és a megfelelő beruházási stratégiák (ideértve a humántőkébe történő beruházást) jelentik a megfelelő hosszú távú stratégiákat a globalizáció kihívásával való szembenézés vonatkozásában. Ugyanakkor az EFG (a 2005. decemberi, brit elnökségi csúcstalálkozón meghatározott) célkitűzése és pénzügyi alkalmazási területe arra korlátozódik, hogy a világkereskedelem folyamataiban bekövetkező szerkezeti változások negatív hatásait utólagos beavatkozások révén kezelje. |
| --- | --- |

1.3

úgy véli, hogy a jó felkészülés, tervezés és a megfelelő beruházási stratégiák (ideértve a humántőkébe történő beruházást) jelentik a megfelelő hosszú távú stratégiákat a globalizáció kihívásával való szembenézés vonatkozásában. Ugyanakkor az EFG (a 2005. decemberi, brit elnökségi csúcstalálkozón meghatározott) célkitűzése és pénzügyi alkalmazási területe arra korlátozódik, hogy a világkereskedelem folyamataiban bekövetkező szerkezeti változások negatív hatásait utólagos beavatkozások révén kezelje.

| 1.4 | hangsúlyozza a globalizációnak a növekedésre és munkahelyteremtésre gyakorolt általánosan kedvező hatását és ezért kiemeli, hogy egy olyan alapnak, amely a globalizáció negatív hatásait hivatott enyhíteni, megfelelő forrásokat kell a rendelkezésére bocsátani. A Régiók Bizottsága ezért azt ajánlja, hogy a maximális éves kiadásokat 1 000 millió euróban határozzák meg, amennyiben ez összeegyeztethető a 2007–2013 időszakra szóló pénzügyi terv meghatározásaival. |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza a globalizációnak a növekedésre és munkahelyteremtésre gyakorolt általánosan kedvező hatását és ezért kiemeli, hogy egy olyan alapnak, amely a globalizáció negatív hatásait hivatott enyhíteni, megfelelő forrásokat kell a rendelkezésére bocsátani. A Régiók Bizottsága ezért azt ajánlja, hogy a maximális éves kiadásokat 1 000 millió euróban határozzák meg, amennyiben ez összeegyeztethető a 2007–2013 időszakra szóló pénzügyi terv meghatározásaival.

| 1.5 | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok aktív szerepet játszanak a nagyszabású létszámleépítések kezelésében, ezért úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kellene vonni az alap iránti kérelmekbe. Elismeri ugyanakkor, hogy a kérelmek megkívánt tagállami támogatását a helyzet komolyságának hallgatólagos elismeréseként értékelhetik, amely a kialakult helyzettel szembeni felelősségvállalásra kötelezi a tagállamokat. Fontos, hogy az EGF ne ássa alá azt a felelősséget, hogy a tagállamok megtalálják saját válaszlépéseiket a gazdaság szerkezeti átalakításaira. |
| --- | --- |

1.5

hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális önkormányzatok aktív szerepet játszanak a nagyszabású létszámleépítések kezelésében, ezért úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatokat be kellene vonni az alap iránti kérelmekbe. Elismeri ugyanakkor, hogy a kérelmek megkívánt tagállami támogatását a helyzet komolyságának hallgatólagos elismeréseként értékelhetik, amely a kialakult helyzettel szembeni felelősségvállalásra kötelezi a tagállamokat. Fontos, hogy az EGF ne ássa alá azt a felelősséget, hogy a tagállamok megtalálják saját válaszlépéseiket a gazdaság szerkezeti átalakításaira.

| 1.6 | elismeri, hogy a Strukturális Alapokkal való átfedés nem tervezett, nem lehetséges, és nem kívánatos (tekintettel a nehézkes és időrabló tervező, illetve irányító/ellenőrző eljárásokra), és hogy a tagállamoknak kérelmeikben bizonyítaniuk kell az átfedés hiányát és a különböző pénzügyi eszközök egymást kiegészítő jellegét. Tudomásul veszi, hogy az EGF nem egy adott régió általános fejlődéséről szól, hanem egy adott vállalatnál történő tömeges leépítések lehetőségére ad választ, felismerve, hogy az ilyesfajta események szélesebb körben is érinthetik a régió jólétét, mégpedig a regionális fejlődés tekintetében összességükben lényegi tényező szerepét is betölthető szolgáltatókra gyakorolt dominó-hatás következtében. |
| --- | --- |

1.6

elismeri, hogy a Strukturális Alapokkal való átfedés nem tervezett, nem lehetséges, és nem kívánatos (tekintettel a nehézkes és időrabló tervező, illetve irányító/ellenőrző eljárásokra), és hogy a tagállamoknak kérelmeikben bizonyítaniuk kell az átfedés hiányát és a különböző pénzügyi eszközök egymást kiegészítő jellegét. Tudomásul veszi, hogy az EGF nem egy adott régió általános fejlődéséről szól, hanem egy adott vállalatnál történő tömeges leépítések lehetőségére ad választ, felismerve, hogy az ilyesfajta események szélesebb körben is érinthetik a régió jólétét, mégpedig a regionális fejlődés tekintetében összességükben lényegi tényező szerepét is betölthető szolgáltatókra gyakorolt dominó-hatás következtében.

| 1.7 | elismeri, hogy – eltérően a Strukturális Alapoktól – az EFG esetében nem kerül sor a kiadások „méltányos arányú” elosztására a viszonylagos regionális fejlettségi szintek függvényében, hanem az eszközöket oda összpontosítják, ahol a létszámleépítések ténylegesen megtörténnek. |
| --- | --- |

1.7

elismeri, hogy – eltérően a Strukturális Alapoktól – az EFG esetében nem kerül sor a kiadások „méltányos arányú” elosztására a viszonylagos regionális fejlettségi szintek függvényében, hanem az eszközöket oda összpontosítják, ahol a létszámleépítések ténylegesen megtörténnek.

| 1.8 | elismeri, hogy míg a végső kedvezményezett az egyéni munkavállaló, az EGF intézkedéseinek végrehajtása (például tanácsadó szolgáltatások létrehozása) nem az adott munkavállaló, hanem a helyi/regionális/nemzeti hatóságok, illetve vállalatok szerződéses felelőssége. |
| --- | --- |

1.8

elismeri, hogy míg a végső kedvezményezett az egyéni munkavállaló, az EGF intézkedéseinek végrehajtása (például tanácsadó szolgáltatások létrehozása) nem az adott munkavállaló, hanem a helyi/regionális/nemzeti hatóságok, illetve vállalatok szerződéses felelőssége.

| 1.9 | emlékeztet az Európai Bizottság kijelentésére, hogy „az EGF olyan eszköz kell, hogy legyen, amely képes a gyors és bürokráciamentes beavatkozásra”. Ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javasolt döntéshozatali eljárás, amely megköveteli, hogy az EU költségvetési hatósága (azaz a Tanács és a Parlament) valamennyi EGF-beavatkozást egyenként és összesítve is jóváhagyjon, ellene szól az erkölcsileg és ténylegesen is szükséges „gyorssegély” jellegnek. |
| --- | --- |

1.9

emlékeztet az Európai Bizottság kijelentésére, hogy „az EGF olyan eszköz kell, hogy legyen, amely képes a gyors és bürokráciamentes beavatkozásra”. Ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a javasolt döntéshozatali eljárás, amely megköveteli, hogy az EU költségvetési hatósága (azaz a Tanács és a Parlament) valamennyi EGF-beavatkozást egyenként és összesítve is jóváhagyjon, ellene szól az erkölcsileg és ténylegesen is szükséges „gyorssegély” jellegnek.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

1. ajánlás

5. preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (5) | A rendelet értelmében támogatott bármely tevékenység nem részesülhet pénzügyi támogatásban más közösségi pénzügyi eszközökből. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(5)

A rendelet értelmében támogatott bármely tevékenység nem részesülhet pénzügyi támogatásban más közösségi pénzügyi eszközökből.

| (5) | A rendelet értelmében támogatott bármely tevékenység nem részesülhet
  kiegészítő pénzügyi támogatásban részesülhet más közösségi pénzügyi eszközökből. |
| --- | --- |

(5)

A rendelet értelmében támogatott bármely tevékenység nem részesülhet
  kiegészítő pénzügyi támogatásban részesülhet más közösségi pénzügyi eszközökből.

Indokolás

| — | Az uniós strukturális alapok társfinanszírozást kínálnak a nemzeti finanszírozási mechanizmusokhoz, amely lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy tömeges elbocsátások esetén intézkedjenek. Ezek a mechanizmusok azonban nem feltétlenül rövid vagy középtávú intézkedések. Ennek megfelelően lehetőséget kellene biztosítani arra, hogy az EGF keretében finanszírozott intézkedések rövid távon kiegészítsék az egyéb közösségi eszközökből származó támogatásokat. |
| --- | --- |

—

Az uniós strukturális alapok társfinanszírozást kínálnak a nemzeti finanszírozási mechanizmusokhoz, amely lehetővé teszi a tagállamoknak, hogy tömeges elbocsátások esetén intézkedjenek. Ezek a mechanizmusok azonban nem feltétlenül rövid vagy középtávú intézkedések. Ennek megfelelően lehetőséget kellene biztosítani arra, hogy az EGF keretében finanszírozott intézkedések rövid távon kiegészítsék az egyéb közösségi eszközökből származó támogatásokat.

| — | Az eredeti szöveg 5. preambulumbekezdése ezenkívül úgy tűnik, hogy nincs összhangban az 5. cikk (2) bekezdésének d) pontjával, melynek értelmében az EGF-ből való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó kérelem a következő információt tartalmazza: „A finanszírozandó egyedi fellépéseket és azok várható költségei szerinti lebontást beleértve a strukturális alapok által finanszírozott cselekvésekkel való kiegészítő jelleget”. |
| --- | --- |

—

Az eredeti szöveg 5. preambulumbekezdése ezenkívül úgy tűnik, hogy nincs összhangban az 5. cikk (2) bekezdésének d) pontjával, melynek értelmében az EGF-ből való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozó kérelem a következő információt tartalmazza: „A finanszírozandó egyedi fellépéseket és azok várható költségei szerinti lebontást beleértve a strukturális alapok által finanszírozott cselekvésekkel való kiegészítő jelleget”.

2. ajánlás

6. preambulumbekezdés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (6) | Közösségi támogatás csak az érintett tagállam kérelme alapján adható. A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

(6)

Közösségi támogatás csak az érintett tagállam kérelme alapján adható. A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket.

| (6) | Közösségi támogatás csak az érintett tagállam kérelme alapján adható, amely az érintett helyi és/vagy regionális önkormányzatokkal az adott tagállam alkotmányos megállapodásainak megfelelő módon történő konzultációt követően lép fel. A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket, az alap kiadásainak általános földrajzi eloszlása azonban nem mérlegelési szempont. |
| --- | --- |

(6)

Közösségi támogatás csak az érintett tagállam kérelme alapján adható, amely az érintett helyi és/vagy regionális önkormányzatokkal az adott tagállam alkotmányos megállapodásainak megfelelő módon történő konzultációt követően lép fel. A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket, az alap kiadásainak általános földrajzi eloszlása azonban nem mérlegelési szempont.

Indokolás

Ez a módosító indítvány kiemeli a helyi és regionális önkormányzatok, valamint a tagállamok aktív szerepét a globalizáció negatív hatásainak enyhítésében. Mivel a rendelet a régiókra gyakorolt hatást veszi alapul annak felmérésére, hogy az EGF alkalmazható-e, a helyi és regionális önkormányzatokat be kellene vonni az EGF iránti kérelmekbe, a szubszidiaritás elvének megfelelően.

A támogatás odaítélésekor a szükség elvének kell érvényesülnie, ahogy azt a jogosultsági kritériumok meghatározzák. Fontos, hogy az Európai Bizottság ellenálljon a tagállamok bármilyen, „méltányos részt” követelő nyomásának.

3. ajánlás

2. cikk

Az intervenció kritériumai

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „Pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az EGF-alapból olyan esetekben, ahol a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások olyan komoly gazdasági zavarokhoz vezettek, mint a behozatalok tömeges növekedése, illetve egy adott ágazatban az EU piaci részesedésének progresszív csökkenése, vagy egy harmadik országba történő gazdasági delokalizáció, melyek eredményeképpen:






  (a) | legalább 1 000 főt elbocsátanak egy vállalkozáson belül, beleértve annak szállítói vagy készterméket előállító termelői körében elbocsátott munkavállalókat, olyan régióban, ahol a munkanélküliség, NUTS III szinten mérve, magasabb, mint a nemzeti vagy uniós szint,
  vagy |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

„Pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az EGF-alapból olyan esetekben, ahol a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások olyan komoly gazdasági zavarokhoz vezettek, mint a behozatalok tömeges növekedése, illetve egy adott ágazatban az EU piaci részesedésének progresszív csökkenése, vagy egy harmadik országba történő gazdasági delokalizáció, melyek eredményeképpen:

(a)

legalább 1 000 főt elbocsátanak egy vállalkozáson belül, beleértve annak szállítói vagy készterméket előállító termelői körében elbocsátott munkavállalókat, olyan régióban, ahol a munkanélküliség, NUTS III szinten mérve, magasabb, mint a nemzeti vagy uniós szint,

vagy

| (b) | legalább 1 000 fő elbocsátása 6 hónap alatt, egy ágazaton belül egy vagy több vállalkozásnál, NACE 2-es szinten mérve, amely a NUTS II szinten mért regionális foglalkoztatásnak legalább 1 %-át képviseli.” |
| --- | --- |

(b)

legalább 1 000 fő elbocsátása 6 hónap alatt, egy ágazaton belül egy vagy több vállalkozásnál, NACE 2-es szinten mérve, amely a NUTS II szinten mért regionális foglalkoztatásnak legalább 1 %-át képviseli.”

„Pénzügyi hozzájárulást nyújtanak az EGF-alapból olyan esetekben, ahol a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változások olyan komoly gazdasági zavarokhoz vezettek, mint a behozatalok tömeges növekedése, illetve egy adott ágazatban az EU piaci részesedésének progresszív csökkenése, vagy egy harmadik országba történő gazdasági delokalizáció, melyek eredményeképpen:

| (a) | legalább 500 főt elbocsátanak egy vállalkozáson belül, beleértve annak szállítói vagy készterméket előállító termelői körében elbocsátott munkavállalókat, olyan régióban, ahol a munkanélküliség, NUTS III szinten mérve, magasabb, mint a nemzeti vagy uniós szint,
  vagy |
| --- | --- |

(a)

legalább 500 főt elbocsátanak egy vállalkozáson belül, beleértve annak szállítói vagy készterméket előállító termelői körében elbocsátott munkavállalókat, olyan régióban, ahol a munkanélküliség, NUTS III szinten mérve, magasabb, mint a nemzeti vagy uniós szint,

vagy

| (b) | legalább 1 000
  500 fő elbocsátása 12
  6 hónap alatt, egy ágazaton belül egy vagy több vállalkozásnál, NACE 2-es szinten mérve, amely a NUTS II szinten mért
  a regionális foglalkoztatásnak legalább 1 %-át képviseli, illetve ha a NUTS II szinten mért regionál is foglalkoztatás ugyanezen időszakban legalább 10 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(b)

legalább 1 000
  500 fő elbocsátása 12
  6 hónap alatt, egy ágazaton belül egy vagy több vállalkozásnál, NACE 2-es szinten mérve, amely a NUTS II szinten mért
  a regionális foglalkoztatásnak legalább 1 %-át képviseli, illetve ha a NUTS II szinten mért regionál is foglalkoztatás ugyanezen időszakban legalább 10 %-kal csökkent.

| (c) | ha az (a) és (b) pontokban említett mennyiségi kritériumok nem teljesülnek, az Európai Bizottság kivételes és kellően indokolt esetben úgy ítélheti meg, hogy a tagállam kérelmezheti az EGF általi intervenciót.” |
| --- | --- |

(c)

ha az (a) és (b) pontokban említett mennyiségi kritériumok nem teljesülnek, az Európai Bizottság kivételes és kellően indokolt esetben úgy ítélheti meg, hogy a tagállam kérelmezheti az EGF általi intervenciót.”

Indokolás

A kritériumokat meg kell változtatni, hogy az alapot rugalmasabban lehessen felhasználni. Az is lényeges, hogy a rendelet tartalmazzon politikai feltételt magába foglaló védzáradékot az alapot kérelmező jogosultságának elbírálására.

4. ajánlás

5. cikk, (1) bekezdés

Kérelmek

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   A tagállam kérelmet nyújt be a Bizottsághoz az EGF-ből való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan.
  ... | 1.   A tagállam az adott helyi és/vagy regionális önkormányzatokkal, illetve szociális partnerekkel történő konzultációt követően kérelmet nyújt be a Bizottsághoz az EGF-ből való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan.
  ... |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   A tagállam kérelmet nyújt be a Bizottsághoz az EGF-ből való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan.

...

1.   A tagállam az adott helyi és/vagy regionális önkormányzatokkal, illetve szociális partnerekkel történő konzultációt követően kérelmet nyújt be a Bizottsághoz az EGF-ből való pénzügyi hozzájárulásra vonatkozóan.

...

Indokolás

Mivel az áttelepítés és bezárás következményei érintik a helyi és regionális önkormányzatokat, fontos bevonni őket a helyzet javítását célzó stratégiák kidolgozásába. Ezért részt kell venniük a pályázati eljárás folyamatában, már csak azért is, hogy biztosított legyen a helyi, regionális, nemzeti és közösségi szinten hozott intézkedések egymást kiegészítő jellege.

5. ajánlás

5. cikk, (6) bekezdés

Kérelmek

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 6.   A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket. | 6.   A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket, az alap kiadásainak általános földrajzi eloszlása azonban nem mérlegelési szempont. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

6.   A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket.

6.   A Bizottság egyenlő elbírálásban részesíti a tagállamok által benyújtott kérelmeket, az alap kiadásainak általános földrajzi eloszlása azonban nem mérlegelési szempont.

Indokolás

A támogatás odaítélésekor a szükség elvének kell érvényesülnie, ahogy azt a jogosultsági kritériumok meghatározzák. Fontos, hogy az Európai Bizottság ellenálljon a tagállamok bármilyen, „méltányos részt” követelő nyomásának.

6. ajánlás

6. cikk

Összeegyeztethetőség, megfelelés és koordináció

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 5.   A tagállamnak biztosítania kell, hogy az EGF-ből hozzájárulást nyert egyedi cselekvések egyéb közösségi pénzügyi eszközökből nem részesülhetnek támogatásban. | 5.   A tagállamnak biztosítania kell, hogy az EGF-ből hozzájárulást nyert egyedi cselekvések egyéb közösségi pénzügyi eszközökből nem
  is részesülhessenek támogatásban. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

5.   A tagállamnak biztosítania kell, hogy az EGF-ből hozzájárulást nyert egyedi cselekvések egyéb közösségi pénzügyi eszközökből nem részesülhetnek támogatásban.

5.   A tagállamnak biztosítania kell, hogy az EGF-ből hozzájárulást nyert egyedi cselekvések egyéb közösségi pénzügyi eszközökből nem
  is részesülhessenek támogatásban.

Indokolás

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg 15. cikkének (1) bekezdése kifejezetten megemlíti a nagy mértékű leépítéseknél felhasználható más közösségi finanszírozási eszközökkel (azaz a strukturális alapokkal) való „kiegészítő jelleg” lehetőségét.

7. ajánlás

12. cikk

Költségvetési eljárás

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1.   Ha a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EGF-alapból pénzügyi hozzájárulás adható, a költségvetési hatósághoz benyújtja a 10. cikk alapján meghatározott összegnek megfelelő előirányzatok engedélyezéséhez szükséges javaslatot.
  ...
  2.   A Bizottság a javaslatokat összesítve nyújtja be a költségvetési hatóságnak.
  ...
  3.   Azt követően, hogy a költségvetési hatóság rendelkezésre bocsátja az előirányzatokat, a Bizottság elfogadja a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot. | 1.   Ha a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EGF-alapból pénzügyi hozzájárulás adható, a költségvetési hatósághoz benyújtja
  engedélyezi a 10. cikk alapján meghatározott összegnek megfelelő előirányzatokat
  engedélyezéséhez szükséges javaslatot.
  ...
  2.   A Bizottság tájékoztatja
  a javaslatokat összesítve nyújtja be a költségvetési hatóságot
  nak.
  ...
  3.   Azt követően, hogy a költségvetési hatóság rendelkezésre bocsátja az előirányzatokat, a Bizottság elfogadja a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1.   Ha a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EGF-alapból pénzügyi hozzájárulás adható, a költségvetési hatósághoz benyújtja a 10. cikk alapján meghatározott összegnek megfelelő előirányzatok engedélyezéséhez szükséges javaslatot.

...

2.   A Bizottság a javaslatokat összesítve nyújtja be a költségvetési hatóságnak.

...

3.   Azt követően, hogy a költségvetési hatóság rendelkezésre bocsátja az előirányzatokat, a Bizottság elfogadja a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot.

1.   Ha a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az EGF-alapból pénzügyi hozzájárulás adható, a költségvetési hatósághoz benyújtja
  engedélyezi a 10. cikk alapján meghatározott összegnek megfelelő előirányzatokat
  engedélyezéséhez szükséges javaslatot.

...

2.   A Bizottság tájékoztatja
  a javaslatokat összesítve nyújtja be a költségvetési hatóságot
  nak.

...

3.   Azt követően, hogy a költségvetési hatóság rendelkezésre bocsátja az előirányzatokat, a Bizottság elfogadja a pénzügyi hozzájárulásról szóló határozatot.

Indokolás

Azáltal, hogy minden egyes kérelem esetében a Parlament és a Tanács jóváhagyását kell kérni, lelassul a folyamat, amelynek célja, hogy azonnali rövid távú támogatást nyújtson; az a szándék, hogy a kérelmeket addig visszatartsák, amíg nem lehet őket összesítve benyújtani, csak tetézné a késedelmet. Az Európai Bizottságnak átruházott, saját döntéshozatali hatáskörrel kellene rendelkeznie, tájékoztatva a költségvetési hatóságot arról, hogy hogyan osztja el az alap pénzügyi eszközeit.

8. ajánlás

16. cikk, (2) bekezdés

Éves jelentés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   A jelentést tájékoztatás céljából a szociális partnerek is megkapják. | 2.   A jelentést tájékoztatás céljából a szociális partnerek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
  és a Régiók Bizottsága is megkapja
  ák. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   A jelentést tájékoztatás céljából a szociális partnerek is megkapják.

2.   A jelentést tájékoztatás céljából a szociális partnerek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság
  és a Régiók Bizottsága is megkapja
  ák.

Indokolás

Az alap teljesítménye közvetlen jelentőséggel bír a helyi és regionális önkormányzatok számára, és ezért fontos az RB számára is. Fontos a széles körű konzultáció és az átláthatóság fenntartása az európai intézményekkel és a szociális partnerekkel szemben, ez hozzájárul a projekt sikeréhez.

9. ajánlás

17. cikk, (2) bekezdés

Értékelés

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2.   Az értékelés eredményeit tájékoztatási céllal a költségvetési hatóság és a szociális partnerek is megkapják. | 2.   Az értékelés eredményeit tájékoztatási céllal a költségvetési hatóság
  az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.   Az értékelés eredményeit tájékoztatási céllal a költségvetési hatóság és a szociális partnerek is megkapják.

2.   Az értékelés eredményeit tájékoztatási céllal a költségvetési hatóság
  az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága és a szociális partnerek is megkapják.

Indokolás

Az alap teljesítménye közvetlen jelentőséggel bír a helyi és regionális önkormányzatok számára, és ezért fontos az RB számára is. Fontos a széles körű konzultáció és az átláthatóság fenntartása az európai intézményekkel és a szociális partnerekkel szemben, ez hozzájárul a projekt sikeréhez.

10. ajánlás

Költségvetés

Az alapból finanszírozható kiadások maximális összege a jelenlegi árakon évi 1 milliárd euró, amennyiben ez összeegyeztethető a 2007–2013 időszakra szóló pénzügyi terv meghatározásaival.

Indokolás

A költségvetésben előirányzott összeg valószínűleg nem lesz elegendő, ha figyelembe vesszük a világkereskedelmi változások számlájára írható vállalatáthelyezések által évente érintett munkavállalók számáról készült becsléseket; a kiadások felső határának megduplázása igazolhatónak tűnik, és még bőven belefér a közösségi költségvetésen belül általában véve el nem költött összegek tartományába.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 11-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/7

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról”

(2007/C 51/02)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási intézkedésekben megállapított, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról szóló 89/552/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre vonatkozó európai bizottsági javaslatra (COM(2005) 646 final – 2005/0260 (COD)),

tekintettel a Tanács 2006. február 7-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján e tárgyban kikéri a Régiók Bizottsága véleményét,

tekintettel elnökének 2006. február 16-i határozatára, amely szerint a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 1997. június 30-i 97/36/EK irányelve által módosított 1989. október 3-i 89/552/EGK tanácsi irányelvre a tagállamok törvényi, rendeleti vagy közigazgatási rendelkezésekben meghatározott, televíziós műsorszolgáltató tevékenységre vonatkozó egyes rendelkezéseinek összehangolásáról,

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának az európai törvényi szabályozás politikájának jövőjéről az audiovizuális technológiák terén” (1) (CdR 67/2004 fin) (2);

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság negyedik jelentése a 89/552/EGK irányelv alkalmazásáról – Televíziózás határok nélkül” (3) (CdR 90/2003 fin) (4),

tekintettel a „Televíziózás határok nélkül” tárgyban kidolgozott európai parlamenti állásfoglalásra (2003/2033(INI)),

tekintettel„A »határok nélküli televíziózásról« szóló 89/552/EGK irányelv alkalmazása” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett ötödik európai bizottsági jelentésre COM(2006) 49 final,

tekintettel„A 97/36/EK irányelvvel módosított, a »határok nélküli televíziózásról« szóló 89/552/EGK irányelv 4. és 5. cikkének a 2003–2004. időszakban történő alkalmazása” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett hetedik európai bizottsági közleményre (COM(2006) 459 final),

tekintettel„A digitális interaktív televíziós szolgáltatások együttműködési képességének felülvizsgálata a 2004. július 30-i európai bizottsági közleménynek (COM(2004) 541) megfelelően” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 37 final),

tekintettel„Az európai elektronikus hírközlési szabályozás és piacok 2005 (11. jelentés)” című, a Tanácshoz, az Európai Parlamenthez, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett európai bizottsági közleményre (COM(2006) 68 final),

tekintettel a „Kultúra, oktatás és kutatás” szakbizottság 2006. június 20-i véleménytervezetére (CdR 106/2006 rev.2), (előadó: Karl-Heinz LAMBERTZ, a belgiumi német nyelvű közösség miniszterelnöke (BE/PES)),

mivel:

| (1) | A televíziós műsorszórásról szóló irányelv 1989-es kibocsátása és 1997-es módosítása óta a technológiai fejlődés továbbra is töretlen. Különösen a médiák digitalizálása és fokozódó egységesülése miatt szükséges az érvényben levő jogszabályi keret kiigazítása. A jövőben lehetőség lesz digitalizált médiatartalmakat különböző adatátviteli módokon terjeszteni, és így a befogadókat bármilyen végfelhasználói eszköz segítségével széles információs és szórakoztató kínálattal ellátni. |
| --- | --- |

(1)

A televíziós műsorszórásról szóló irányelv 1989-es kibocsátása és 1997-es módosítása óta a technológiai fejlődés továbbra is töretlen. Különösen a médiák digitalizálása és fokozódó egységesülése miatt szükséges az érvényben levő jogszabályi keret kiigazítása. A jövőben lehetőség lesz digitalizált médiatartalmakat különböző adatátviteli módokon terjeszteni, és így a befogadókat bármilyen végfelhasználói eszköz segítségével széles információs és szórakoztató kínálattal ellátni.

| (2) | A jogi szabályozás szintjén ezt a változást már csak azért is figyelembe kell venni, hogy a hagyományos televíziós szolgáltatások és az egyéb médiaszolgáltatások közötti verseny torzulását elkerüljük. A Régiók Bizottsága és az Európai Parlament ismételten támogatta a jelenlegi televíziós irányelvnek a strukturális változásokhoz és a technológiai fejlődéshez való hozzáigazítását, és kérte a valamennyi médiaszolgáltatásra vonatkozó alapvető előírások bevezetését. |
| --- | --- |

(2)

A jogi szabályozás szintjén ezt a változást már csak azért is figyelembe kell venni, hogy a hagyományos televíziós szolgáltatások és az egyéb médiaszolgáltatások közötti verseny torzulását elkerüljük. A Régiók Bizottsága és az Európai Parlament ismételten támogatta a jelenlegi televíziós irányelvnek a strukturális változásokhoz és a technológiai fejlődéshez való hozzáigazítását, és kérte a valamennyi médiaszolgáltatásra vonatkozó alapvető előírások bevezetését.

| (3) | Az audiovizuális médiáknak a kulturális sokszínűség megőrzésében és a plurális társadalom kifejlődésében játszott központi szerepe miatt az európai jogszabályi keretet úgy kell kiigazítani, hogy lehetővé tegye és elősegítse a médiák további pozitív fejlődését. A médiák különös jelentőségűek a regionális és helyi kulturális sokszínűség és identitás megőrzésében. A regionális és helyi médiák megléte hozzájárul az e szintre vonatkozó tartalmak terjesztéséhez és gyakran a kisebbségi nyelvek használatához is. |
| --- | --- |

(3)

Az audiovizuális médiáknak a kulturális sokszínűség megőrzésében és a plurális társadalom kifejlődésében játszott központi szerepe miatt az európai jogszabályi keretet úgy kell kiigazítani, hogy lehetővé tegye és elősegítse a médiák további pozitív fejlődését. A médiák különös jelentőségűek a regionális és helyi kulturális sokszínűség és identitás megőrzésében. A regionális és helyi médiák megléte hozzájárul az e szintre vonatkozó tartalmak terjesztéséhez és gyakran a kisebbségi nyelvek használatához is.

| (4) | A különböző elektronikus eszközök kínálata, amelyekkel a felhasználók manapság különböző módon folyamatosan szembesülnek, a kereskedelmi kommunikáció befogadásának megváltozásához vezetett. Ezért az irányelv módosításában célszerű a reklámok mennyiségére vonatkozó korlátozások oly mértékben történő kiigazítása, amennyire ez indokolt és időszerű. Minőségre vonatkozó korlátozásoknak kell azonban biztosítaniuk, hogy megmaradjon az audiovizuális médiaszolgáltatóknak a szerkesztést és a programokat illető függetlensége, amely nemzeti és regionális szinten elengedhetetlen a demokratikus szándékformáláshoz. Ennek során megfelelően figyelembe kell venni az ifjúság- és fogyasztóvédelmi érdekeket is, |
| --- | --- |

(4)

A különböző elektronikus eszközök kínálata, amelyekkel a felhasználók manapság különböző módon folyamatosan szembesülnek, a kereskedelmi kommunikáció befogadásának megváltozásához vezetett. Ezért az irányelv módosításában célszerű a reklámok mennyiségére vonatkozó korlátozások oly mértékben történő kiigazítása, amennyire ez indokolt és időszerű. Minőségre vonatkozó korlátozásoknak kell azonban biztosítaniuk, hogy megmaradjon az audiovizuális médiaszolgáltatóknak a szerkesztést és a programokat illető függetlensége, amely nemzeti és regionális szinten elengedhetetlen a demokratikus szándékformáláshoz. Ennek során megfelelően figyelembe kell venni az ifjúság- és fogyasztóvédelmi érdekeket is,

a 2006. október 11–12-én tartott, 66. plenáris ülésén (az október 11-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

A Régiók Bizottsága

Az irányelv alkalmazási területére vonatkozóan

| 1.1 | üdvözli az irányelv alkalmazási területének kiszélesítését. A fokozódó konvergencia fényében indokoltnak tűnik valamennyi médiaszolgáltatást meghatározott minimális szabványoknak alávetni az ifjúságvédelem és az emberi méltóság védelmének vonatkozásában, párhuzamosan az európai és a független művek támogatásával és a közérdeklődésre számot tartó eseményekről készített rövid tudósításokhoz való jog biztosításával; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli az irányelv alkalmazási területének kiszélesítését. A fokozódó konvergencia fényében indokoltnak tűnik valamennyi médiaszolgáltatást meghatározott minimális szabványoknak alávetni az ifjúságvédelem és az emberi méltóság védelmének vonatkozásában, párhuzamosan az európai és a független művek támogatásával és a közérdeklődésre számot tartó eseményekről készített rövid tudósításokhoz való jog biztosításával;

| 1.2 | azt a nézetet képviseli azonban, hogy az Európai Bizottság javaslata ebben a tekintetben nem eléggé nagyra törő, és a fokozódó tartalmi egységesüléssel is járó technikai egységesülés miatt szükségesnek tartja a televíziós irányelv továbbfejlesztését egy olyan „platformfüggetlen” irányelvvé, amely minden elektronikusan terjesztett, mozgóképet alkalmazó tartalmat is magába foglal; |
| --- | --- |

1.2

azt a nézetet képviseli azonban, hogy az Európai Bizottság javaslata ebben a tekintetben nem eléggé nagyra törő, és a fokozódó tartalmi egységesüléssel is járó technikai egységesülés miatt szükségesnek tartja a televíziós irányelv továbbfejlesztését egy olyan „platformfüggetlen” irányelvvé, amely minden elektronikusan terjesztett, mozgóképet alkalmazó tartalmat is magába foglal;

| 1.3 | amellett foglal állást, hogy a hang vagy szöveg mellett mozgóképet is alkalmazó médiaszolgáltatások az ifjúságvédelemre és az emberi méltóság védelmére vonatkozó minimális szabványoknak legyenek alávetve, ne csak a tisztán gazdasági szabályozásoknak, amilyen az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv; |
| --- | --- |

1.3

amellett foglal állást, hogy a hang vagy szöveg mellett mozgóképet is alkalmazó médiaszolgáltatások az ifjúságvédelemre és az emberi méltóság védelmére vonatkozó minimális szabványoknak legyenek alávetve, ne csak a tisztán gazdasági szabályozásoknak, amilyen az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv;

A lépcsőzetes szabályozásra vonatkozóan

| 1.4 | megfelelőnek tartja az Európai Bizottság által meghatározott lépcsőzetes szabályozást a lineáris és nemlineáris audiovizuális médiaszolgáltatások között a felhasználók rendelkezésére álló különféle választási és irányítási lehetőségek tekintetében, és helyesli, hogy minden audiovizuális médiaszolgáltatást vessenek alá bizonyos alapvető szabványoknak; |
| --- | --- |

1.4

megfelelőnek tartja az Európai Bizottság által meghatározott lépcsőzetes szabályozást a lineáris és nemlineáris audiovizuális médiaszolgáltatások között a felhasználók rendelkezésére álló különféle választási és irányítási lehetőségek tekintetében, és helyesli, hogy minden audiovizuális médiaszolgáltatást vessenek alá bizonyos alapvető szabványoknak;

A származási ország elvére vonatkozóan

| 1.5 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság a származási ország elvét követi; hatékonyabb cselekvési lehetőségeket követel azonban a fogadó tagállam számára abban az esetben, ha egy médiaszolgáltató tevékenységét kizárólag vagy túlnyomórészt a kisugárzó államon kívülre, egy másik tagállam területére irányulóan végzi; |
| --- | --- |

1.5

üdvözli, hogy az Európai Bizottság a származási ország elvét követi; hatékonyabb cselekvési lehetőségeket követel azonban a fogadó tagállam számára abban az esetben, ha egy médiaszolgáltató tevékenységét kizárólag vagy túlnyomórészt a kisugárzó államon kívülre, egy másik tagállam területére irányulóan végzi;

Az önszabályozó mechanizmusokra vonatkozóan

| 1.6 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság önszabályozó mechanizmusok bevezetése mellett foglal állást, és arra szólítja fel a tagországokat, hogy támogassák az erre vonatkozó szabályozásokat; |
| --- | --- |

1.6

üdvözli, hogy az Európai Bizottság önszabályozó mechanizmusok bevezetése mellett foglal állást, és arra szólítja fel a tagországokat, hogy támogassák az erre vonatkozó szabályozásokat;

| 1.7 | helyesli azonban, hogy – már csak illetékességi okok miatt is – meg kell maradni ennél a szabályozásnál. A kulturális sokszínűségre és a szubszidiaritásra való tekintettel az egyes tagországok és régiók önszabályozó mechanizmusainak tartalmára vonatkozó előírások megfogalmazásától el kell tekinteni; |
| --- | --- |

1.7

helyesli azonban, hogy – már csak illetékességi okok miatt is – meg kell maradni ennél a szabályozásnál. A kulturális sokszínűségre és a szubszidiaritásra való tekintettel az egyes tagországok és régiók önszabályozó mechanizmusainak tartalmára vonatkozó előírások megfogalmazásától el kell tekinteni;

A rövid tudósításra való jogra vonatkozóan

| 1.8 | támogatja, hogy a határokon átnyúló információáramlás és a tájékoztatáshoz való akadálytalan hozzáférés érdekében kidolgozzák a rövid tudósításra vonatkozó jogot. Ez döntően hozzájárulna a vélemények sokféleségéhez és a más régiókból származó jelentős eseményekkel kapcsolatos, határokon átnyúló tájékoztatáshoz is. Ezáltal a televíziós műsorszolgáltatással kapcsolatban alkalmazott szabályozás fokozottan igazodna az Európa Tanács megfelelő egyezményéhez; |
| --- | --- |

1.8

támogatja, hogy a határokon átnyúló információáramlás és a tájékoztatáshoz való akadálytalan hozzáférés érdekében kidolgozzák a rövid tudósításra vonatkozó jogot. Ez döntően hozzájárulna a vélemények sokféleségéhez és a más régiókból származó jelentős eseményekkel kapcsolatos, határokon átnyúló tájékoztatáshoz is. Ezáltal a televíziós műsorszolgáltatással kapcsolatban alkalmazott szabályozás fokozottan igazodna az Európa Tanács megfelelő egyezményéhez;

| 1.9 | ismételten amellett foglal állást, hogy a rövid tudósításokhoz való jogot főként a kisebbségi nyelveken sugárzó szolgáltatók esetében is biztosítani kell; |
| --- | --- |

1.9

ismételten amellett foglal állást, hogy a rövid tudósításokhoz való jogot főként a kisebbségi nyelveken sugárzó szolgáltatók esetében is biztosítani kell;

Az európai és független termékek támogatására vonatkozóan

| 1.10 | kifejezetten üdvözli az európai termékek támogatását célzó kvótarendszer fenntartását, mivel ezek lényegesen hozzájárulnak a regionális identitások megtartásához és fejlesztéséhez; ugyanakkor e rendszer szigorúbb és egységesebb alkalmazását követeli; |
| --- | --- |

1.10

kifejezetten üdvözli az európai termékek támogatását célzó kvótarendszer fenntartását, mivel ezek lényegesen hozzájárulnak a regionális identitások megtartásához és fejlesztéséhez; ugyanakkor e rendszer szigorúbb és egységesebb alkalmazását követeli;

| 1.11 | szükségesnek tartja, hogy a tagállamoknak a gyakorlati kivitelezhetőség határain belül megfelelő eszközökkel arra kell törekedniük, hogy a területükön működő nemlineáris médiaszolgáltatók is előmozdítsák az európai és a független művek gyártását és az ezekhez való hozzáférést; |
| --- | --- |

1.11

szükségesnek tartja, hogy a tagállamoknak a gyakorlati kivitelezhetőség határain belül megfelelő eszközökkel arra kell törekedniük, hogy a területükön működő nemlineáris médiaszolgáltatók is előmozdítsák az európai és a független művek gyártását és az ezekhez való hozzáférést;

A reklámokkal kapcsolatos rendelkezésekre vonatkozóan

| 1.12 | azt a nézetet képviseli, hogy az irányelvtervezetben először engedélyezett termékmegjelenítésekkel kapcsolatos lazítások túl messzire mennek, és ez érezhetően komoly veszélyt jelent a szerkesztői függetlenség szempontjából, még akkor is, ha a javaslat 3h. cikke (1) bekezdésének a) pontja ezt ki szándékozik zárni; |
| --- | --- |

1.12

azt a nézetet képviseli, hogy az irányelvtervezetben először engedélyezett termékmegjelenítésekkel kapcsolatos lazítások túl messzire mennek, és ez érezhetően komoly veszélyt jelent a szerkesztői függetlenség szempontjából, még akkor is, ha a javaslat 3h. cikke (1) bekezdésének a) pontja ezt ki szándékozik zárni;

| 1.13 | úgy véli, hogy a 11. cikk szabályozása a reklámmal való megszakítások közötti időre vonatkozóan, valamint a 18. cikknek a reklámra fordítandó óránkénti időtartamról szóló rendelkezései már nem megfelelőek, ezért ösztönzi a reklámra vonatkozó mennyiségi rendelkezések fokozottabb liberalizálását a lineáris szolgáltatók esetében; |
| --- | --- |

1.13

úgy véli, hogy a 11. cikk szabályozása a reklámmal való megszakítások közötti időre vonatkozóan, valamint a 18. cikknek a reklámra fordítandó óránkénti időtartamról szóló rendelkezései már nem megfelelőek, ezért ösztönzi a reklámra vonatkozó mennyiségi rendelkezések fokozottabb liberalizálását a lineáris szolgáltatók esetében;

| 1.14 | úgy látja azonban, hogy e rendelkezések törlése esetén az ifjúság- és fogyasztóvédelem érdekében szükséges a gyermekműsorok és hírműsorok reklámmal való megszakításának tiltását bevezetni; |
| --- | --- |

1.14

úgy látja azonban, hogy e rendelkezések törlése esetén az ifjúság- és fogyasztóvédelem érdekében szükséges a gyermekműsorok és hírműsorok reklámmal való megszakításának tiltását bevezetni;

| 1.15 | azt ajánlja, hogy azt a szabályozást, amely szerint az egyenként sugárzott rövid reklámok kivételt képeznek, úgy változtassák meg, hogy ettől tárgyi okokból el lehessen térni; |
| --- | --- |

1.15

azt ajánlja, hogy azt a szabályozást, amely szerint az egyenként sugárzott rövid reklámok kivételt képeznek, úgy változtassák meg, hogy ettől tárgyi okokból el lehessen térni;

A nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségére vonatkozóan

| 1.16 | támogatja a nemzeti szabályozó hatóságok tervezett függetlenségét, azt a nézetet képviseli azonban, hogy alapvetően a tagállamok és adott esetben a jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók feladata kell, hogy maradjon saját médiafelügyeletük kialakítása, főként akkor, ha a belső pluralitás elve szerint szervezett közszolgálati műsorszolgáltatással rendelkeznek. |
| --- | --- |

1.16

támogatja a nemzeti szabályozó hatóságok tervezett függetlenségét, azt a nézetet képviseli azonban, hogy alapvetően a tagállamok és adott esetben a jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiók feladata kell, hogy maradjon saját médiafelügyeletük kialakítása, főként akkor, ha a belső pluralitás elve szerint szervezett közszolgálati műsorszolgáltatással rendelkeznek.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

1. ajánlás

(2) pont, az 1. cikk (a) bekezdésének módosítása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 2. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Ezen irányelv alkalmazásában:






  a) | »audiovizuális médiaszolgáltatás«: a Szerződés 49. és 50. cikkének értelmében vett olyan szolgáltatás, amelynek elsődleges célja hangos vagy néma mozgóképeknek tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából a közönséghez történő eljuttatása a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett elektronikus hírközlő hálózaton keresztül;” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

2.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)

»audiovizuális médiaszolgáltatás«: a Szerződés 49. és 50. cikkének értelmében vett olyan szolgáltatás, amelynek elsődleges célja hangos vagy néma mozgóképeknek tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából a közönséghez történő eljuttatása a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett elektronikus hírközlő hálózaton keresztül;”

| 2. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Ezen irányelv alkalmazásában:






  a) | »audiovizuális médiaszolgáltatás«: a Szerződés 49. és 50. cikkének értelmében vett olyan szolgáltatás, amelynek elsődleges
  egyik célja hangos vagy néma mozgóképeknek tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából a közönséghez történő eljuttatása a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett elektronikus hírközlő hálózaton keresztül, beleértve a kísérő teletexteket is.
  Nem tartoznak ide a pénzértéket képviselő téttel rendelkező nyereményjátékok a szerencsejátékok – köztük a sorsjátékok és fogadások – esetében.” |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Ezen irányelv alkalmazásában:

a)

»audiovizuális médiaszolgáltatás«: a Szerződés 49. és 50. cikkének értelmében vett olyan szolgáltatás, amelynek elsődleges
  egyik célja hangos vagy néma mozgóképeknek tájékoztatás, szórakoztatás vagy nevelés céljából a közönséghez történő eljuttatása a 2002/21/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 2. cikkének a) pontja értelmében vett elektronikus hírközlő hálózaton keresztül, beleértve a kísérő teletexteket is.
  Nem tartoznak ide a pénzértéket képviselő téttel rendelkező nyereményjátékok a szerencsejátékok – köztük a sorsjátékok és fogadások – esetében.”

Indokolás

Éppen a fokozódó tartalmi egységesüléssel is járó technikai egységesülés miatt nem célszerű kizárólag olyan médiaszolgáltatásokra szorítkozni, amelyek elsődleges célja hangos vagy néma mozgóképek terjesztése. A torzulásmentes versenyre való tekintettel is sokkal indokoltabb minden, mozgóképet is alkalmazó médiaszolgáltatást a 3d–3h. cikkekben meghatározott minimális szabványoknak alávetni. Az is emellett szól, hogy egyre inkább elmosódik a határ a mozgókép – hanggal vagy hang nélküli – nyújtását elsődleges céljukként meghatározó médiaszolgáltatások és a mellékesen – hangos vagy hang nélküli – képekkel is operáló médiaszolgáltatók (mint amilyen az elektronikus sajtó vagy az internetes rádiózás) között. Az sem indokolható, hogy a mozgóképek mellett ugyanolyan mértékben vagy elsősorban hangra vagy szövegre építő médiaszolgáltatások miért nincsenek alávetve az ifjúságvédelemre és az emberi méltóság védelmére vonatkozó minimális szabványoknak, és miért csak a tisztán gazdasági szabályozások – amilyen az elektronikus kereskedelemről szóló irányelv – vonatkoznak rájuk.

Fontos, hogy az irányelv az audiovizuális médiaszolgáltatásokat kísérő teletext-szolgáltatásokra is kiterjedjen. A teletextről már a most érvényben lévő irányelv is rendelkezik. Ezért a kísérő teletextet az 1. cikk (a) bekezdésében külön meg kell említeni.

Közbiztonsági, közrendi, a bűncselekmények megakadályozására irányuló és fogyasztóvédelmi meggondolásokból a szerencsejáték területe nem tekinthető átlagos gazdasági tevékenységnek. Az e-commerce irányelvvel összhangban ezért az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvben is egyértelművé kell tenni, hogy az irányelvnek a határokon átnyúló tevékenységek megkönnyítését célzó szabályozásai nem vonatkoznak mindenfajta szerencsejátékra. Az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv nem tesz ugyan külön említést a szerencsejátékokról, de alkalmazási területének a lineáris audiovizuális médiaszolgáltatásokra való tervezett kiterjesztése folytán nem kizárható, hogy az irányelv a szerencsejáték-szolgáltatásokat is átfogja. Ezért az 1. cikk (a) bekezdését ki kell egészíteni e-commerce irányelv 1. cikk (5) bekezdésének azon szövegrészével, amely az alkalmazási terület kivételeit szabályozza.

2. ajánlás

(2) pont, az 1. cikk (c) bekezdésének módosítása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. cikk (c) bekezdés







  „(c) | »televíziós műsorszolgáltatás«: olyan lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató alakítja ki a műsorrendet és határozza meg, mely műsor mely időpontban kerül közvetítésre;” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

1. cikk (c) bekezdés

„(c)

»televíziós műsorszolgáltatás«: olyan lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató alakítja ki a műsorrendet és határozza meg, mely műsor mely időpontban kerül közvetítésre;”

1. cikk (c) bekezdés

| „(c) | »televíziós műsorszolgáltatás«: olyan lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató alakítja ki a műsorrendet és határozza meg, mely műsor mely időpontban kerül közvetítésre; »lineáris szolgáltatás«
  (azaz televíziós műsorszolgáltatás): olyan audiovizuális médiaszolgáltatás, amelynek lényege a televíziós műsorok kódolatlan vagy kódolt formában történő szolgáltatása meghatározatlan számú lehetséges tévénéző számára, akik felé a képátvitel technikájától függetlenül ugyanazok a képek egyidejűleg kerülnek közvetítésre vagy átadásra.” |
| --- | --- |

„(c)

»televíziós műsorszolgáltatás«: olyan lineáris audiovizuális médiaszolgáltatás, amelyben a médiaszolgáltató alakítja ki a műsorrendet és határozza meg, mely műsor mely időpontban kerül közvetítésre; »lineáris szolgáltatás«
  (azaz televíziós műsorszolgáltatás): olyan audiovizuális médiaszolgáltatás, amelynek lényege a televíziós műsorok kódolatlan vagy kódolt formában történő szolgáltatása meghatározatlan számú lehetséges tévénéző számára, akik felé a képátvitel technikájától függetlenül ugyanazok a képek egyidejűleg kerülnek közvetítésre vagy átadásra.”

Indokolás

A „lineáris szolgáltatás” fogalmának pontosabb meghatározását az Európai Bíróságnak a Médiakábel-ügyben hozott ítélet részeként a „televíziós műsorszolgáltatás” fogalmához fűzött fejtegetései teszik lehetővé. A „lineáris” és „nemlineáris szolgáltatás” kifejezések jobb körülhatárolása érdekében pedig a preambulumbekezdésben szabályozási példaként az Európai Bizottság által az irányelvtervezet indokolásában említett példákat (lásd COM 2005/646, 5. pont, „A javaslat rövid magyarázata”), illetve az Európai Bizottság 2006. februári nem hivatalos dokumentumában említett példákat kellene idézni.

3. ajánlás

(2) pont, az 1. cikk (h) bekezdésének módosítása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 1. cikk (h) bekezdés







  „(h) | »burkolt reklám«: áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás szolgáltatója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorban történő bemutatása, ha ez a bemutatás a műsorszolgáltató szándéka szerint hirdetési célokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Az ilyen jellegű bemutatást szándékosnak kell tekinteni különösen akkor, ha fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében nyújtják;” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

1. cikk (h) bekezdés

„(h)

»burkolt reklám«: áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás szolgáltatója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorban történő bemutatása, ha ez a bemutatás a műsorszolgáltató szándéka szerint hirdetési célokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Az ilyen jellegű bemutatást szándékosnak kell tekinteni különösen akkor, ha fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében nyújtják;”

1. cikk (h) bekezdés

| „(h) | »burkolt reklám«: áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás szolgáltatója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorban történő bemutatása, ha ez a bemutatás az audiovizuális médiaszolgáltató
  műsorszolgáltató szándéka szerint hirdetési célokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Az ilyen jellegű bemutatást szándékosnak kell tekinteni különösen akkor, ha fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében nyújtják, illetve ha egy árut, szolgáltatást, nevet, védjegyet vagy tevékenységet nem megengedett módon kiemelnek. A kiemelés akkor nem megengedett, ha
  nem indokolják műsorszerkesztői követelmények, különösen a valós élet bemutatásának vonatkozásában.” |
| --- | --- |

„(h)

»burkolt reklám«: áruk, szolgáltatások, illetve valamely áru gyártója vagy szolgáltatás szolgáltatója nevének, védjegyének vagy tevékenységének szavakban vagy képekben megfogalmazott, műsorban történő bemutatása, ha ez a bemutatás az audiovizuális médiaszolgáltató
  műsorszolgáltató szándéka szerint hirdetési célokat szolgál, és természetét tekintve félrevezetheti a közönséget. Az ilyen jellegű bemutatást szándékosnak kell tekinteni különösen akkor, ha fizetés vagy hasonló ellenszolgáltatás ellenében nyújtják, illetve ha egy árut, szolgáltatást, nevet, védjegyet vagy tevékenységet nem megengedett módon kiemelnek. A kiemelés akkor nem megengedett, ha
  nem indokolják műsorszerkesztői követelmények, különösen a valós élet bemutatásának vonatkozásában.”

Indokolás

Az alkalmazási terület kibővítése után a burkolt reklám tilalmának nemcsak a műsorszolgáltatóra, hanem mindenfajta audiovizuális médiaszolgáltatóra megfelelő módon ki kell terjednie. Az 1. cikk (h) bekezdésében ezért kell a „műsorszolgáltató” szót az „audiovizuális médiaszolgáltató” kifejezéssel helyettesíteni.

Ennek érdekében pontosítani kell a tiltott burkolt reklám definícióját az 1. cikk (h) bekezdésében, méghozzá a televíziós reklámokról szóló európai bizottsági értelmező közlemény 33. pontja alapján (amely a nem megengedett kiemelés jellemzőiről szól). A 3h. cikk (1) bekezdésének kibővítése pontosan megjelöli azokat a szigorú feltételeket, amelyek mellett megengedhető, hogy egy adott termék audiovizuális produkciók rendelkezésére legyen bocsátva.

4. ajánlás

Új, (4) c) pont beillesztése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| | c) | a 2a. cikk a következő, (4) bekezdéssel egészül ki:
  „Nemlineáris szolgáltatások esetében a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy intézkedéseket hozzanak a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (az e-commerce irányelv) 3. cikk (3)–(5) bekezdése, illetve a 12. cikk (3) bekezdése alapján.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

c)

a 2a. cikk a következő, (4) bekezdéssel egészül ki:

„Nemlineáris szolgáltatások esetében a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy intézkedéseket hozzanak a 2000/31/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (az e-commerce irányelv) 3. cikk (3)–(5) bekezdése, illetve a 12. cikk (3) bekezdése alapján.”

Indokolás

A Régiók Bizottsága támogatja, hogy az irányelv a származási ország elvén alapul. Fontos azonban, hogy a tagállamoknak továbbra is lehetőségük legyen megakadályozni a szélsőjobb tartalmakat. A 2a. cikk (2) bekezdése a) albekezdése alapján a tagállam a lineáris szolgáltatások esetében fel tudna lépni az ilyen jellegű tartalmak ellen, de a nemlineáris szolgáltatások esetében a szabályozás hiányos lenne, mivel az e-commerce irányelven alapuló eddigi beavatkozási lehetőségeket kiszorítaná az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelv. Ezért a tagállamok részére lehetőséget kell teremteni arra, hogy a nemlineáris szolgáltatások esetén az eddigiekhez hasonlóan az e-commerce irányelv alapján kizáró rendelkezéseket hozzanak. Ehhez a 2a. cikkben, egy új (4) bekezdésben határozottabban kell utalni arra, hogy a tagállamok a nemlineáris szolgáltatások esetén intézkedéseket hozhatnak az e-commerce irányelv 3. cikk (3)–(5) és 12. cikk (3) bekezdése alapján.

5. ajánlás

(5) pont, a 3. cikk (3) bekezdés módosítása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3. cikk (3) bekezdés
  „A tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken bátorítják a társszabályozási rendszereket. Ezeket a rendszereket a legfontosabb érdekelteknek széles körben el kell fogadniuk, és gondoskodniuk kell a szabályok tényleges betartatásáról”. | 3. cikk (3) bekezdés

  „
  Ezen irányelv rendelkezéseinek megvalósítása és teljes mértékű végrehajtása érdekében a
  A tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken bátorítják az ön- és társszabályozási rendszereket. Ezeket a rendszereket a legfontosabb
  úgy kell kialakítani, hogy az egyes tagállamokban az érdekelteknek széles körben elfogadják
  el kell fogadniuk, és gondoskodniuk kell
  biztosítva legyen a szabályok tényleges betartatása
  áról.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

3. cikk (3) bekezdés

„A tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken bátorítják a társszabályozási rendszereket. Ezeket a rendszereket a legfontosabb érdekelteknek széles körben el kell fogadniuk, és gondoskodniuk kell a szabályok tényleges betartatásáról”.

3. cikk (3) bekezdés

„
  Ezen irányelv rendelkezéseinek megvalósítása és teljes mértékű végrehajtása érdekében a
  A tagállamok az irányelv hatálya alá tartozó területeken bátorítják az ön- és társszabályozási rendszereket. Ezeket a rendszereket a legfontosabb
  úgy kell kialakítani, hogy az egyes tagállamokban az érdekelteknek széles körben elfogadják
  el kell fogadniuk, és gondoskodniuk kell
  biztosítva legyen a szabályok tényleges betartatása
  áról.”

„

Ezen irányelv rendelkezéseinek megvalósítása és teljes mértékű végrehajtása érdekében a

A

az irányelv hatálya alá tartozó területeken

z ön- és

a rendszereket a legfontosabb

úgy kell kialakítani, hogy az egyes tagállamokban az

nek

elfogadják

el kell fogadniuk

gondoskodniuk kell

biztosítva legyen

a

áról

Indokolás

Fontos, hogy az irányelv önszabályozó és önellenőrző rendszerekkel történő megvalósítása továbbra is lehetséges legyen. Ezért a rendelkező részben – és, segítségképpen a preambulumbekezdésekben is – világossá kell tenni, hogy az irányelv az önszabályozásra is vonatkozik, amennyiben adott, hogy az államé a végső felelősség, és lehetőség van a megfelelő állami beavatkozásra. Egyébiránt tisztázni kellene, hogy a „széles körben elfogadják” kifejezés az egyes tagállamokon belüli széleskörű elfogadottságra, és nem az egész közösségre vonatkozik.

6. ajánlás

(6) pont, a 3b. cikk kiegészítése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „3b. cikk
  1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a más tagállamokban letelepedett műsorszolgáltatók rövid híradás céljából ne akadályoztassanak meg az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez való méltányos, ésszerű és diszkriminációmentes hozzáférésben.
  2.   A rövid híradást a műsorszolgáltató szabadon választhatja ki a közvetítő műsorszolgáltató jeléből, és köteles legalább a forrást megjelölni.” | „3b. cikk
  1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a más tagállamokban letelepedett vagy kisebbségi nyelven műsort sugárzó műsorszolgáltatók rövid híradás céljából ne akadályoztassanak meg az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez való méltányos, ésszerű és diszkriminációmentes hozzáférésben.
  2.   A rövid híradást a műsorszolgáltató vagy szabadon választhatja ki a közvetítő műsorszolgáltató jeléből, és köteles legalább a forrást megjelölni, vagy pedig az adott tagállam jogának megfelelően saját maga is hozzáf
  érést kap az eseményekhez a közvetítés céljából.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

„3b. cikk

1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a más tagállamokban letelepedett műsorszolgáltatók rövid híradás céljából ne akadályoztassanak meg az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez való méltányos, ésszerű és diszkriminációmentes hozzáférésben.

2.   A rövid híradást a műsorszolgáltató szabadon választhatja ki a közvetítő műsorszolgáltató jeléből, és köteles legalább a forrást megjelölni.”

„3b. cikk

1.   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a más tagállamokban letelepedett vagy kisebbségi nyelven műsort sugárzó műsorszolgáltatók rövid híradás céljából ne akadályoztassanak meg az adott tagállam joghatósága alá tartozó műsorszolgáltató által közvetített, nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez való méltányos, ésszerű és diszkriminációmentes hozzáférésben.

2.   A rövid híradást a műsorszolgáltató vagy szabadon választhatja ki a közvetítő műsorszolgáltató jeléből, és köteles legalább a forrást megjelölni, vagy pedig az adott tagállam jogának megfelelően saját maga is hozzáf
  érést kap az eseményekhez a közvetítés céljából.”

Indokolás

A regionális és kulturális sokszínűség szempontjából döntő jelentőségű, hogy a kisebbségi nyelven sugárzó belföldi műsorszolgáltatók is hozzáférhessenek a nagy közérdeklődésre számot tartó eseményekhez. Helyzetük ennyiben hasonlítható a más tagállamban letelepedett műsorszolgáltatókéhoz.

A véleményszabadság szempontjából tűnik elégtelennek kizárólag a sugárzott jelekhez való hozzáférés jogával foglalkozni. Az irányelvnek sokkal inkább a tagállamokra kellene hagynia annak eldöntését, hogy a rövid híradások szolgáltatásának jogát fizikai hozzáféréssel vagy a jelhez való hozzáféréssel biztosítja. A 3b. cikk (2) bekezdését ezért ki kell egészíteni a fizikai hozzáférés jogával az adott tagállam jogszabályai szerint.

7. ajánlás

(6) pont, a 3e. cikk kiegészítése

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| 3e. cikk
  „A tagállamok alkalmas eszközökkel biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó szolgáltatók által nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások és audiovizuális kereskedelmi kommunikáció nem tartalmaz nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló gyűlöletkeltést.” | 3e. cikk
  „A tagállamok alkalmas eszközökkel biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó szolgáltatók által nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások és audiovizuális kereskedelmi kommunikáció nem tartalmaz nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló gyűlöletkeltést, és egyéb módon sem sérti az emberi méltóságot.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

3e. cikk

„A tagállamok alkalmas eszközökkel biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó szolgáltatók által nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások és audiovizuális kereskedelmi kommunikáció nem tartalmaz nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló gyűlöletkeltést.”

3e. cikk

„A tagállamok alkalmas eszközökkel biztosítják, hogy a joghatóságuk alá tartozó szolgáltatók által nyújtott audiovizuális médiaszolgáltatások és audiovizuális kereskedelmi kommunikáció nem tartalmaz nemen, faji vagy etnikai származáson, valláson vagy meggyőződésen, fogyatékosságon, koron vagy szexuális irányultságon alapuló gyűlöletkeltést, és egyéb módon sem sérti az emberi méltóságot.”

, és egyéb módon sem sérti az emberi méltóságot

Indokolás

Az egységes védelmi szabvány érdekében az EK-Szerződés 13. cikkében foglalt elsődleges jogi előírásokkal való összhangra kell törekedni. Emellett mindenképpen meg kell említeni az emberi méltóság mindennél fontosabb védelmét, amint az Európai Unió Alapjogi chartájának 1. cikkében is szerepel.

8. ajánlás

(6) pont, a 3h. cikk módosítása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| „3h. cikk
  1.   »A szponzorált vagy termékmegjelenítést tartalmazó audiovizuális médiaszolgáltatásnak a következő követelményeknek kell megfelelnie:
  (...)






  c) | a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a szponzorálási megállapodás létéről és/vagy a termékmegjelenítés tényéről. A szponzorált műsort a szponzor neve, logója és/vagy egyéb, a szponzorra utaló jelzés, például egy vagy több termékére vagy szolgáltatására való utalás vagy ezek megkülönböztető jele feltüntetésével, műsortól függően alkalmas módon a műsor elején, folyamán és/vagy végén egyértelműen meg kell jelölni. A termékmegjelenítést tartalmazó műsort a nézői tévedések elkerülése végett a műsor elején alkalmas módon meg kell jelölni. |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

„3h. cikk

1.   »A szponzorált vagy termékmegjelenítést tartalmazó audiovizuális médiaszolgáltatásnak a következő követelményeknek kell megfelelnie:

(...)

c)

a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a szponzorálási megállapodás létéről és/vagy a termékmegjelenítés tényéről. A szponzorált műsort a szponzor neve, logója és/vagy egyéb, a szponzorra utaló jelzés, például egy vagy több termékére vagy szolgáltatására való utalás vagy ezek megkülönböztető jele feltüntetésével, műsortól függően alkalmas módon a műsor elején, folyamán és/vagy végén egyértelműen meg kell jelölni. A termékmegjelenítést tartalmazó műsort a nézői tévedések elkerülése végett a műsor elején alkalmas módon meg kell jelölni.

(...)

4.   A hírműsorok és az aktuális témákkal foglalkozó műsorok nem szponzorálhatók és nem tartalmazhatnak termékmegjelenítést. A gyermekeknek szánt audiovizuális médiaszolgáltatások és a dokumentumműsorok nem tartalmazhatnak termékmegjelenítést.«”

„3h. cikk

1.   »A szponzorált vagy termékmegjelenítést tartalmazó audiovizuális médiaszolgáltatásnak a következő követelményeknek kell megfelelnie:

(...)

| c) | a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a szponzorálási megállapodás létéről és/vagy a termékmegjelenítés tényéről. A szponzorált műsort a szponzor neve, logója és/vagy egyéb, a szponzorra utaló jelzés, például egy vagy több termékére vagy szolgáltatására való utalás vagy ezek megkülönböztető jele feltüntetésével, műsortól függően alkalmas módon a műsor elején, folyamán és/vagy végén egyértelműen meg kell jelölni. A termékmegjelenítést tartalmazó műsort a nézők félrevezetésének elkerülése végett a műsor elején és végén egyértelműen
  alkalmas módon meg kell jelölni. |
| --- | --- |

c)

a nézőket egyértelműen tájékoztatni kell a szponzorálási megállapodás létéről és/vagy a termékmegjelenítés tényéről. A szponzorált műsort a szponzor neve, logója és/vagy egyéb, a szponzorra utaló jelzés, például egy vagy több termékére vagy szolgáltatására való utalás vagy ezek megkülönböztető jele feltüntetésével, műsortól függően alkalmas módon a műsor elején, folyamán és/vagy végén egyértelműen meg kell jelölni. A termékmegjelenítést tartalmazó műsort a nézők félrevezetésének elkerülése végett a műsor elején és végén egyértelműen
  alkalmas módon meg kell jelölni.

(...)

4   A hírműsorok és az aktuális témákkal foglalkozó műsorok nem szponzorálhatók és nem tartalmazhatnak termékmegjelenítést. A gyermekeknek szánt audiovizuális médiaszolgáltatások és a dokumentumműsorok nem tartalmazhatnak termékmegjelenítést.
  Termékmegjelenítés csak mozi- és tévéfilmekben lehetséges.«”

Indokolás

Az irányelvtervezet az eddigi jogi helyzettel ellentétben először teszi lehetővé a termékmegjelenítés alkalmazását az audiovizuális kereskedelmi kommunikációs formákban. A reklám és a műsor közötti, eredetileg szigorú különbségtétel lazítása túl messzire megy. A műsorok autonómiáját és a szerkesztői függetlenséget fenyegető veszélyek nem kapnak elég figyelmet. Bár az irányelvjavaslat bizonyos műsorokra nézve kizárja a termékmegjelenítés lehetőségét, de ez csak hírműsorokra, aktuális eseményekről szóló híradásokra, valamint gyermek- és dokumentumfilmekre vonatkozik. Eszerint tehát megengedett a termékmegjelenítés pl. a fogyasztóvédelemről szóló vagy éppen utazásokról, termékekről tájékoztató adásokban. Az ebből adódó veszélyeket még a javaslat 3h. cikke (1) bekezdése (a) albekezdésében foglalt előírás sem tudja kiküszöbölni. Az eddigi gyakorlat azt mutatta, hogy azok, akik egy műsorban termékmegjelenítést végeznek, az adott műsor szerkezetére is befolyást gyakorolnak. Másrészt viszont tagadhatatlan az is, hogy a hagyományos reklám már elérkezett saját határaihoz, és a termékmegjelenítés hosszú ideje nagy mennyiségben jelen van bizonyos műsorformákban, mint például a játékfilmekben. Ezért a termékmegjelenítésnek a mozi- és tévéfilmekre korlátozott formája helyeselhető. Az ilyen – pl. az USA-ban gyártott – filmekben már jelenleg is rendszeresen alkalmaznak termékmegjelenítést.

A termékmegjelenítés részleges engedélyezéséért cserébe a bizottsági javaslat – termékmegjelenítést tartalmazó programok azonosítását szabályozó – 3. cikke (1) bekezdésének (c) albekezdését meg kellene szigorítani a szóban forgó programok állandó azonosítása által, hogy a programnak csak egy részét megtekintő nézőket is tájékoztatni lehessen az abban alkalmazott reklámozási technikákról. Ezekkel a feltételekkel a szórakoztató sorozatokban is lehetővé válna a termékmegjelenítés engedélyezése, feltéve, hogy az adott program nem gyermekeknek szól.

9. ajánlás

(10) pont, a 11. cikk módosítása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (10) | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „11. cikk
  2.   A televízió céljára készült filmek (a sorozatok, a könnyű szórakoztató műsorok és a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások, a gyermekműsorok és a hírműsorok közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 35 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg.


  A vallási szertartások nem szakíthatók meg reklámmal vagy távértékesítéssel.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

(10)

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

2.   A televízió céljára készült filmek (a sorozatok, a könnyű szórakoztató műsorok és a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások, a gyermekműsorok és a hírműsorok közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 35 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg.

A televízió céljára készült filmek (a sorozatok, a könnyű szórakoztató műsorok és a dokumentumműsorok kivételével), a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások, a gyermekműsorok és a hírműsorok közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 35 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg.

A vallási szertartások nem szakíthatók meg reklámmal vagy távértékesítéssel.”

A vallási szertartások nem szakíthatók meg reklámmal vagy távértékesítéssel.

| (10) | A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „11. cikk
  2.   A televízió céljára készült filmek (a sorozatok, a könnyű szórakoztató műsorok és a dokumentumműsorok kivételével) és a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 30 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg.


  A vallási és gyermekműsorok, valamint a hírműsorok nem szakíthatók meg reklámmal vagy távértékesítéssel.” |
| --- | --- |

(10)

A 11. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„11. cikk

2.   A televízió céljára készült filmek (a sorozatok, a könnyű szórakoztató műsorok és a dokumentumműsorok kivételével) és a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 30 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg.

A televízió céljára készült filmek (a sorozatok, a könnyű szórakoztató műsorok és a dokumentumműsorok kivételével) és a filmszínházban történő bemutatásra szánt filmalkotások közvetítése reklámmal és/vagy távértékesítéssel minden egyes 30 perc hosszúságú időszakban legfeljebb egyszer szakítható meg.

A vallási és gyermekműsorok, valamint a hírműsorok nem szakíthatók meg reklámmal vagy távértékesítéssel.”

A vallási és gyermekműsorok, valamint a hírműsorok nem szakíthatók meg reklámmal vagy távértékesítéssel.

Indokolás

A korlátozás javasolt enyhítése következtében a médiaszolgáltatók nagyobb rugalmasságot kapnak műsoraik kialakításában. Ugyanakkor biztosítani kell, hogy a vallási, gyermek- és hírműsorok ne legyenek reklámmal megszakíthatók. A gyermekműsorokra vonatkozóan ifjúságvédelmi szempontok miatt szükséges a tilalom, a gyermekek ugyanis még nem képesek megfelelően megkülönböztetni a reklámot a műsortól és helyesen értékelni a reklámok üzenetét. A hírműsorok esetében a szabad véleményalkotással kapcsolatos különleges funkciójuk miatt kell megtiltani a reklámokkal való megszakítást.

10. ajánlás

(20) pont a 23b. cikk módosítása

| Az Európai Bizottság által javasolt szöveg | Az RB módosítása |
| --- | --- |
| (20) | Az irányelv a következő 23b. cikkel egészül ki:
  „23b. cikk
  1.   A tagállamok szavatolják a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségét, és biztosítják, hogy ezek a hatóságok hatáskörüket részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolják.
  2.   A nemzeti szabályozó hatóságok egymás és a Bizottság rendelkezésére bocsátják mindazokat az információkat, amelyek ezen irányelv előírásainak alkalmazásához szükségesek.” |

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az Európai Bizottság által javasolt szöveg

Az RB módosítása

Az RB módosítása

(20)

Az irányelv a következő 23b. cikkel egészül ki:

„23b. cikk

1.   A tagállamok szavatolják a nemzeti szabályozó hatóságok függetlenségét, és biztosítják, hogy ezek a hatóságok hatáskörüket részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolják.

2.   A nemzeti szabályozó hatóságok egymás és a Bizottság rendelkezésére bocsátják mindazokat az információkat, amelyek ezen irányelv előírásainak alkalmazásához szükségesek.”

| (20) | Az irányelv a következő 23b. cikkel egészül ki:
  „23b. cikk
  1.   A közszolgálati médiaszolgáltatókra vonatkozó szabályozásaik sérelme nélkül a tagállamok szavatolják a nemzeti és – amennyiben léteznek – regionális szabályozó hatóságok függetlenségét, és biztosítják
  biztosítva, hogy ezek a hatóságok hatáskörüket részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolják.
  2.   A nemzeti szabályozó hatóságok egymás és a Bizottság rendelkezésére bocsátják mindazokat az információkat, amelyek ezen irányelv előírásainak alkalmazásához szükségesek.” |
| --- | --- |

(20)

Az irányelv a következő 23b. cikkel egészül ki:

„23b. cikk

1.   A közszolgálati médiaszolgáltatókra vonatkozó szabályozásaik sérelme nélkül a tagállamok szavatolják a nemzeti és – amennyiben léteznek – regionális szabályozó hatóságok függetlenségét, és biztosítják
  biztosítva, hogy ezek a hatóságok hatáskörüket részrehajlás nélkül és átlátható módon gyakorolják.

és – amennyiben léteznek – regionális

és biztosítják

biztosítva

2.   A nemzeti szabályozó hatóságok egymás és a Bizottság rendelkezésére bocsátják mindazokat az információkat, amelyek ezen irányelv előírásainak alkalmazásához szükségesek.”

Indokolás

A nemzeti szabályozó hatóságok függetlensége alapvető fontosságú és üdvözlendő ugyan, a tagállamok és adott esetben a törvényhozási joggal bíró régiók feladatköre kell, hogy maradjon azonban saját médiafelügyeletük kialakítása. A 23b. cikknek ezenkívül nem szabad hátrányosan befolyásolnia a közszolgálati rádiók helyzetét azzal, hogy kötelezővé válik az összes rádiós médiaszolgáltató külső ellenőrzése. Ez elsősorban a különböző olyan tagállamokra és régiókra érvényes, amelyek alkotmányuknak megfelelően a közszolgálati rádióműsor-szolgáltatást a belső pluralitás elve szerint szervezik, vagyis belső ellenőrzést alkalmaznak, és így az állam jogi felügyelete csak korlátozott mértékű.

A pártatlanság és az átláthatóság garanciáit ki kell terjeszteni az esetleges regionális szabályozó hatóságokra is, amelyek a kommunikáció területén jogalkotási hatáskörrel rendelkező régiókban vagy olyan államokban működnek, illetve hozhatók létre, ahol szövetségi vagy autonóm közösségi formák vannak jelen. A módosító indítvány nem változtatja meg a nemzeti hatóságok hatáskörét; célja csupán az, hogy a pártatlansági és átláthatósági garanciákat helyi szinten is kiterjessze, mégpedig a szubszidiaritási elvnek a Maastrichti Szerződés által rögzített formájában való tiszteletben tartásával.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 11-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  COM(2003) 784 final

1

(2)  HL C 318., 2004.12.22., 30. o.

2

(3)  COM(2002) 778 final

3

(4)  HL C 256., 2003.10.24., 85. o.

4

---

| 6.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/16 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/16

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: Bővítési csomag 2005 – 2005/ELAR/001 és „A Bizottság közleménye – A nyugat-balkáni országok az Európába vezető úton: a stabilitás megszilárdítása és a jólét megteremtése”

(2007/C 51/03)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel„A nyugat-balkáni országok az Európába vezető úton: a stabilitás megszilárdítása és a jólét megteremtése” című európai bizottsági közleményre (COM(2006) 27 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2006. január 27-i határozatára, amely szerint az EK-Szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel elnökének 2006. február 28-i határozatára, amely szerint a „Külkapcsolatok és decentralizált együttműködés” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel a 2005. évi „Bővítési csomagra” (2005/ELAR/001),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Javaslat a Horvátországgal létrehozott európai partnerségben szereplő elvekről, prioritásokról és feltételekről szóló tanácsi határozatra”, amelyben azokra az államokra összpontosít, amelyek részt vesznek a stabilizációs és társulási folyamatban (SAP): Albánia, Bosznia és Hercegovina, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, valamint Szerbia és Montenegró, beleértve Koszovót – Horvátország kivételével (CdR 499/2004 fin),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatainak szerepe a Nyugat-Balkán demokratikus konszolidációs folyamatában” (CdR 101/2003 fin), (1)

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye az Európai Parlament, a Tanács, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága számára – »Párbeszéd az Európai Unió és a tagjelölt országok civil társadalmai között«” (CdR 50/2006 rev. 1),

tekintettel az EU-tagállamok, a csatlakozó országok, a tagjelölt országok és a nyugat-balkáni potenciális tagjelölt országok külügyminisztereinek 2006. március 11-i salzburgi találkozóján elfogadott EU/Nyugat-Balkán közös sajtóközleményre, amely nyomatékosítja a nyugat-balkáni államok európai jövőképét, és a 2003-as theszaloníki EU-csúcstalálkozó eredményeivel összhangban megerősíti az EU-tagságot mint végső célt,

tekintettel az Európai Bizottság és 40 partnerország, illetve -szervezet által 1999. június 10-én alapított „Délkelet-európai Stabilitási Paktumra”, amely a konfliktusok elkerülését és a Balkán újjáépítését szolgálja,

tekintettel az Európai Parlament 2006. március 16-i állásfoglalására (2), amely az Európai Bizottság bővítésről szóló stratégiai dokumentumához készült,

tekintettel„Az Európai Unió helyi és regionális önkormányzatainak szerepe a demokrácia megerősítésében a Nyugat-Balkánon” elnevezésű konferencia zárónyilatkozatára (Pristina, 2005. június 22., CdR 145/2005),

tekintettel a CONST szakbizottság „A helyi és regionális önkormányzatok hozzájárulása a kisebbségek védelméhez és a megkülönböztetés elleni politikákhoz” elnevezésű konferenciájának következtetéseire (Bécs, 2006. március 17.),

tekintettel a Kisvállalkozások Európai Chartájára és a Kis- és Középvállalkozások Európai Chartájának moldovai és nyugat-balkáni megvalósításáról szóló jelentésre (SEC 2006 (283)),

tekintettel a „Külkapcsolatok és decentralizált együttműködés” szakbizottság 2006. június 22-én elfogadott véleménytervezetére (CdR 115/2006 rev. 1., előadó: Franz Schausberger (AT/EPP)),

mivel az RB egy másik véleményében kizárólag Horvátországgal foglalkozik, ezen véleményében mindenekelőtt a Nyugat-Balkán többi országára, azaz Albániára, Bosznia és Hercegovinára, Montenegróra, Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaságra, valamint – Koszovót is beleértve – Szerbiára összpontosít,

2006. október 11–12-én tartott 66. plenáris ülésén (az október 11-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

1.1   Általános megjegyzések

A Régiók Bizottsága

| 1.1.1 | a nyugat-balkáni államok további fejlődését közös európai békeprojektnek tartja, amely teljes egészében megfelel a közösségek megalapításakor megfogalmazott alapgondolatnak, és hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni államoknak saját felelősségi körükön belül és az Európai Unió támogatásával az európai család szerves részeként tartósan a béke, szabadság, biztonság és jólét területévé kell válniuk; |
| --- | --- |

1.1.1

a nyugat-balkáni államok további fejlődését közös európai békeprojektnek tartja, amely teljes egészében megfelel a közösségek megalapításakor megfogalmazott alapgondolatnak, és hangsúlyozza, hogy a nyugat-balkáni államoknak saját felelősségi körükön belül és az Európai Unió támogatásával az európai család szerves részeként tartósan a béke, szabadság, biztonság és jólét területévé kell válniuk;

| 1.1.2 | a múlt feldolgozását a nyugat-balkáni államok, népek és etnikai csoportok közötti megbékélés feltételének tartja; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az érintett államok kötelesek teljes mértékben együttműködni a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Törvényszékkel (ICTY); |
| --- | --- |

1.1.2

a múlt feldolgozását a nyugat-balkáni államok, népek és etnikai csoportok közötti megbékélés feltételének tartja; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az érintett államok kötelesek teljes mértékben együttműködni a volt Jugoszláviával foglalkozó Nemzetközi Törvényszékkel (ICTY);

| 1.1.3 | megerősíti, hogy az Európai Uniós tagság nemcsak a belső piacot vagy a személyek szabad mozgását jelenti, hanem ugyanilyen mértékben az Európai Unió népei és államai által tiszteletben tartott értékeknek elfogadását, mint például az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogok védelmét, beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait; |
| --- | --- |

1.1.3

megerősíti, hogy az Európai Uniós tagság nemcsak a belső piacot vagy a személyek szabad mozgását jelenti, hanem ugyanilyen mértékben az Európai Unió népei és államai által tiszteletben tartott értékeknek elfogadását, mint például az emberi méltóságot, a szabadságot, a demokráciát, az egyenlőséget, a jogállamiságot és az emberi jogok védelmét, beleértve a kisebbségekhez tartozók jogait;

| 1.1.4 | örömmel fogadja a politikai és gazdasági reformok terén tett lépéseket, melyek a 2003-ban Theszaloníkiben megfogalmazott és 2006. március 11-én Salzburgban megerősített, a nyugat-balkáni államok számára felajánlott európai jövőképben gyökereznek, és rámutat arra, hogy a nemzetközi közösségnek és Európának nagy a felelőssége ezekkel az országokkal szemben; |
| --- | --- |

1.1.4

örömmel fogadja a politikai és gazdasági reformok terén tett lépéseket, melyek a 2003-ban Theszaloníkiben megfogalmazott és 2006. március 11-én Salzburgban megerősített, a nyugat-balkáni államok számára felajánlott európai jövőképben gyökereznek, és rámutat arra, hogy a nemzetközi közösségnek és Európának nagy a felelőssége ezekkel az országokkal szemben;

| 1.1.5 | örömmel fogadja, hogy a nyugat-balkáni államok ügyével az összes minisztertanács és az Általános Ügyek Tanácsa is foglalkozott, és hogy az eredményeket 2006 júniusában összegzik; |
| --- | --- |

1.1.5

örömmel fogadja, hogy a nyugat-balkáni államok ügyével az összes minisztertanács és az Általános Ügyek Tanácsa is foglalkozott, és hogy az eredményeket 2006 júniusában összegzik;

| 1.1.6 | üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodásról (SAA) szóló tárgyalások felvételét Boszniával és Hercegovinával; |
| --- | --- |

1.1.6

üdvözli a stabilizációs és társulási megállapodásról (SAA) szóló tárgyalások felvételét Boszniával és Hercegovinával;

| 1.1.7 | annak a reményének ad hangot, hogy a stabilizációs és társulási megállapodásról (SAA) szóló tárgyalásokat Szerbiával azonnal folytatják, amint ahhoz a szerb tárgyalófelek ismét megteremtik a szükséges feltételeket; |
| --- | --- |

1.1.7

annak a reményének ad hangot, hogy a stabilizációs és társulási megállapodásról (SAA) szóló tárgyalásokat Szerbiával azonnal folytatják, amint ahhoz a szerb tárgyalófelek ismét megteremtik a szükséges feltételeket;

| 1.1.8 | üdvözli a Montenegróval folytatott, stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalások 2006. szeptember 26-i megkezdését; |
| --- | --- |

1.1.8

üdvözli a Montenegróval folytatott, stabilizációs és társulási megállapodásról szóló tárgyalások 2006. szeptember 26-i megkezdését;

| 1.1.9 | emlékeztet arra, hogy a nyugat-balkáni államok politikai és adminisztratív szerkezete és hagyományai rendkívül eltérőek – részben regionális és helyi szinten is –, és fejlődési szintjük igen különböző; e tényezőkre az átalakítási, stabilizációs és demokratizálási folyamat során kellő mértékben figyelmet kell fordítani; |
| --- | --- |

1.1.9

emlékeztet arra, hogy a nyugat-balkáni államok politikai és adminisztratív szerkezete és hagyományai rendkívül eltérőek – részben regionális és helyi szinten is –, és fejlődési szintjük igen különböző; e tényezőkre az átalakítási, stabilizációs és demokratizálási folyamat során kellő mértékben figyelmet kell fordítani;

| 1.1.10 | elismeri Horvátországnak mint a Délkelet-európai Együttműködési Folyamat (SEECP) elnöklő országának munkaprogramját a 2006 májusától 2007 májusáig terjedő időszakra, amely munkaprogram sikere végeredményben a délkelet-európai országok építő együttműködésétől függ, és fontos lépésnek tekinthető az erre a térségre vonatkozó európai jövőkép megvalósítása felé; |
| --- | --- |

1.1.10

elismeri Horvátországnak mint a Délkelet-európai Együttműködési Folyamat (SEECP) elnöklő országának munkaprogramját a 2006 májusától 2007 májusáig terjedő időszakra, amely munkaprogram sikere végeredményben a délkelet-európai országok építő együttműködésétől függ, és fontos lépésnek tekinthető az erre a térségre vonatkozó európai jövőkép megvalósítása felé;

1.2   A bővítés kilátásainak alapjai

| 1.2.1 | támogatja a nyugat-balkáni államokra vonatkozó, már megfogalmazott európai jövőképet (végső cél: az EU-tagság), ezért a bővítés kilátásainak alapjairól szóló jelenlegi vita nem vonatkozik a nyugat-balkáni államokra. A bővítés ütemezésének tekintettel kell lennie az EU új tagállamokat befogadó képességére; |
| --- | --- |

1.2.1

támogatja a nyugat-balkáni államokra vonatkozó, már megfogalmazott európai jövőképet (végső cél: az EU-tagság), ezért a bővítés kilátásainak alapjairól szóló jelenlegi vita nem vonatkozik a nyugat-balkáni államokra. A bővítés ütemezésének tekintettel kell lennie az EU új tagállamokat befogadó képességére;

| 1.2.2 | elismeri mindazt a jelentőséget, gazdagságot és értéket, amit a Nyugat-Balkán – azaz az egyes államok és népek – az Európai Uniónak nyújt; |
| --- | --- |

1.2.2

elismeri mindazt a jelentőséget, gazdagságot és értéket, amit a Nyugat-Balkán – azaz az egyes államok és népek – az Európai Uniónak nyújt;

| 1.2.3 | megerősíti azt a nézetét, miszerint az alapvető célokról, valamint az Európai Unió határairól szóló vitát a szomszédos országokkal való együttműködés lehetséges formáinak (például a szomszédsági politika vagy a kedvezményezett partnerségek) egyidejű mérlegelésével kell folytatni. Ez azt jelenti, hogy az olyan országok, amelyek számára jelenleg nincs kilátásba helyezve a csatlakozás, javaslatot kapnak egy világosan körvonalazott európai gazdasági, politikai és stratégiai kapcsolatra. Ez a „bátorító stratégia” fokozatosan beépíti őket Európa politikai és gazdasági szerkezetébe; |
| --- | --- |

1.2.3

megerősíti azt a nézetét, miszerint az alapvető célokról, valamint az Európai Unió határairól szóló vitát a szomszédos országokkal való együttműködés lehetséges formáinak (például a szomszédsági politika vagy a kedvezményezett partnerségek) egyidejű mérlegelésével kell folytatni. Ez azt jelenti, hogy az olyan országok, amelyek számára jelenleg nincs kilátásba helyezve a csatlakozás, javaslatot kapnak egy világosan körvonalazott európai gazdasági, politikai és stratégiai kapcsolatra. Ez a „bátorító stratégia” fokozatosan beépíti őket Európa politikai és gazdasági szerkezetébe;

| 1.2.4 | támogatja az Európai Parlamentnek az Európai Bizottsághoz intézett kérését, hogy 2006. december 31-re az Európai Bizottság terjesszen elő jelentést az Európai Unió befogadóképességéről, beleértve jellegét és földrajzi határait is, és kinyilvánítja készségét arra, hogy hozzájáruljon az Európai Parlament tervezte saját kezdeményezésű jelentéshez ebben a tárgykörben; |
| --- | --- |

1.2.4

támogatja az Európai Parlamentnek az Európai Bizottsághoz intézett kérését, hogy 2006. december 31-re az Európai Bizottság terjesszen elő jelentést az Európai Unió befogadóképességéről, beleértve jellegét és földrajzi határait is, és kinyilvánítja készségét arra, hogy hozzájáruljon az Európai Parlament tervezte saját kezdeményezésű jelentéshez ebben a tárgykörben;

| 1.2.5 | kiemeli a bővítési folyamat nyilvános támogatottságának jelentőségét a csatlakozó államban és az EU-ban egyaránt, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ez nem lehet a csatlakozás további feltétele. |
| --- | --- |

1.2.5

kiemeli a bővítési folyamat nyilvános támogatottságának jelentőségét a csatlakozó államban és az EU-ban egyaránt, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ez nem lehet a csatlakozás további feltétele.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

A Régiók Bizottsága

2.1   Stabil helyi és regionális demokrácia; pluralista társadalom

| 2.1.1 | hangsúlyozza, hogy a tartós stabilitás kulcsát helyi és regionális szinten a demokratikusan legitimált és a szükséges pénzügyi forrásokkal ellátott politikai intézmények és a teljesítőképes közigazgatás megteremtése jelenti; ezek biztosítják a szubszidiaritás, polgárközeliség és partnerség alapelveinek alkalmazását, valamint az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat a polgárok életében; |
| --- | --- |

2.1.1

hangsúlyozza, hogy a tartós stabilitás kulcsát helyi és regionális szinten a demokratikusan legitimált és a szükséges pénzügyi forrásokkal ellátott politikai intézmények és a teljesítőképes közigazgatás megteremtése jelenti; ezek biztosítják a szubszidiaritás, polgárközeliség és partnerség alapelveinek alkalmazását, valamint az emberi jogokat és az alapvető szabadságjogokat a polgárok életében;

| 2.1.2 | hangsúlyozza, hogy a stabilizációs és társulási megállapodások a jövőbeli EU-tagságra való felkészülés során hosszú távon csak a helyi és regionális önkormányzatok jelentős részvételével lehet sikeres; |
| --- | --- |

2.1.2

hangsúlyozza, hogy a stabilizációs és társulási megállapodások a jövőbeli EU-tagságra való felkészülés során hosszú távon csak a helyi és regionális önkormányzatok jelentős részvételével lehet sikeres;

| 2.1.3 | javasolja ezen nyugat-balkáni államoknak, hogy írják alá, illetve ratifikálják (3) a Határokon Átnyúló Együttműködésről Szóló Európai Keretegyezményt, a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját és a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját, és biztosítsák azok megfelelő alkalmazását; utóbbi a Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezményre is vonatkozik; |
| --- | --- |

2.1.3

javasolja ezen nyugat-balkáni államoknak, hogy írják alá, illetve ratifikálják (3) a Határokon Átnyúló Együttműködésről Szóló Európai Keretegyezményt, a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját és a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját, és biztosítsák azok megfelelő alkalmazását; utóbbi a Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezményre is vonatkozik;

| 2.1.4 | sürgeti a nyugat-balkáni országokat, hogy teljesítsék a helyi és regionális szintű hatékony és demokratikus kormányzásról szóló délkelet-európai regionális miniszteri konferencián vállalt kötelezettségeiket (Zágráb, 2004. október 24–25.), és készüljenek fel az iméntit nyomon követő konferenciára 2006. november 8–9-én Skopjéban (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság), a Délkelet-európai Stabilitási Paktum és az Európa Tanács védnöksége alatt; |
| --- | --- |

2.1.4

sürgeti a nyugat-balkáni országokat, hogy teljesítsék a helyi és regionális szintű hatékony és demokratikus kormányzásról szóló délkelet-európai regionális miniszteri konferencián vállalt kötelezettségeiket (Zágráb, 2004. október 24–25.), és készüljenek fel az iméntit nyomon követő konferenciára 2006. november 8–9-én Skopjéban (Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság), a Délkelet-európai Stabilitási Paktum és az Európa Tanács védnöksége alatt;

| 2.1.5 | felkéri a nyugat-balkáni államokat, hogy a szubszidiaritás jegyében erősítsék meg az állami szint alatti kormányzást, ehhez teremtsék meg a szükséges jogi kereteket és bocsássák a régiók és az önkormányzatok rendelkezésére azokat az eszközöket, amelyek (kibővített) hatáskörük gyakorlásához szükségesek; |
| --- | --- |

2.1.5

felkéri a nyugat-balkáni államokat, hogy a szubszidiaritás jegyében erősítsék meg az állami szint alatti kormányzást, ehhez teremtsék meg a szükséges jogi kereteket és bocsássák a régiók és az önkormányzatok rendelkezésére azokat az eszközöket, amelyek (kibővített) hatáskörük gyakorlásához szükségesek;

| 2.1.6 | kéri a nyugat-balkáni államok kormányát, illetve a regionális és helyi önkormányzatok szövetségeit, hogy működjenek együtt, és dolgozzák ki a regionális és helyi önkormányzatok hatékony szerepvállalásához szükséges „kapacitásfejlesztő” intézkedéseket és programokat; üdvözli az Európa Tanács kezdeményezését a helyi közigazgatási reformmal foglalkozó szakértői központ létrehozására (Centre of Expertise for Local Government Reform), és kéri, hogy az Európai Bizottság mérlegelje partnerségek kialakításának lehetőségét a központtal annak érdekében, hogy hatékonyan végrehajthassa támogató programjait; |
| --- | --- |

2.1.6

kéri a nyugat-balkáni államok kormányát, illetve a regionális és helyi önkormányzatok szövetségeit, hogy működjenek együtt, és dolgozzák ki a regionális és helyi önkormányzatok hatékony szerepvállalásához szükséges „kapacitásfejlesztő” intézkedéseket és programokat; üdvözli az Európa Tanács kezdeményezését a helyi közigazgatási reformmal foglalkozó szakértői központ létrehozására (Centre of Expertise for Local Government Reform), és kéri, hogy az Európai Bizottság mérlegelje partnerségek kialakításának lehetőségét a központtal annak érdekében, hogy hatékonyan végrehajthassa támogató programjait;

| 2.1.7 | ösztönzi a lakosság összes (nép)csoportja, különösen a kisebbségek (non majority population groups) részvételének ösztönzését és lehetővé tételét a közéletben, a politikai testületekben, a közigazgatási struktúrákban és az állami vállalatokban, valamint a közösségek egymás közötti párbeszédének és együttműködésének erősítését, különösen a vegyes lakossággal rendelkező területeken, és ennek érdekében szorgalmazza középtávú stratégiai tervek kidolgozását és végrehajtását; |
| --- | --- |

2.1.7

ösztönzi a lakosság összes (nép)csoportja, különösen a kisebbségek (non majority population groups) részvételének ösztönzését és lehetővé tételét a közéletben, a politikai testületekben, a közigazgatási struktúrákban és az állami vállalatokban, valamint a közösségek egymás közötti párbeszédének és együttműködésének erősítését, különösen a vegyes lakossággal rendelkező területeken, és ennek érdekében szorgalmazza középtávú stratégiai tervek kidolgozását és végrehajtását;

| 2.1.8 | ajánlja, hogy használják fel a tagállamok régióinak az emberi jogok figyelembevételével és a kisebbségi jogok védelmével kapcsolatos politikái során szerzett tapasztalatait; hosszú távon csak a kis területen hatásos és a lakosság által elfogadott és támogatott jogalap és politika működőképes; |
| --- | --- |

2.1.8

ajánlja, hogy használják fel a tagállamok régióinak az emberi jogok figyelembevételével és a kisebbségi jogok védelmével kapcsolatos politikái során szerzett tapasztalatait; hosszú távon csak a kis területen hatásos és a lakosság által elfogadott és támogatott jogalap és politika működőképes;

| 2.1.9 | az EU-csatlakozási folyamatban komoly ösztönzőt lát a különféle népcsoportok együtt-, illetve egymás mellett élésének elfogadásához; utal rá, hogy a népcsoportokkal kapcsolatos kérdések megoldása az összetett jogi helyzet, valamint az eltérő települési szerkezetek miatt minden esetben egyedi megközelítést igényel; |
| --- | --- |

2.1.9

az EU-csatlakozási folyamatban komoly ösztönzőt lát a különféle népcsoportok együtt-, illetve egymás mellett élésének elfogadásához; utal rá, hogy a népcsoportokkal kapcsolatos kérdések megoldása az összetett jogi helyzet, valamint az eltérő települési szerkezetek miatt minden esetben egyedi megközelítést igényel;

| 2.1.10 | az Európai Unió által alkalmazott eszközök fenntartható hasznosításához elengedhetetlennek tartja, hogy a nyugat-balkáni államokban levő régiók, helyi önkormányzatok és csúcsszervezeteik részt vegyenek az összes közösségi program kialakításában és megvalósításában, valamint – adminisztrációs kapacitásuk mértékében – a felelősség rájuk történő részbeni átruházását; emlékeztet arra, hogy az Unió a politikai és gazdasági reformok támogatásához 2000–2006 között mintegy 5,4 milliárd eurót bocsátott már rendelkezésre; hangsúlyozza az elsősorban az előcsatlakozási segély eszközeivel a kapacitásfejlesztő intézkedésekhez adott pénzügyi támogatás folytatásának jelentőségét a partnerségek megerősítése és továbbvitele szempontjából, és a következő pénzügyi időszakban (2007–2013) újabb megfelelő juttatásra számít a nyugat-balkáni államok részére; |
| --- | --- |

2.1.10

az Európai Unió által alkalmazott eszközök fenntartható hasznosításához elengedhetetlennek tartja, hogy a nyugat-balkáni államokban levő régiók, helyi önkormányzatok és csúcsszervezeteik részt vegyenek az összes közösségi program kialakításában és megvalósításában, valamint – adminisztrációs kapacitásuk mértékében – a felelősség rájuk történő részbeni átruházását; emlékeztet arra, hogy az Unió a politikai és gazdasági reformok támogatásához 2000–2006 között mintegy 5,4 milliárd eurót bocsátott már rendelkezésre; hangsúlyozza az elsősorban az előcsatlakozási segély eszközeivel a kapacitásfejlesztő intézkedésekhez adott pénzügyi támogatás folytatásának jelentőségét a partnerségek megerősítése és továbbvitele szempontjából, és a következő pénzügyi időszakban (2007–2013) újabb megfelelő juttatásra számít a nyugat-balkáni államok részére;

| 2.1.11 | támogatja a régió regionális és helyi önkormányzati képviselőinek párbeszédét a Régiók Bizottságával; megerősíti készségét, hogy konzultatív vegyes bizottságokban a csatlakozási kilátásokkal rendelkező államok számára konkrét hozzájárulást nyújt az intézmények felépítéséhez és a régiók nemzeti szövetségei és helyi önkormányzatai számára adminisztrációs kapacitásuk növeléséhez; azon a véleményen van, hogy teljesíteni kell a nyugat-balkáni régióknak és helyi önkormányzataiknak az igényét a tagállamokból származó, az igazgatási gyakorlattal kapcsolatos tájékoztatással, politikai tanácsadással és technikai segítséggel összefüggésben; |
| --- | --- |

2.1.11

támogatja a régió regionális és helyi önkormányzati képviselőinek párbeszédét a Régiók Bizottságával; megerősíti készségét, hogy konzultatív vegyes bizottságokban a csatlakozási kilátásokkal rendelkező államok számára konkrét hozzájárulást nyújt az intézmények felépítéséhez és a régiók nemzeti szövetségei és helyi önkormányzatai számára adminisztrációs kapacitásuk növeléséhez; azon a véleményen van, hogy teljesíteni kell a nyugat-balkáni régióknak és helyi önkormányzataiknak az igényét a tagállamokból származó, az igazgatási gyakorlattal kapcsolatos tájékoztatással, politikai tanácsadással és technikai segítséggel összefüggésben;

| 2.1.12 | ösztönzi a Régiók Bizottságának, a tagállamok megfelelő tapasztalatokkal rendelkező régióinak, az oktatási intézményeknek (4) és különböző európai regionális szervezeteknek, például az Európai Határmenti Régiók Szövetségének a bevonását az igazgatási reformhoz kapcsolódó regionális főiskola létrehozásába (COM 2006/27, 13. oldal); ajánlja többek között a „decentralizálás és regionalizálás”, a „regionális és helyi közigazgatás felépítése és irányítása”, a „határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés”, valamint a „diverzitás-management” témakörök felvételét a szakképzésbe; |
| --- | --- |

2.1.12

ösztönzi a Régiók Bizottságának, a tagállamok megfelelő tapasztalatokkal rendelkező régióinak, az oktatási intézményeknek (4) és különböző európai regionális szervezeteknek, például az Európai Határmenti Régiók Szövetségének a bevonását az igazgatási reformhoz kapcsolódó regionális főiskola létrehozásába (COM 2006/27, 13. oldal); ajánlja többek között a „decentralizálás és regionalizálás”, a „regionális és helyi közigazgatás felépítése és irányítása”, a „határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés”, valamint a „diverzitás-management” témakörök felvételét a szakképzésbe;

| 2.1.13 | üdvözli a 2006. május 30-án Belgrádban rendezett „Regionális kerekasztal” eredményeit, amelyen a résztvevők megállapodtak abban, hogy vállalják egy, maga a régió által fenntartott együttműködési keret kezelését; kinyilvánítja készségét, hogy részt vesz a 2008-tól a Stabilitási Egyezmény utódjaként létrehozott regionális együttműködési tanácsok (RCC) munkájában, megosztva a regionális és helyi szint tapasztalatait; |
| --- | --- |

2.1.13

üdvözli a 2006. május 30-án Belgrádban rendezett „Regionális kerekasztal” eredményeit, amelyen a résztvevők megállapodtak abban, hogy vállalják egy, maga a régió által fenntartott együttműködési keret kezelését; kinyilvánítja készségét, hogy részt vesz a 2008-tól a Stabilitási Egyezmény utódjaként létrehozott regionális együttműködési tanácsok (RCC) munkájában, megosztva a regionális és helyi szint tapasztalatait;

2.2   Határokon átnyúló és régiók közötti együttműködés

| 2.2.1 | úgy véli, hogy a nyugat-balkáni államok régiói és települései közötti határokon átnyúló politikai, kulturális, társadalmi és gazdasági együttműködés nemcsak a helyi és nemzeti gazdaságokhoz járulhat hozzá, hanem konkrét eszköze lehet a kölcsönös megértés és bizalom erősítésének is a régióban, és hozzájárulhat az etnikai konfliktusok elkerüléséhez; |
| --- | --- |

2.2.1

úgy véli, hogy a nyugat-balkáni államok régiói és települései közötti határokon átnyúló politikai, kulturális, társadalmi és gazdasági együttműködés nemcsak a helyi és nemzeti gazdaságokhoz járulhat hozzá, hanem konkrét eszköze lehet a kölcsönös megértés és bizalom erősítésének is a régióban, és hozzájárulhat az etnikai konfliktusok elkerüléséhez;

| 2.2.2 | felkéri az Európai Unión belüli régiókat és helyi önkormányzatokat, hogy twinning-projektek (5), csereprogramok és szemináriumok keretében nagyobb mértékben adják át a nyugat-balkáni államok regionális és helyi politikusainak és közigazgatásainak konkrét tapasztalataikat; ennek során különösen tanulságosak az EU-ba 2004-ben belépett régiók és helyi önkormányzatok tapasztalatai; felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Unió folyamatban levő twinning-projektjeit a nemzeti kapcsolattartó irodákon keresztül jobban ismertesse meg a régiókkal és a helyi önkormányzatokkal; |
| --- | --- |

2.2.2

felkéri az Európai Unión belüli régiókat és helyi önkormányzatokat, hogy twinning-projektek (5), csereprogramok és szemináriumok keretében nagyobb mértékben adják át a nyugat-balkáni államok regionális és helyi politikusainak és közigazgatásainak konkrét tapasztalataikat; ennek során különösen tanulságosak az EU-ba 2004-ben belépett régiók és helyi önkormányzatok tapasztalatai; felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Unió folyamatban levő twinning-projektjeit a nemzeti kapcsolattartó irodákon keresztül jobban ismertesse meg a régiókkal és a helyi önkormányzatokkal;

| 2.2.3 | ösztönzi, hogy uniós és nyugat-balkáni államokból származó európai regionális és települési szövetségek képviselői, a helyi és regionális megbízottak, az igazgatási szakemberek és a tudósok egy találkozó keretében a tapasztalatcsere eredményeit konkrét kapacitásfejlesztésre használják fel, és emlékeztet az Európa Tanács (6) által 2005 szeptemberében kiadott kézikönyvre a helyi demokráciáról (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes), valamint az Európai Határmenti Régiók Szövetsége (AEBR) által kidolgozott és az Európai Bizottság által kilenc nyelven megjelentetett „A határokon túlnyúló együttműködés gyakorlati kézikönyve” című kiadványra; |
| --- | --- |

2.2.3

ösztönzi, hogy uniós és nyugat-balkáni államokból származó európai regionális és települési szövetségek képviselői, a helyi és regionális megbízottak, az igazgatási szakemberek és a tudósok egy találkozó keretében a tapasztalatcsere eredményeit konkrét kapacitásfejlesztésre használják fel, és emlékeztet az Európa Tanács (6) által 2005 szeptemberében kiadott kézikönyvre a helyi demokráciáról (Toolkit of Local Government Capacity-Building Programmes), valamint az Európai Határmenti Régiók Szövetsége (AEBR) által kidolgozott és az Európai Bizottság által kilenc nyelven megjelentetett „A határokon túlnyúló együttműködés gyakorlati kézikönyve” című kiadványra;

| 2.2.4 | felszólítja a segítségnyújtásért és információcseréért felelős TAIEX-irodát, amely 2004-ben kezdett tevékenykedni a régióban, hogy szolgáltatásait ne csak a központi közigazgatási intézményeknek és vállalkozói szövetségeknek kínálja fel, hanem egyre inkább terjessze ki a régiókra, a helyi önkormányzatokra és azok csúcsszervezeteire is; |
| --- | --- |

2.2.4

felszólítja a segítségnyújtásért és információcseréért felelős TAIEX-irodát, amely 2004-ben kezdett tevékenykedni a régióban, hogy szolgáltatásait ne csak a központi közigazgatási intézményeknek és vállalkozói szövetségeknek kínálja fel, hanem egyre inkább terjessze ki a régiókra, a helyi önkormányzatokra és azok csúcsszervezeteire is;

| 2.2.5 | hangsúlyozza a nyugat-balkáni államok régióinak és helyi önkormányzatainak felelősségét az elűzöttek visszatérése, elhelyezése, oktatása, foglalkoztatása és integrációja tekintetében; ebben az összefüggésben szükségesnek tartja a régiók közötti együttműködés erősítését és más államok, régiók és helyi önkormányzatok tapasztalatainak felhasználását; |
| --- | --- |

2.2.5

hangsúlyozza a nyugat-balkáni államok régióinak és helyi önkormányzatainak felelősségét az elűzöttek visszatérése, elhelyezése, oktatása, foglalkoztatása és integrációja tekintetében; ebben az összefüggésben szükségesnek tartja a régiók közötti együttműködés erősítését és más államok, régiók és helyi önkormányzatok tapasztalatainak felhasználását;

| 2.2.6 | sokat ígérőnek tartja a tagállamok külső határain a kishatárforgalom küszöbön álló új szabályozását (COM 2005/56, 2005. február 23.), és a balkáni államok között hasonló szabályozás kialakítását (7)
  javasolja az Európa Tanács bevonásával (8); |
| --- | --- |

2.2.6

sokat ígérőnek tartja a tagállamok külső határain a kishatárforgalom küszöbön álló új szabályozását (COM 2005/56, 2005. február 23.), és a balkáni államok között hasonló szabályozás kialakítását (7)
  javasolja az Európa Tanács bevonásával (8);

| 2.2.7 | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy használja fel a régiós, települési és városi partnerségek támogatásához az RB-tagok, valamint a régiók és helyi önkormányzatok nemzeti és európai szövetségeinek tapasztalatait; |
| --- | --- |

2.2.7

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy használja fel a régiós, települési és városi partnerségek támogatásához az RB-tagok, valamint a régiók és helyi önkormányzatok nemzeti és európai szövetségeinek tapasztalatait;

| 2.2.8 | a határokon átnyúló együttműködésben a kisebbségek védelmének korszerű eszközét látja, és utal a Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezmény 17. cikkére; |
| --- | --- |

2.2.8

a határokon átnyúló együttműködésben a kisebbségek védelmének korszerű eszközét látja, és utal a Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezmény 17. cikkére;

2.3   Gazdaság és foglalkoztatás

| 2.3.1 | helyesnek tartja, hogy a gazdasági reformok végrehajtása során az európai intézmények külön figyelmet fordítanak a munkanélküliség, a szociális kirekesztés és a megkülönböztetés elleni küzdelemre és a szociális párbeszéd támogatására, mivel a politikai reformokkal egy időben gazdasági és szociálpolitikai kérdéseket is meg kell oldani (gyengén működő gazdaság; nagy munkanélküliség; nem kellő mértékű szociális kohézió); |
| --- | --- |

2.3.1

helyesnek tartja, hogy a gazdasági reformok végrehajtása során az európai intézmények külön figyelmet fordítanak a munkanélküliség, a szociális kirekesztés és a megkülönböztetés elleni küzdelemre és a szociális párbeszéd támogatására, mivel a politikai reformokkal egy időben gazdasági és szociálpolitikai kérdéseket is meg kell oldani (gyengén működő gazdaság; nagy munkanélküliség; nem kellő mértékű szociális kohézió);

| 2.3.2 | ebben az összefüggésben elengedhetetlennek tartja, hogy a nyugat-balkáni államokon belül a régiók és helyi önkormányzatok részvételével regionális gazdasági és foglalkoztatási koncepciókat fejlesszenek ki és hajtsanak végre, amelyek célja a gazdaság tartós élénkítése és helyi munkalehetőségek teremtése, valamint a határokon átnyúló összefonódás; |
| --- | --- |

2.3.2

ebben az összefüggésben elengedhetetlennek tartja, hogy a nyugat-balkáni államokon belül a régiók és helyi önkormányzatok részvételével regionális gazdasági és foglalkoztatási koncepciókat fejlesszenek ki és hajtsanak végre, amelyek célja a gazdaság tartós élénkítése és helyi munkalehetőségek teremtése, valamint a határokon átnyúló összefonódás;

| 2.3.3 | ajánlja – a regionális és települési önkormányzatok illetékességének megfelelően és az adott területen már megvalósított pozitív kezdeményezések alapján – üzleti vállalkozás kérdésével foglalkozó és vállalkozási alapismereteket ismertető tanácsadó központok további fejlesztését vagy kialakítását, ahol még nem léteznek ilyenek, és a vállalkozói szellem támogatását főleg a fiatalok körében (SEC 2006/283), a teherbíró kis- és középvállalati struktúra kiépítése érdekében, amely jelentősen hozzájárul a foglalkoztatáshoz; |
| --- | --- |

2.3.3

ajánlja – a regionális és települési önkormányzatok illetékességének megfelelően és az adott területen már megvalósított pozitív kezdeményezések alapján – üzleti vállalkozás kérdésével foglalkozó és vállalkozási alapismereteket ismertető tanácsadó központok további fejlesztését vagy kialakítását, ahol még nem léteznek ilyenek, és a vállalkozói szellem támogatását főleg a fiatalok körében (SEC 2006/283), a teherbíró kis- és középvállalati struktúra kiépítése érdekében, amely jelentősen hozzájárul a foglalkoztatáshoz;

| 2.3.4 | ösztönzi a helyi és regionális hatóságok támogatását az elektronikus kommunikáció és a fontos gazdasági információkhoz való elektronikus úton történő hozzájutás javítása tekintetében (tanácsadás, kérelmezés, jogi és adózási információk), ezzel hozzájárulva a helyi és regionális gazdasági struktúra kialakításához; |
| --- | --- |

2.3.4

ösztönzi a helyi és regionális hatóságok támogatását az elektronikus kommunikáció és a fontos gazdasági információkhoz való elektronikus úton történő hozzájutás javítása tekintetében (tanácsadás, kérelmezés, jogi és adózási információk), ezzel hozzájárulva a helyi és regionális gazdasági struktúra kialakításához;

| 2.3.5 | javasolja, hogy helyi és regionális szinten fejlesszék tovább a tájékoztatási és vállalkozástámogatási rendszereket; azt tanácsolja, hogy regionális kutatás-fejlesztési, valamint oktatás-képzési platformok létrehozása révén egy jövőképet állítsanak szembe az „agyelszívás” problémájával; |
| --- | --- |

2.3.5

javasolja, hogy helyi és regionális szinten fejlesszék tovább a tájékoztatási és vállalkozástámogatási rendszereket; azt tanácsolja, hogy regionális kutatás-fejlesztési, valamint oktatás-képzési platformok létrehozása révén egy jövőképet állítsanak szembe az „agyelszívás” problémájával;

2.4   Oktatás és képzés

| 2.4.1 | állást foglal egyfelől amellett, hogy hasznosítsák a TEMPUS-program tapasztalatait, amely 2001 és 2005 között 83 millió eurós költségvetést irányzott elő a Nyugat-Balkánon végrehajtandó intézkedésekre, és évente mintegy 250 egyetemi hallgatónak és több mint 1 000 oktatónak nyújtott lehetőséget arra, hogy más államokban tanulhasson, illetve vegyen részt továbbképzésen, másfelől amellett, hogy tovább erősítsék az „Ifjúság” programban való részvétel lehetőségét a vidéki területeken is; |
| --- | --- |

2.4.1

állást foglal egyfelől amellett, hogy hasznosítsák a TEMPUS-program tapasztalatait, amely 2001 és 2005 között 83 millió eurós költségvetést irányzott elő a Nyugat-Balkánon végrehajtandó intézkedésekre, és évente mintegy 250 egyetemi hallgatónak és több mint 1 000 oktatónak nyújtott lehetőséget arra, hogy más államokban tanulhasson, illetve vegyen részt továbbképzésen, másfelől amellett, hogy tovább erősítsék az „Ifjúság” programban való részvétel lehetőségét a vidéki területeken is;

| 2.4.2 | javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy speciális kapcsolattartó pontot az Erasmus Mundus keretein belül, amely lehetővé teszi a régió egyetemi hallgatóinak, hogy posztgraduális tanulmányokat folytassanak európai Master-kurzusokon, különösen olyanokon, amelyek nemzetközi osztályokat és gyakornoki szakaszokat tartalmaznak. Úgy véli, hogy ez a megközelítés elősegíti a kölcsönös kulturális megértést és a gazdasági kapcsolatok fejlődését; |
| --- | --- |

2.4.2

javasolja, hogy az Európai Bizottság hozzon létre egy speciális kapcsolattartó pontot az Erasmus Mundus keretein belül, amely lehetővé teszi a régió egyetemi hallgatóinak, hogy posztgraduális tanulmányokat folytassanak európai Master-kurzusokon, különösen olyanokon, amelyek nemzetközi osztályokat és gyakornoki szakaszokat tartalmaznak. Úgy véli, hogy ez a megközelítés elősegíti a kölcsönös kulturális megértést és a gazdasági kapcsolatok fejlődését;

| 2.4.3 | fontosnak tartja, hogy kétirányú tanulási folyamatról van szó. Nemcsak a nyugat-balkáni országok polgárai kell, hogy élvezzék az uniós országokban való tanulás lehetőségének előnyeit, hanem az uniós polgárokat is ösztönözni kellene arra, hogy ezekben az országokban tanuljanak; |
| --- | --- |

2.4.3

fontosnak tartja, hogy kétirányú tanulási folyamatról van szó. Nemcsak a nyugat-balkáni országok polgárai kell, hogy élvezzék az uniós országokban való tanulás lehetőségének előnyeit, hanem az uniós polgárokat is ösztönözni kellene arra, hogy ezekben az országokban tanuljanak;

| 2.4.4 | szükségesnek tartja, hogy hajtsák végre a beharangozott könnyítéseket az egyetemi hallgatók és oktatók számára a tagállamokban való tartózkodást illetően, hogy az új generáció előtt európai távlatok nyílhassanak; emlékeztet a tervezett vízumkönnyítésekre, mindenekelőtt a diákok részére; |
| --- | --- |

2.4.4

szükségesnek tartja, hogy hajtsák végre a beharangozott könnyítéseket az egyetemi hallgatók és oktatók számára a tagállamokban való tartózkodást illetően, hogy az új generáció előtt európai távlatok nyílhassanak; emlékeztet a tervezett vízumkönnyítésekre, mindenekelőtt a diákok részére;

| 2.4.5 | kéri az Európai Bizottságot, hogy a műemlékek és a kulturális örökséghez tartozó helyek helyreállítása és újjáépítése során a regionális és helyi önkormányzatokat vonja be az előkészítésbe, a tervezésbe és a megvalósításba; |
| --- | --- |

2.4.5

kéri az Európai Bizottságot, hogy a műemlékek és a kulturális örökséghez tartozó helyek helyreállítása és újjáépítése során a regionális és helyi önkormányzatokat vonja be az előkészítésbe, a tervezésbe és a megvalósításba;

| 2.4.6 | rámutat a térségben rejlő kulturális turisztikai lehetőségekre mint a gazdasági fejlődés eszközeire, ezért bátorítja a kulturális örökség megőrzését célzó törekvéseket, a vidéki területeken is; |
| --- | --- |

2.4.6

rámutat a térségben rejlő kulturális turisztikai lehetőségekre mint a gazdasági fejlődés eszközeire, ezért bátorítja a kulturális örökség megőrzését célzó törekvéseket, a vidéki területeken is;

| 2.4.7 | hangsúlyozza, hogy a művészet és kultúra területén az együttműködésnek fontos szerepe van a nyugat-balkáni államok hosszú távú stabilizálásában, valamint felzárkóztatásukban az Európai Unió művészeti és kulturális együttműködési projektjeihez; |
| --- | --- |

2.4.7

hangsúlyozza, hogy a művészet és kultúra területén az együttműködésnek fontos szerepe van a nyugat-balkáni államok hosszú távú stabilizálásában, valamint felzárkóztatásukban az Európai Unió művészeti és kulturális együttműködési projektjeihez;

| 2.4.8 | ösztönzést szeretne adni ahhoz, hogy fontolóra vegyék – elsősorban a nyugat-balkáni ifjúságot megcélzó kiegészítő párbeszéd- és együttműködési platformként – egy „e-Balkán” portál létrehozását. Egy ilyen portál az oktatás és képzés mellett a közvetlen társadalmi és kulturális cserét is elősegíthetné; |
| --- | --- |

2.4.8

ösztönzést szeretne adni ahhoz, hogy fontolóra vegyék – elsősorban a nyugat-balkáni ifjúságot megcélzó kiegészítő párbeszéd- és együttműködési platformként – egy „e-Balkán” portál létrehozását. Egy ilyen portál az oktatás és képzés mellett a közvetlen társadalmi és kulturális cserét is elősegíthetné;

2.5   Egyéb politikák

| 2.5.1 | a helyi és regionális önkormányzatokat emlékezteti, hogy felelős módon kell eljárniuk a legfontosabb idegenforgalmi övezetekre vonatkozó engedélyek kiadásakor, tekintettel többek között egy természetközeli minőségi idegenforgalom fenntartható jövőbeni kiépítésére; |
| --- | --- |

2.5.1

a helyi és regionális önkormányzatokat emlékezteti, hogy felelős módon kell eljárniuk a legfontosabb idegenforgalmi övezetekre vonatkozó engedélyek kiadásakor, tekintettel többek között egy természetközeli minőségi idegenforgalom fenntartható jövőbeni kiépítésére;

| 2.5.2 | kéri az Európai Bizottságot, hogy a jelenlegi előcsatlakozási és CARDS-rendeleteket (9) felváltó előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) alkalmazása során vegye figyelembe a CARDS-program értékelését, amely kimondottan felszólít e program tervezésének és irányításának jelentősebb decentralizálására. A CARDS regionális dimenziója viszonylag gyenge, hiányzik a stratégiai irányítás és a helyi partnerek nehezen hozzáférhetőként jellemzik. Ezt a kritikát figyelembe kell venni a nyugat-balkáni államok továbbfejlesztésénél; |
| --- | --- |

2.5.2

kéri az Európai Bizottságot, hogy a jelenlegi előcsatlakozási és CARDS-rendeleteket (9) felváltó előcsatlakozási támogatási eszköz (IPA) alkalmazása során vegye figyelembe a CARDS-program értékelését, amely kimondottan felszólít e program tervezésének és irányításának jelentősebb decentralizálására. A CARDS regionális dimenziója viszonylag gyenge, hiányzik a stratégiai irányítás és a helyi partnerek nehezen hozzáférhetőként jellemzik. Ezt a kritikát figyelembe kell venni a nyugat-balkáni államok továbbfejlesztésénél;

| 2.5.3 | felkéri a Nyugat-Balkán államait, hogy reformjaik során vegyék figyelembe a lisszaboni célkitűzéseket az Európai Tanács 2006. március 23–24-i aktualizálása fényében, és vonják be a regionális és helyi szintet a koncepció kialakításába és a végrehajtásba; egyben átfogó stratégiai terv kidolgozását ösztönzi a regionális fejlesztés érdekében; |
| --- | --- |

2.5.3

felkéri a Nyugat-Balkán államait, hogy reformjaik során vegyék figyelembe a lisszaboni célkitűzéseket az Európai Tanács 2006. március 23–24-i aktualizálása fényében, és vonják be a regionális és helyi szintet a koncepció kialakításába és a végrehajtásba; egyben átfogó stratégiai terv kidolgozását ösztönzi a regionális fejlesztés érdekében;

| 2.5.4 | javasolja, hogy a környezetvédelmi kérdésekben az adott államon belül illetékes hatóságok (többnyire régiók és helyi önkormányzatok) vegyenek részt az Európai Környezetvédelmi Ügynökség fontosabb tevékenységeiben. Az Ügynökség a PHARE és a CARDS 2005 programok keretében 2006-tól kezdve válogatott közösségi szerveken keresztül támogatja a szóban forgó országok munkaprogramjait; |
| --- | --- |

2.5.4

javasolja, hogy a környezetvédelmi kérdésekben az adott államon belül illetékes hatóságok (többnyire régiók és helyi önkormányzatok) vegyenek részt az Európai Környezetvédelmi Ügynökség fontosabb tevékenységeiben. Az Ügynökség a PHARE és a CARDS 2005 programok keretében 2006-tól kezdve válogatott közösségi szerveken keresztül támogatja a szóban forgó országok munkaprogramjait;

2.6   Tájékoztatás és kommunikáció

| 2.6.1 | emlékeztet arra, hogy a tárgyalások teljes időtartama alatt figyelembe kell venni az EU befogadóképességét, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ez nem jelent új csatlakozási feltételt, és az előrehaladást átlátható kritériumok – és nem politikai megítélések – alapján kell értékelni. Követeli, hogy kezeljék őszintén az EU tagállamaiban és az európai partnerországokban élők elvárásait; |
| --- | --- |

2.6.1

emlékeztet arra, hogy a tárgyalások teljes időtartama alatt figyelembe kell venni az EU befogadóképességét, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy ez nem jelent új csatlakozási feltételt, és az előrehaladást átlátható kritériumok – és nem politikai megítélések – alapján kell értékelni. Követeli, hogy kezeljék őszintén az EU tagállamaiban és az európai partnerországokban élők elvárásait;

| 2.6.2 | felkéri a tagállamokat és az európai intézményeket, hogy a bővítési folyamattal összefüggésben intenzívebb kommunikációval tájékoztassák a polgárokat a tárgyalásokról, mint azt Románia és Bulgária esetében tették (amikor is az Európai Konventben az alkotmányról szóló vita miatt ez a kérdés háttérbe szorult), és hogy a régiók és a helyi önkormányzatok (az RB-n keresztül) vegyenek részt a tájékoztatási koncepciók és intézkedések kialakításában és megvalósításában, mivel ezek érik el legkönnyebben a polgárokat és rendelkeznek helyi és regionális médiakapcsolatokkal; |
| --- | --- |

2.6.2

felkéri a tagállamokat és az európai intézményeket, hogy a bővítési folyamattal összefüggésben intenzívebb kommunikációval tájékoztassák a polgárokat a tárgyalásokról, mint azt Románia és Bulgária esetében tették (amikor is az Európai Konventben az alkotmányról szóló vita miatt ez a kérdés háttérbe szorult), és hogy a régiók és a helyi önkormányzatok (az RB-n keresztül) vegyenek részt a tájékoztatási koncepciók és intézkedések kialakításában és megvalósításában, mivel ezek érik el legkönnyebben a polgárokat és rendelkeznek helyi és regionális médiakapcsolatokkal;

| 2.6.3 | emlékeztet annak szükségességére, hogy a közösségi intézmények és a nyugat-balkáni országok az integrációs folyamat keretében jobban tájékoztassák a polgárokat a mindkét oldalt érintő célokról, tartalmakról és követelményekről, annak megakadályozása érdekében, hogy a polgárok az integrációs folyamatot „kívülről” vagy „felülről” jövőnek tekintsék, és újból utal a régiók és helyi önkormányzatok fontos szerepére a kommunikációs tevékenységekben; |
| --- | --- |

2.6.3

emlékeztet annak szükségességére, hogy a közösségi intézmények és a nyugat-balkáni országok az integrációs folyamat keretében jobban tájékoztassák a polgárokat a mindkét oldalt érintő célokról, tartalmakról és követelményekről, annak megakadályozása érdekében, hogy a polgárok az integrációs folyamatot „kívülről” vagy „felülről” jövőnek tekintsék, és újból utal a régiók és helyi önkormányzatok fontos szerepére a kommunikációs tevékenységekben;

| 2.6.4 | támogatja a civil társadalommal folytatott párbeszéd kiterjesztését a nyugat-balkáni államokra, amelyet szabad, független és professzionális médiumokon keresztül is folytatni kell; javasolja, hogy a nyugat-balkáni államok mielőbb részt vehessenek az aktív uniós polgárság területén tevékenykedő szervezetek támogatását célzó közösségi cselekvési programban (állampolgári részvétel); |
| --- | --- |

2.6.4

támogatja a civil társadalommal folytatott párbeszéd kiterjesztését a nyugat-balkáni államokra, amelyet szabad, független és professzionális médiumokon keresztül is folytatni kell; javasolja, hogy a nyugat-balkáni államok mielőbb részt vehessenek az aktív uniós polgárság területén tevékenykedő szervezetek támogatását célzó közösségi cselekvési programban (állampolgári részvétel);

2.7   Albánia

| 2.7.1 | támogatja az Európai Bizottság javaslatát, hogy a korrupció megszüntetésére és leküzdésére irányuló albán cselekvési tervet ne csak a nemzeti közigazgatásra korlátozzák, hanem terjesszék ki regionális és helyi szintre is (COM 2005/1421, 18. oldal); |
| --- | --- |

2.7.1

támogatja az Európai Bizottság javaslatát, hogy a korrupció megszüntetésére és leküzdésére irányuló albán cselekvési tervet ne csak a nemzeti közigazgatásra korlátozzák, hanem terjesszék ki regionális és helyi szintre is (COM 2005/1421, 18. oldal);

| 2.7.2 | javasolja a régiók közötti és határokon átnyúló együttműködés erősítését, mindenekelőtt az EU-tagállamokhoz tartozó szomszédos régiókkal; |
| --- | --- |

2.7.2

javasolja a régiók közötti és határokon átnyúló együttműködés erősítését, mindenekelőtt az EU-tagállamokhoz tartozó szomszédos régiókkal;

| 2.7.3 | támogatja az Európai Parlament követelését a korrupció elleni harc megerősítésére, a médiumok garantált szabadságára és az európai normáknak megfelelő választójogra vonatkozóan; |
| --- | --- |

2.7.3

támogatja az Európai Parlament követelését a korrupció elleni harc megerősítésére, a médiumok garantált szabadságára és az európai normáknak megfelelő választójogra vonatkozóan;

2.8   Bosznia és Hercegovina

| 2.8.1 | örömmel veszi tudomásul, hogy Bosznia és Hercegovina különleges hatáskörrel felruházott regionális szinttel rendelkezik, amely fontos szerepet játszik az etnikai problémák megoldásában; utal rá, hogy ebben az erősen regionalizált államban a struktúrák pénzügyi teljesíthetőségét és hatékonyságát is javítani kell – tekintettel arra, hogy hiányzik a decentralizáció politikai hagyománya, illetve kultúrája; |
| --- | --- |

2.8.1

örömmel veszi tudomásul, hogy Bosznia és Hercegovina különleges hatáskörrel felruházott regionális szinttel rendelkezik, amely fontos szerepet játszik az etnikai problémák megoldásában; utal rá, hogy ebben az erősen regionalizált államban a struktúrák pénzügyi teljesíthetőségét és hatékonyságát is javítani kell – tekintettel arra, hogy hiányzik a decentralizáció politikai hagyománya, illetve kultúrája;

| 2.8.2 | szükségesnek tartja az alkotmányreformot az állami intézmények fejlesztésének céljából, és elvárja, hogy létrejöjjenek a feltételek a 2006 októberére tervezett választások szabályos lebonyolításához; |
| --- | --- |

2.8.2

szükségesnek tartja az alkotmányreformot az állami intézmények fejlesztésének céljából, és elvárja, hogy létrejöjjenek a feltételek a 2006 októberére tervezett választások szabályos lebonyolításához;

| 2.8.3 | emlékeztet a szövetségi államokból (pl. Belgiumból) származó regionális megbízottak tapasztalataira és ismereteire a jogi alapok és folyamatok javítására vonatkozóan a teljes állam és a különböző tagolódások (entitások és kantonok) között, és meggyőződése, hogy innovatív megoldásokra van szükség; |
| --- | --- |

2.8.3

emlékeztet a szövetségi államokból (pl. Belgiumból) származó regionális megbízottak tapasztalataira és ismereteire a jogi alapok és folyamatok javítására vonatkozóan a teljes állam és a különböző tagolódások (entitások és kantonok) között, és meggyőződése, hogy innovatív megoldásokra van szükség;

| 2.8.4 | üdvözli a rendszeres gazdaságpolitikai párbeszédek kiterjesztését Boszniára és Hercegovinára; |
| --- | --- |

2.8.4

üdvözli a rendszeres gazdaságpolitikai párbeszédek kiterjesztését Boszniára és Hercegovinára;

| 2.8.5 | követeli a menekültek és elűzöttek integrációjának támogatását a városokban és a vidéki településeken; lásd a 2005. január 31-én Horvátország, Bosznia és Hercegovina, valamint Szerbia és Montenegró között kötött visszafogadási megállapodást; |
| --- | --- |

2.8.5

követeli a menekültek és elűzöttek integrációjának támogatását a városokban és a vidéki településeken; lásd a 2005. január 31-én Horvátország, Bosznia és Hercegovina, valamint Szerbia és Montenegró között kötött visszafogadási megállapodást;

2.9   Szerbia

| 2.9.1 | sajnálatosnak tartja, hogy nem éltek azzal a lehetőséggel, hogy az új szerb alkotmány elfogadásakor erősítsék a decentralizációs folyamatot; és azon a véleményen van, hogy az autonómia további erősítése az egész állam kohézióját erősítené; |
| --- | --- |

2.9.1

sajnálatosnak tartja, hogy nem éltek azzal a lehetőséggel, hogy az új szerb alkotmány elfogadásakor erősítsék a decentralizációs folyamatot; és azon a véleményen van, hogy az autonómia további erősítése az egész állam kohézióját erősítené;

| 2.9.2 | kiemeli a Vajdaság autonóm régió soknemzetiségű jellegének jelentőségét és üdvözli a kölcsönös bizalom és tolerancia e régióban tapasztalható szellemét, valamint a különféle nemzeti csoportok politikai döntésekbe való bevonásának módját; |
| --- | --- |

2.9.2

kiemeli a Vajdaság autonóm régió soknemzetiségű jellegének jelentőségét és üdvözli a kölcsönös bizalom és tolerancia e régióban tapasztalható szellemét, valamint a különféle nemzeti csoportok politikai döntésekbe való bevonásának módját;

| 2.9.3 | üdvözli a Vajdaság autonóm régió számos, az európai integrációs folyamat jegyében zajló, határon átnyúló, regionális és régiók közötti együttműködéssel kapcsolatos tevékenységét, és ezért síkra száll amellett, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat nagyobb mértékben bevonják a további SAA-tárgyalásokba; |
| --- | --- |

2.9.3

üdvözli a Vajdaság autonóm régió számos, az európai integrációs folyamat jegyében zajló, határon átnyúló, regionális és régiók közötti együttműködéssel kapcsolatos tevékenységét, és ezért síkra száll amellett, hogy a regionális és helyi önkormányzatokat nagyobb mértékben bevonják a további SAA-tárgyalásokba;

| 2.9.4 | határozottan ajánlja, hogy kommunális reform révén erősítsék a helyi politikai intézményeket, illetve közigazgatásokat, és bocsássák rendelkezésükre a szükséges eszközöket, mivel ez, valamint a regionális szint erősítése megfelel a szubszidiaritás, a polgárközeliség és a partnerség alapelveinek, és tehermentesíti az állam egészét; |
| --- | --- |

2.9.4

határozottan ajánlja, hogy kommunális reform révén erősítsék a helyi politikai intézményeket, illetve közigazgatásokat, és bocsássák rendelkezésükre a szükséges eszközöket, mivel ez, valamint a regionális szint erősítése megfelel a szubszidiaritás, a polgárközeliség és a partnerség alapelveinek, és tehermentesíti az állam egészét;

| 2.9.5 | elvárja, hogy Szerbia mielőbb aláírja a Határokon Átnyúló Együttműködésről Szóló Európai Keretegyezményt és ratifikálja a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját; |
| --- | --- |

2.9.5

elvárja, hogy Szerbia mielőbb aláírja a Határokon Átnyúló Együttműködésről Szóló Európai Keretegyezményt és ratifikálja a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját;

| 2.9.6 | bátorítja Szerbia hatóságait, hogy teremtsék meg a feltételeket a stabilizációs és társulási megállapodásról (SAA) szóló tárgyalások folytatásához azáltal, hogy együttműködnek az egykori Jugoszláviával foglalkozó, Hágában székelő Nemzetközi Bírósággal; |
| --- | --- |

2.9.6

bátorítja Szerbia hatóságait, hogy teremtsék meg a feltételeket a stabilizációs és társulási megállapodásról (SAA) szóló tárgyalások folytatásához azáltal, hogy együttműködnek az egykori Jugoszláviával foglalkozó, Hágában székelő Nemzetközi Bírósággal;

2.10   Koszovó

| 2.10.1 | úgy látja, hogy Koszovó státuszának európai jövőképpel együtt járó megoldása és a különböző nemzetiségű polgárok jogainak hosszú távú rendezése a tartós megbékélés feltétele; számít arra, hogy az Egyesült Nemzetek égisze alatt Bécsben megrendezésre kerülő közvetlen beszélgetések (10) 2006 végére megoldást hoznak; |
| --- | --- |

2.10.1

úgy látja, hogy Koszovó státuszának európai jövőképpel együtt járó megoldása és a különböző nemzetiségű polgárok jogainak hosszú távú rendezése a tartós megbékélés feltétele; számít arra, hogy az Egyesült Nemzetek égisze alatt Bécsben megrendezésre kerülő közvetlen beszélgetések (10) 2006 végére megoldást hoznak;

| 2.10.2 | elvárja egyfelől az alkotmányos rendelkezések sikeres végrehajtásának biztosítását helyi szinten – méghozzá olyan hatékony decentralizációs modell segítségével, amely tartósan szavatolja a kisebbségek és a népességcsoportok jogait –, másfelől a rendkívül hiányos jogállamiság és jogbiztonság javítását, a kisebbségek erőteljesebb politikai képviseletét és a jobb kisebbségvédelmet (kisebbségi nyelvek); |
| --- | --- |

2.10.2

elvárja egyfelől az alkotmányos rendelkezések sikeres végrehajtásának biztosítását helyi szinten – méghozzá olyan hatékony decentralizációs modell segítségével, amely tartósan szavatolja a kisebbségek és a népességcsoportok jogait –, másfelől a rendkívül hiányos jogállamiság és jogbiztonság javítását, a kisebbségek erőteljesebb politikai képviseletét és a jobb kisebbségvédelmet (kisebbségi nyelvek);

| 2.10.3 | határozottan sürgeti a koszovói szerbek és a koszovói albánok közötti kapcsolatok javítását, az összes csoport bevonását a demokratikus és közigazgatási életbe, és a kisebbségek védelmének biztosítását; |
| --- | --- |

2.10.3

határozottan sürgeti a koszovói szerbek és a koszovói albánok közötti kapcsolatok javítását, az összes csoport bevonását a demokratikus és közigazgatási életbe, és a kisebbségek védelmének biztosítását;

| 2.10.4 | elengedhetetlennek tartja, hogy a települések szintjén erősítsék az adminisztrációs kapacitást, mindenekelőtt a gazdaság fejlesztését és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet és a pénzügyi bűncselekményeket érintő stratégiára vonatkozó koncepció kialakítása tekintetében (COM 2005/561, 33. oldal); |
| --- | --- |

2.10.4

elengedhetetlennek tartja, hogy a települések szintjén erősítsék az adminisztrációs kapacitást, mindenekelőtt a gazdaság fejlesztését és a szervezett bűnözés elleni küzdelmet és a pénzügyi bűncselekményeket érintő stratégiára vonatkozó koncepció kialakítása tekintetében (COM 2005/561, 33. oldal);

| 2.10.5 | különösen fontosnak tartja az állam által a településeknek nyújtott szolgáltatások javítását, a „párhuzamos struktúrák” kialakulásának, illetve megszilárdulásának megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

2.10.5

különösen fontosnak tartja az állam által a településeknek nyújtott szolgáltatások javítását, a „párhuzamos struktúrák” kialakulásának, illetve megszilárdulásának megakadályozása érdekében;

2.11   Montenegró

| 2.11.1 | elvárja, hogy a 2006. május 21-i népszavazás eredményét minden fél elismerje és végrehajtsa; minden érintettet arra szólít fel, hogy építő jellegű párbeszédet folytasson az együttélésről; |
| --- | --- |

2.11.1

elvárja, hogy a 2006. május 21-i népszavazás eredményét minden fél elismerje és végrehajtsa; minden érintettet arra szólít fel, hogy építő jellegű párbeszédet folytasson az együttélésről;

| 2.11.2 | üdvözli, hogy a 2006. május 21-i népszavazás Montenegró függetlenségéről a nemzetközi és európai normáknak megfelelően demokratikus, átlátható és korrekt módon zajlott, ahogyan ezt a Régiók Bizottságának a népszavazáson most először megfigyelőként részt vevő képviselői is fenntartások nélkül megerősítették; |
| --- | --- |

2.11.2

üdvözli, hogy a 2006. május 21-i népszavazás Montenegró függetlenségéről a nemzetközi és európai normáknak megfelelően demokratikus, átlátható és korrekt módon zajlott, ahogyan ezt a Régiók Bizottságának a népszavazáson most először megfigyelőként részt vevő képviselői is fenntartások nélkül megerősítették;

| 2.11.3 | üdvözli, hogy Montenegró lakossága rendkívül nagy arányú részvételével (86,5 %) bizonyította demokratikus felelősségvállalását és érettségét, ami megerősíti az eredmény legitimitását; |
| --- | --- |

2.11.3

üdvözli, hogy Montenegró lakossága rendkívül nagy arányú részvételével (86,5 %) bizonyította demokratikus felelősségvállalását és érettségét, ami megerősíti az eredmény legitimitását;

| 2.11.4 | a függetlenséget támogatók 55,5 %-os győzelme alapján úgy látja, hogy a függetlenség megvalósításában a függetlenség támogatóinak és ellenzőinek egyaránt feladata a szoros együttműködés mind egymással, mind pedig Montenegró és Szerbia között; |
| --- | --- |

2.11.4

a függetlenséget támogatók 55,5 %-os győzelme alapján úgy látja, hogy a függetlenség megvalósításában a függetlenség támogatóinak és ellenzőinek egyaránt feladata a szoros együttműködés mind egymással, mind pedig Montenegró és Szerbia között;

| 2.11.5 | minden érintettnek azt ajánlja, hogy a függetlenedési folyamatban tekintsen el a különálló akcióktól, és minden szükséges lépést hangoljon össze; |
| --- | --- |

2.11.5

minden érintettnek azt ajánlja, hogy a függetlenedési folyamatban tekintsen el a különálló akcióktól, és minden szükséges lépést hangoljon össze;

| 2.11.6 | elvárja, hogy az új állam, Montenegró, mielőbb írja alá és ratifikálja a Határokon Átnyúló Együttműködésről Szóló Európai Keretegyezményt, a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját, a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját és a Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezményt; |
| --- | --- |

2.11.6

elvárja, hogy az új állam, Montenegró, mielőbb írja alá és ratifikálja a Határokon Átnyúló Együttműködésről Szóló Európai Keretegyezményt, a Regionális és Kisebbségi Nyelvek Európai Chartáját, a Helyi Önkormányzatok Európai Chartáját és a Nemzeti Kisebbségek Védelméről Szóló Keretegyezményt;

| 2.11.7 | Montenegró hatóságainak ajánlja, hogy haladéktalanul dolgozzák ki Szerbiával a közös határ (Szandzsák) menti, határokon átnyúló regionális együttműködés modelljeit, és erre törekedjenek a többi szomszédos állammal is, így Boszniával és Hercegovinával, Albániával, valamint Koszovó autonóm régióval; |
| --- | --- |

2.11.7

Montenegró hatóságainak ajánlja, hogy haladéktalanul dolgozzák ki Szerbiával a közös határ (Szandzsák) menti, határokon átnyúló regionális együttműködés modelljeit, és erre törekedjenek a többi szomszédos állammal is, így Boszniával és Hercegovinával, Albániával, valamint Koszovó autonóm régióval;

| 2.11.8 | kéri az EU intézményeit, hogy támogassák az új államot a békés államszakadáson keresztül a függetlenséghez vezető úton; |
| --- | --- |

2.11.8

kéri az EU intézményeit, hogy támogassák az új államot a békés államszakadáson keresztül a függetlenséghez vezető úton;

2.12   Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

| 2.12.1 | üdvözli Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tagjelölt státuszának odaítélését mint az ohridi megállapodás végrehajtása során elért haladás elismerését; a stabilitás javításának alapjaként azonban sürgeti az ohridi keretegyezmény maradéktalan megvalósítását a nemzetközi közösség támogatásával; |
| --- | --- |

2.12.1

üdvözli Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság tagjelölt státuszának odaítélését mint az ohridi megállapodás végrehajtása során elért haladás elismerését; a stabilitás javításának alapjaként azonban sürgeti az ohridi keretegyezmény maradéktalan megvalósítását a nemzetközi közösség támogatásával;

| 2.12.2 | a legutóbbi parlamenti választásokkal kapcsolatos erőszakos cselekmények után minden politikai erőtől elvárja, hogy megteremtse a demokratikus választások jövőbeli erőszakmentes, az európai normának megfelelő végrehajtásának feltételeit; |
| --- | --- |

2.12.2

a legutóbbi parlamenti választásokkal kapcsolatos erőszakos cselekmények után minden politikai erőtől elvárja, hogy megteremtse a demokratikus választások jövőbeli erőszakmentes, az európai normának megfelelő végrehajtásának feltételeit;

| 2.12.3 | támogatja a helyi önkormányzatok és pénzügyi ellátottságuk további erősítését, mert ez hozzájárult az etnikai csoportok közötti bizalom erősödéséhez; |
| --- | --- |

2.12.3

támogatja a helyi önkormányzatok és pénzügyi ellátottságuk további erősítését, mert ez hozzájárult az etnikai csoportok közötti bizalom erősödéséhez;

| 2.12.4 | sürgősen szükségesnek tartja a helyi adminisztrációs kapacitás erősítését, mivel ez feltétele az adók kivetése és az illetékengedélyezés decentralizálásának (ami a települések számára pénzügyi forrást jelent); osztja az Európai Bizottság aggályait, hogy a településeknek járó pénzügyi források nem elegendőek a jövőbeli programoknak és projekteknek a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap keretében történő társfinanszírozásához, ill. a környezetvédelem területén fennálló hatáskörük érvényesítéséhez (SEC 2005/1425, 140. oldal) és ösztönzi, hogy a környezetvédelmet mint több területet átfedő témát jelentősebb mértékben vonják be a települések által kezelt más politikákba – ilyen a területrendezés kérdése; |
| --- | --- |

2.12.4

sürgősen szükségesnek tartja a helyi adminisztrációs kapacitás erősítését, mivel ez feltétele az adók kivetése és az illetékengedélyezés decentralizálásának (ami a települések számára pénzügyi forrást jelent); osztja az Európai Bizottság aggályait, hogy a településeknek járó pénzügyi források nem elegendőek a jövőbeli programoknak és projekteknek a Strukturális Alapok és a Kohéziós Alap keretében történő társfinanszírozásához, ill. a környezetvédelem területén fennálló hatáskörük érvényesítéséhez (SEC 2005/1425, 140. oldal) és ösztönzi, hogy a környezetvédelmet mint több területet átfedő témát jelentősebb mértékben vonják be a települések által kezelt más politikákba – ilyen a területrendezés kérdése;

| 2.12.5 | támogatja az Európai Bizottság javaslatát, hogy tegyék világosabbá az állam és a települések közötti közvetítő eljárást (SEC 2005/1425, 21. oldal), és elengedhetetlennek tartja a nemzeti és helyi szintek közötti rendszeres és strukturált együttműködést (SEC 2005/1425, 120. oldal); |
| --- | --- |

2.12.5

támogatja az Európai Bizottság javaslatát, hogy tegyék világosabbá az állam és a települések közötti közvetítő eljárást (SEC 2005/1425, 21. oldal), és elengedhetetlennek tartja a nemzeti és helyi szintek közötti rendszeres és strukturált együttműködést (SEC 2005/1425, 120. oldal);

| 2.12.6 | szükségesnek tartja, hogy a szabályos közigazgatás feltételeként teremtsenek működő pénzügyi ellenőrzést belső revízióval, alakítsanak ki kapacitást a közpénzekkel való visszaélés megakadályozására; valamint hozzanak következetes intézkedéseket a helyi szintű korrupció megfékezésére; |
| --- | --- |

2.12.6

szükségesnek tartja, hogy a szabályos közigazgatás feltételeként teremtsenek működő pénzügyi ellenőrzést belső revízióval, alakítsanak ki kapacitást a közpénzekkel való visszaélés megakadályozására; valamint hozzanak következetes intézkedéseket a helyi szintű korrupció megfékezésére;

| 2.12.7 | intézkedéseket ösztönöz a vidéki területek, valamint a gazdaság és a mezőgazdaság megerősítésére (ilyen intézkedés lehet pl. bankfiókok nyitása a vidéki területeken, állami tulajdonú mezőgazdasági területek bérbeadása vagy eladása gazdáknak), hogy ki lehessen használni az önellátás meglévő lehetőségeit; |
| --- | --- |

2.12.7

intézkedéseket ösztönöz a vidéki területek, valamint a gazdaság és a mezőgazdaság megerősítésére (ilyen intézkedés lehet pl. bankfiókok nyitása a vidéki területeken, állami tulajdonú mezőgazdasági területek bérbeadása vagy eladása gazdáknak), hogy ki lehessen használni az önellátás meglévő lehetőségeit;

| 2.12.8 | reméli, hogy az ENSZ égisze alatt tárgyalt névkérdés mielőbb véglegesen és minden felet kielégítő módon megoldódik. |
| --- | --- |

2.12.8

reméli, hogy az ENSZ égisze alatt tárgyalt névkérdés mielőbb véglegesen és minden felet kielégítő módon megoldódik.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 11-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 73., 2004.3.23., 1. o.

1

(2)  Brok-jelentés, A6-0025/2006

2

(3)  Áttekintés a ratifikálások állásáról az Európa Tanács egyezményekkel foglalkozó irodájának honlapján:

3

http://conventions.coe.int.

(4)  Lásd pl. a Grazi Egyetem délkelet-európai kiválósági központjának képzési kurzusait (Master in South East European Law and European Integration), Trento, Regensburg, Budapest és Laibach egyetemeit (Joint European Master in Comparative Local Development), az Európai Akadémiát Bozenben, a Grazi Egyetemet, az EIPA-t (Master in European Integration und Regionalism), valamint a belgrádi, nisi és újvidéki egyetem „European Intergration” elnevezésű posztgraduális képzését a comói, oderafrankfurti, goriziai, maribori és salzburgi egyetem részvételével (Tempus CD_JEP-190104-2004).

4

(5)  Ezen a nemzeti, regionális és települési közigazgatásban dolgozó szakemberek kirendelése értendő, akik tapasztalataikat a nyugat-balkáni államokban a közigazgatás területén konkrét munkahelyeken adják tovább. Ez a 2004 előtti csatlakozási előkészületek során jónak bizonyult.

5

(6)  Directorate of Co-operation for Local and Regional Democracy

6

(7)  Értékes vitaalapul szolgálhat az Európai Határmenti Régiók Szövetségének következő dokumentuma: „Ajánlások a határokon átnyúló biztonságért és együttműködésért az EU jövőbeni külső határain, a schengeni egyezmény figyelembevételével”

7

(8)  Az Európa Tanács miniszteri bizottságának 2003. november 6-i chisinaui politikai nyilatkozata több területen is „regionális egyezmények” megkötését követeli. A tárgyalások előrehaladott állapotban vannak, és megfelelnek az EU előírásainak.

8

(9)  CARDS – Közösségi segítségnyújtás az újjáépítéshez, fejlesztéshez és stabilizáláshoz

9

(10)  Ezek alapjául az USA-val, az Egyesült Királysággal, Németországgal, Franciaországgal, Olaszországgal és az Orosz Föderációval kapcsolatot tartó csoport által készített irányelvek („Guiding Principles”) szolgálnak.

10

---

| 6.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/23

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Zöld könyv – Európai stratégia az energiaellátás fenntarthatóságáért, versenyképességéért és biztonságáért” és „A Bizottság közleménye a biomasszával kapcsolatos cselekvési tervről”, valamint „A Bizottság közleménye a bioüzemanyagokra vonatkozó uniós stratégiáról”

(2007/C 51/04)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló zöld könyvre (COM(2006) 105 final), a biomasszával kapcsolatos cselekvési tervről szóló európai bizottsági közleményre (COM(2005) 628 final), valamint a bioüzemanyagokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló európai bizottsági közleményre (COM(2006) 34 final);

tekintettel az Európai Bizottság 2005. december 2-i határozatára, amely szerint az EK-Szerződés 265. cikkének (1) bekezdése alapján felkéri a Régiók Bizottságát vélemény kidolgozására a fenntartható, versenyképes és biztonságos energiára vonatkozó uniós stratégiáról szóló zöld könyv tárgyában;

tekintettel elnöke 2006. február 16-i határozatára arról, hogy a „Fenntartható fejlődés” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával;

tekintettel2006. február 16-i, a „Zöld könyv az energiahatékonyságról avagy többet kevesebbel” (COM(2005) 265 final) tárgyban kidolgozott véleményére – CdR 216/2005 fin;

tekintettel az Európai Bizottság „A biztonságos energiaellátás európai stratégiája felé” című zöld könyvéről kidolgozott, 2001. november 15-i véleményére (COM(2000) 769 final) – CdR 38/2001 fin (1);

tekintettel2004. június 17-i, „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a végfelhasználói energiahatékonyságról és energiaszolgáltatásokról” című véleményére (COM(2003) 739 final) – 2003/0300 (COD)) – CdR 92/2004 fin (2);

tekintettel véleménytervezetére (CdR 150/2006 rev.1), amelyet a „Fenntartható fejlődés” szakbizottság 2006. június 27-én elfogadott (előadó: Emilia Müller, a Bajor Miniszterelnöki Hivatal szövetségi és európai ügyekért felelős minisztere (DE/EPP));

a 2006. október 11-én és 12-én tartott 66. plenáris ülésén (az október 11-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

Az energiaellátásról szóló zöld könyvről

| 1.1 | üdvözli a zöld könyv előterjesztését, amely pontos képest fest az energiaágazat jelenlegi helyzetéről, valamint a fenntartható, versenyképes és biztonságos európai energiát megvalósító stratégia felé vezető utakat vázolja fel; |
| --- | --- |

1.1

üdvözli a zöld könyv előterjesztését, amely pontos képest fest az energiaágazat jelenlegi helyzetéről, valamint a fenntartható, versenyképes és biztonságos európai energiát megvalósító stratégia felé vezető utakat vázolja fel;

| 1.2 | megállapítja, hogy Európának az energia terén még számos kihívással kell megküzdenie, mint például a magas és erősen ingadozó energiaárak, a világviszonylatban növekvő energiakereslet, a termelő és tranzitországok, illetve a szállítási útvonalak kapcsán felmerülő biztonsági kockázatok, az importtól való egyre nagyobb mértékű függőség, az energia- és beszerzési források eddig még csak korlátozottan jelentkező diverzifikációja, a fokozódó környezeti terhek, a nagyobb mértékű integráció és a nemzeti energiapiacok összekapcsolásának követelménye, illetve az energia-infrastruktúrába történő magas beruházási igény; |
| --- | --- |

1.2

megállapítja, hogy Európának az energia terén még számos kihívással kell megküzdenie, mint például a magas és erősen ingadozó energiaárak, a világviszonylatban növekvő energiakereslet, a termelő és tranzitországok, illetve a szállítási útvonalak kapcsán felmerülő biztonsági kockázatok, az importtól való egyre nagyobb mértékű függőség, az energia- és beszerzési források eddig még csak korlátozottan jelentkező diverzifikációja, a fokozódó környezeti terhek, a nagyobb mértékű integráció és a nemzeti energiapiacok összekapcsolásának követelménye, illetve az energia-infrastruktúrába történő magas beruházási igény;

| 1.3 | üdvözli, hogy e kihívások fényében a zöld könyv intenzív energiapolitikai vitát kezdeményez Európában, és kiemeli egy hosszú távra szóló uniós energiastratégia jelentőségét; |
| --- | --- |

1.3

üdvözli, hogy e kihívások fényében a zöld könyv intenzív energiapolitikai vitát kezdeményez Európában, és kiemeli egy hosszú távra szóló uniós energiastratégia jelentőségét;

| 1.4 | hangsúlyozza, hogy az ellátásbiztonság – versenyképesség – környezetvédelem „célháromszögének” megvalósítása érdekében elengedhetetlen az energiapolitikával kapcsolatos valamennyi politikai terület – így elsősorban a közlekedési, környezetvédelmi, regionális, kutatási és fejlesztési politika, valamint a külpolitika – figyelembevétele; |
| --- | --- |

1.4

hangsúlyozza, hogy az ellátásbiztonság – versenyképesség – környezetvédelem „célháromszögének” megvalósítása érdekében elengedhetetlen az energiapolitikával kapcsolatos valamennyi politikai terület – így elsősorban a közlekedési, környezetvédelmi, regionális, kutatási és fejlesztési politika, valamint a külpolitika – figyelembevétele;

| 1.5 | üdvözli a közös európai energiapolitika létrehozására irányuló megközelítést, amely partnerséget teremt az európai, nemzeti és nemzet alatti kormányzati szintek között, kellően figyelembe véve az egyes tagállamok sajátosságait a szubszidiaritás elvének megfelelően. Európa csak összehangolt cselekvéssel tudja fenntartható módon megoldani az energiaellátás biztonságának és feltételeinek problémáit; |
| --- | --- |

1.5

üdvözli a közös európai energiapolitika létrehozására irányuló megközelítést, amely partnerséget teremt az európai, nemzeti és nemzet alatti kormányzati szintek között, kellően figyelembe véve az egyes tagállamok sajátosságait a szubszidiaritás elvének megfelelően. Európa csak összehangolt cselekvéssel tudja fenntartható módon megoldani az energiaellátás biztonságának és feltételeinek problémáit;

| 1.6 | utal arra, hogy a stabil és olcsó energiaellátás a régiók és települések fenntartható fejlődése szempontjából is nagy jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

1.6

utal arra, hogy a stabil és olcsó energiaellátás a régiók és települések fenntartható fejlődése szempontjából is nagy jelentőséggel bír;

| 1.7 | kiemeli a regionális és helyi önkormányzatok szerepét mint olyan energia-előállítókét (például az energiaszektor vállalataiban való érdekeltségük révén), akik rá vannak utalva a tisztességes versenyfeltételekre; |
| --- | --- |

1.7

kiemeli a regionális és helyi önkormányzatok szerepét mint olyan energia-előállítókét (például az energiaszektor vállalataiban való érdekeltségük révén), akik rá vannak utalva a tisztességes versenyfeltételekre;

| 1.8 | üdvözli az Európai Tanács március 23–24-i következtetéseit, amelyek szerint „az európai gazdaságok versenyképességének és az energiaellátás megfizethetőségének biztosítása” érdekében ösztönözni kell az EU-ban a regionális energia-együttműködés kiépítését, valamint a regionális piacok közösségi belső piacba történő integrációjának megkönnyítését; |
| --- | --- |

1.8

üdvözli az Európai Tanács március 23–24-i következtetéseit, amelyek szerint „az európai gazdaságok versenyképességének és az energiaellátás megfizethetőségének biztosítása” érdekében ösztönözni kell az EU-ban a regionális energia-együttműködés kiépítését, valamint a regionális piacok közösségi belső piacba történő integrációjának megkönnyítését;

| 1.9 | kiemeli a külső és belső energiaforrások diverzifikációjának szükségességét annak érdekében, hogy csökkenjen az EU importfüggősége, valamint az egyes szolgáltatók szállításteljesítésétől való függése, és így biztosítható legyen a fenntartható energiaellátás; |
| --- | --- |

1.9

kiemeli a külső és belső energiaforrások diverzifikációjának szükségességét annak érdekében, hogy csökkenjen az EU importfüggősége, valamint az egyes szolgáltatók szállításteljesítésétől való függése, és így biztosítható legyen a fenntartható energiaellátás;

| 1.10 | hangsúlyozza, hogy – alkalmazva a szubszidiaritás elvét – az energiaszerkezetről való döntést továbbra is a tagállamok hatáskörében kell hagyni; |
| --- | --- |

1.10

hangsúlyozza, hogy – alkalmazva a szubszidiaritás elvét – az energiaszerkezetről való döntést továbbra is a tagállamok hatáskörében kell hagyni;

| 1.11 | síkra száll amellett, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében a tagállamokban növeljék az olyan megújuló energiafajták arányát az energiaszerkezetben, amelyek csak kis mértékben vagy egyáltalán nem bocsátanak ki üvegházhatást okozó gázokat; |
| --- | --- |

1.11

síkra száll amellett, hogy az éghajlatváltozás elleni küzdelem érdekében a tagállamokban növeljék az olyan megújuló energiafajták arányát az energiaszerkezetben, amelyek csak kis mértékben vagy egyáltalán nem bocsátanak ki üvegházhatást okozó gázokat;

| 1.12 | hiányolja, hogy az energiaszerkezet diverzifikációja során figyelmen kívül hagyták az eredményes, hatékony, a regionális és helyi energia-előállítók és -szolgáltatók által is gyakran használt vízenergiát és hőenergiát; |
| --- | --- |

1.12

hiányolja, hogy az energiaszerkezet diverzifikációja során figyelmen kívül hagyták az eredményes, hatékony, a regionális és helyi energia-előállítók és -szolgáltatók által is gyakran használt vízenergiát és hőenergiát;

| 1.13 | sajnálattal jegyzi meg, hogy számos tagállamban a gáz és a villamos energia belső piacának liberalizációjára vonatkozó irányelvet csak hiányosan ültették át; |
| --- | --- |

1.13

sajnálattal jegyzi meg, hogy számos tagállamban a gáz és a villamos energia belső piacának liberalizációjára vonatkozó irányelvet csak hiányosan ültették át;

| 1.14 | szükségesnek tartja, hogy a további jogalkotási intézkedéseket a második belső piaci csomag hiánytalan átültetése és az ennek kapcsán jelentkező hatások értékelése előzze meg; |
| --- | --- |

1.14

szükségesnek tartja, hogy a további jogalkotási intézkedéseket a második belső piaci csomag hiánytalan átültetése és az ennek kapcsán jelentkező hatások értékelése előzze meg;

| 1.15 | kiemeli egy egységes európai energiahálózat létrehozásának szükségességét, és ezért égetően szükségesnek tartja a nemzeti szabályozó hatóságok közötti együttműködés javítását; |
| --- | --- |

1.15

kiemeli egy egységes európai energiahálózat létrehozásának szükségességét, és ezért égetően szükségesnek tartja a nemzeti szabályozó hatóságok közötti együttműködés javítását;

| 1.16 | elutasítja új igazgatási struktúrák, mint például egy európai „energiaszabályozó hatóság” létrehozását, mivel a nemzeti szabályozó hatóságok önmagukban is képesek az Európai Bizottság által javasolt és az Európai Tanács által megerősített célkitűzések elérésére; |
| --- | --- |

1.16

elutasítja új igazgatási struktúrák, mint például egy európai „energiaszabályozó hatóság” létrehozását, mivel a nemzeti szabályozó hatóságok önmagukban is képesek az Európai Bizottság által javasolt és az Európai Tanács által megerősített célkitűzések elérésére;

| 1.17 | jelenleg nem látja szükségét egy új, a földgázkészletekre vonatkozó jogszabályi javaslatnak, hiszen először a 2006 májusában hatályba lépett, a gázellátás biztonságára vonatkozó irányelvet kell átültetni; |
| --- | --- |

1.17

jelenleg nem látja szükségét egy új, a földgázkészletekre vonatkozó jogszabályi javaslatnak, hiszen először a 2006 májusában hatályba lépett, a gázellátás biztonságára vonatkozó irányelvet kell átültetni;

| 1.18 | üdvözli egy olyan stratégiai terv előterjesztését, amely közösségi szinten erősíti az új energiatechnológiák kifejlesztését, támogatja ez utóbbiak gyors piaci bevezetését, valamint lehetővé teszi a közösségi, illetve nemzeti kutatási és innovációs programok összehangolását; |
| --- | --- |

1.18

üdvözli egy olyan stratégiai terv előterjesztését, amely közösségi szinten erősíti az új energiatechnológiák kifejlesztését, támogatja ez utóbbiak gyors piaci bevezetését, valamint lehetővé teszi a közösségi, illetve nemzeti kutatási és innovációs programok összehangolását;

| 1.19 | fontos célnak tekinti az energiahatékonyság növelését, különösképp a tovább fokozódó importfüggőség megakadályozása érdekében; |
| --- | --- |

1.19

fontos célnak tekinti az energiahatékonyság növelését, különösképp a tovább fokozódó importfüggőség megakadályozása érdekében;

| 1.20 | utal arra, hogy az EU-ban már jelenleg is többféle, hatályban lévő, illetve kidolgozás alatt álló energiahatékonysági intézkedés létezik, amelyek csak most kezdik kifejteni hatásukat vagy még végre sem hajtották őket. Ezek sorában például az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv, a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés támogatásáról szóló irányelv vagy az energia végfelhasználásának hatékonyságáról szóló irányelv említhető; |
| --- | --- |

1.20

utal arra, hogy az EU-ban már jelenleg is többféle, hatályban lévő, illetve kidolgozás alatt álló energiahatékonysági intézkedés létezik, amelyek csak most kezdik kifejteni hatásukat vagy még végre sem hajtották őket. Ezek sorában például az épületek energiateljesítményéről szóló irányelv, a kapcsolt hő- és villamosenergia-termelés támogatásáról szóló irányelv vagy az energia végfelhasználásának hatékonyságáról szóló irányelv említhető;

| 1.21 | üdvözli az Európai Bizottság szándékát, amely szerint 2007-től az uniós stratégia évenkénti felülvizsgálatára kerül sor, amelynek során a közép- és hosszú távú célokkal, illetve a megvalósításukhoz szükséges intézkedésekkel foglalkoznak; |
| --- | --- |

1.21

üdvözli az Európai Bizottság szándékát, amely szerint 2007-től az uniós stratégia évenkénti felülvizsgálatára kerül sor, amelynek során a közép- és hosszú távú célokkal, illetve a megvalósításukhoz szükséges intézkedésekkel foglalkoznak;

A biomasszával kapcsolatos cselekvési tervről

| 1.22 | üdvözli a biomasszával kapcsolatos cselekvési tervet, melynek megvalósítása jelentős mértékben hozzájárulhat az energiáról szóló zöld könyvben leírt három cél megvalósításához; |
| --- | --- |

1.22

üdvözli a biomasszával kapcsolatos cselekvési tervet, melynek megvalósítása jelentős mértékben hozzájárulhat az energiáról szóló zöld könyvben leírt három cél megvalósításához;

| 1.23 | üdvözli az Európai Bizottság szándékát, amely szerint az eddigieknél erősebben kell növelni a biomassza arányát a megújuló energiák között, és az Európai Bizottság által felvázolt intézkedéscsomag egészét megfelelő alapnak tartja a biomassza energetikai felhasználásának kiépítéséhez; |
| --- | --- |

1.23

üdvözli az Európai Bizottság szándékát, amely szerint az eddigieknél erősebben kell növelni a biomassza arányát a megújuló energiák között, és az Európai Bizottság által felvázolt intézkedéscsomag egészét megfelelő alapnak tartja a biomassza energetikai felhasználásának kiépítéséhez;

| 1.24 | üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemeli, milyen jelentősek a régiók a bioüzemanyagoknak és a bioenergia más formáinak a kohéziós és a vidékfejlesztési politika keretében történő ösztönzése szempontjából; |
| --- | --- |

1.24

üdvözli, hogy az Európai Bizottság kiemeli, milyen jelentősek a régiók a bioüzemanyagoknak és a bioenergia más formáinak a kohéziós és a vidékfejlesztési politika keretében történő ösztönzése szempontjából;

| 1.25 | utal arra, hogy a biomassza felhasználása nagymértékben hozzájárulhat annak a célnak az eléréséhez, hogy 2010-re az EU összes energiafelhasználásának 12 %-át megújuló energiák fedezzék, ezért hangsúlyozza a biomassza mint a fosszilis energiahordozók lényeges alternatívája jelentőségét; |
| --- | --- |

1.25

utal arra, hogy a biomassza felhasználása nagymértékben hozzájárulhat annak a célnak az eléréséhez, hogy 2010-re az EU összes energiafelhasználásának 12 %-át megújuló energiák fedezzék, ezért hangsúlyozza a biomassza mint a fosszilis energiahordozók lényeges alternatívája jelentőségét;

| 1.26 | kiemeli, hogy a cselekvési terv első alkalommal vázolja fel, hogyan kell eloszlania a biomasszából előállított elsődleges energiafelhasználás az 1997-es fehér könyv által előirányzott kb. 150 millió tonna kőolaj-egyenértéknyi megháromszorozódásának a hő, az áram és az üzemanyagok között (hő: 75 millió tonna, áram: 55 millió tonna, üzemanyagok: 99 millió tonna kőolaj-egyenérték); |
| --- | --- |

1.26

kiemeli, hogy a cselekvési terv első alkalommal vázolja fel, hogyan kell eloszlania a biomasszából előállított elsődleges energiafelhasználás az 1997-es fehér könyv által előirányzott kb. 150 millió tonna kőolaj-egyenértéknyi megháromszorozódásának a hő, az áram és az üzemanyagok között (hő: 75 millió tonna, áram: 55 millió tonna, üzemanyagok: 99 millió tonna kőolaj-egyenérték);

| 1.27 | kiemeli, hogy a cselekvési tervben vázolt elképzelés azt jelentené, hogy az Európai Unióban az elsődleges energiafogyasztásban a biomassza jelenleg kb. 4 %-os aránya 2010-re 8 %-ra nőne és rámutat, hogy e célnak a szubszidiaritás elvének figyelembevételével történő elérése érdekében a mindenkori illetékes szintnek a biomassza-ellátás biztosítása tekintetében különösképp konkrét intézkedéseket is hoznia kell, mint például a kötelező jellegű tartalékképzés, a termelési folyamat javítása stb.; |
| --- | --- |

1.27

kiemeli, hogy a cselekvési tervben vázolt elképzelés azt jelentené, hogy az Európai Unióban az elsődleges energiafogyasztásban a biomassza jelenleg kb. 4 %-os aránya 2010-re 8 %-ra nőne és rámutat, hogy e célnak a szubszidiaritás elvének figyelembevételével történő elérése érdekében a mindenkori illetékes szintnek a biomassza-ellátás biztosítása tekintetében különösképp konkrét intézkedéseket is hoznia kell, mint például a kötelező jellegű tartalékképzés, a termelési folyamat javítása stb.;

| 1.28 | üdvözli a Tanács 2006. február 14-i határozatát, amely szerint a távhőszolgáltatást fel kell venni az olyan áruk és szolgáltatások jegyzékébe, amelyek esetében a tagállamok csökkentett hozzáadottértékadó-kulcsot alkalmazhatnának, és fontosnak tartja, hogy alkalmazzák a csökkentett kulcsot; |
| --- | --- |

1.28

üdvözli a Tanács 2006. február 14-i határozatát, amely szerint a távhőszolgáltatást fel kell venni az olyan áruk és szolgáltatások jegyzékébe, amelyek esetében a tagállamok csökkentett hozzáadottértékadó-kulcsot alkalmazhatnának, és fontosnak tartja, hogy alkalmazzák a csökkentett kulcsot;

| 1.29 | emlékeztet arra, hogy számos helyi és regionális önkormányzat már sikeresen valósít, illetve valósított meg a biomasszából történő hő- és áramellátással kapcsolatos projekteket, így élen járnak e területen; továbbá fontosnak tartja ezek átvételének elősegítését; |
| --- | --- |

1.29

emlékeztet arra, hogy számos helyi és regionális önkormányzat már sikeresen valósít, illetve valósított meg a biomasszából történő hő- és áramellátással kapcsolatos projekteket, így élen járnak e területen; továbbá fontosnak tartja ezek átvételének elősegítését;

| 1.30 | hangsúlyozza a biomassza mint energiaforrás jelentőségét a vidék szempontjából: a biomassza hasznosítása új jövedelmi forrásokat hozhat létre elsősorban a mezőgazdaság („a termelő mint energiatermelő”) és az erdőgazdálkodás terén, valamint hozzájárulhat új munkahelyek teremtéséhez; |
| --- | --- |

1.30

hangsúlyozza a biomassza mint energiaforrás jelentőségét a vidék szempontjából: a biomassza hasznosítása új jövedelmi forrásokat hozhat létre elsősorban a mezőgazdaság („a termelő mint energiatermelő”) és az erdőgazdálkodás terén, valamint hozzájárulhat új munkahelyek teremtéséhez;

A bioüzemanyagokra vonatkozó stratégiáról

| 1.31 | üdvözli az Európai Bizottságnak a bioüzemanyagokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló közleményét, amely szerint a bioüzemanyagok a közlekedés terén legalábbis részben a fosszilis üzemanyagok helyébe léphetnek és bevonhatók az üzemanyag-ellátó rendszerekbe; |
| --- | --- |

1.31

üdvözli az Európai Bizottságnak a bioüzemanyagokra vonatkozó uniós stratégiáról szóló közleményét, amely szerint a bioüzemanyagok a közlekedés terén legalábbis részben a fosszilis üzemanyagok helyébe léphetnek és bevonhatók az üzemanyag-ellátó rendszerekbe;

| 1.32 | hangsúlyozza azt a tényt, hogy több helyi és regionális önkormányzat közületi járműparkja már bioüzemanyagokkal üzemel; |
| --- | --- |

1.32

hangsúlyozza azt a tényt, hogy több helyi és regionális önkormányzat közületi járműparkja már bioüzemanyagokkal üzemel;

| 1.33 | kiemeli a bioüzemanyagok fenntartható módon történő termelésének fontosságát a biodiverzitás csökkenésének elkerülése érdekében; el kellene kerülni, hogy az energianövényekből álló nagy kiterjedésű „monokultúrák” (egyféle növényi kultúra nagyobb területre kiterjedő koncentrációja) túlzottan megzavarják a helyi ökoszisztémát. |
| --- | --- |

1.33

kiemeli a bioüzemanyagok fenntartható módon történő termelésének fontosságát a biodiverzitás csökkenésének elkerülése érdekében; el kellene kerülni, hogy az energianövényekből álló nagy kiterjedésű „monokultúrák” (egyféle növényi kultúra nagyobb területre kiterjedő koncentrációja) túlzottan megzavarják a helyi ökoszisztémát.

| 1.34 | arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye intenzívebbé a bioüzemanyagok kutatásával kapcsolatos erőfeszítéseket mind a nyersanyagok tekintetében (a kultúrák energiahozamainak növelése és energetikai jellemzőinek javítása, vagy a pirolitikus olajok nyersanyagként történő petrokémiai felhasználása érdekében), mind az eljárások vonatkozásában (a biomassza gázosítással, pirolízissel stb. energiává történő átalakítása); |
| --- | --- |

1.34

arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegye intenzívebbé a bioüzemanyagok kutatásával kapcsolatos erőfeszítéseket mind a nyersanyagok tekintetében (a kultúrák energiahozamainak növelése és energetikai jellemzőinek javítása, vagy a pirolitikus olajok nyersanyagként történő petrokémiai felhasználása érdekében), mind az eljárások vonatkozásában (a biomassza gázosítással, pirolízissel stb. energiává történő átalakítása);

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

Az energiaellátásról szóló zöld könyvről

| 2.1 | az igazságos verseny biztosításához a gáz- és villamos energia belső piacának liberalizálásáról szóló irányelv azonnali, hiánytalan végrehajtását követeli minden tagállamban; |
| --- | --- |

2.1

az igazságos verseny biztosításához a gáz- és villamos energia belső piacának liberalizálásáról szóló irányelv azonnali, hiánytalan végrehajtását követeli minden tagállamban;

| 2.2 | az Európai Bizottság által előterjesztett új jogalkotási javaslatok költség-haszon elemzése mellett foglal állást; |
| --- | --- |

2.2

az Európai Bizottság által előterjesztett új jogalkotási javaslatok költség-haszon elemzése mellett foglal állást;

| 2.3 | követeli az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének felülvizsgálatához kapcsolódóan és a zöld könyvvel összhangban a rendszer további kiterjesztését és javítását, így biztosítva azt a stabil környezetet, amelyben az egyes iparágak meg tudják hozni a szükséges hosszú távú befektetési döntéseket; követeli, hogy az EU gazdaságára – különösen az áramárakra gyakorolt hatás és a nemzeti kiosztási tervek tagállamok közötti elégtelen összehangolásából következő versenytorzulások miatt – nehezedő szükségtelen terheket szüntessék meg; |
| --- | --- |

2.3

követeli az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerének felülvizsgálatához kapcsolódóan és a zöld könyvvel összhangban a rendszer további kiterjesztését és javítását, így biztosítva azt a stabil környezetet, amelyben az egyes iparágak meg tudják hozni a szükséges hosszú távú befektetési döntéseket; követeli, hogy az EU gazdaságára – különösen az áramárakra gyakorolt hatás és a nemzeti kiosztási tervek tagállamok közötti elégtelen összehangolásából következő versenytorzulások miatt – nehezedő szükségtelen terheket szüntessék meg;

| 2.4 | megállapítja, hogy a 2006. januári gázellátási válság esetében jól bevált az EU-szintű koordináció, és követeli, hogy – a tagállamoknak az ellátás biztonságával kapcsolatos saját felelősségét figyelembe véve – a jövőben is biztosítva legyen, hogy ellátási válság esetén a szolidaritás és a szubszidiaritás elvein alapuló, hatékony koordinációs mechanizmusok álljanak rendelkezésre; |
| --- | --- |

2.4

megállapítja, hogy a 2006. januári gázellátási válság esetében jól bevált az EU-szintű koordináció, és követeli, hogy – a tagállamoknak az ellátás biztonságával kapcsolatos saját felelősségét figyelembe véve – a jövőben is biztosítva legyen, hogy ellátási válság esetén a szolidaritás és a szubszidiaritás elvein alapuló, hatékony koordinációs mechanizmusok álljanak rendelkezésre;

| 2.5 | követeli, hogy a kutatásban és fejlesztésben kiemelt terület legyen a fenntartható energia és az energiahatékonyság, és erre megfelelő arányú közösségi támogatási eszköz álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

2.5

követeli, hogy a kutatásban és fejlesztésben kiemelt terület legyen a fenntartható energia és az energiahatékonyság, és erre megfelelő arányú közösségi támogatási eszköz álljon rendelkezésre;

| 2.6 | javasolja, hogy az EU kompetenciáinak keretein belül minden fontos politikaterületen ösztönözze a fenntartható energiahordozók felhasználását; |
| --- | --- |

2.6

javasolja, hogy az EU kompetenciáinak keretein belül minden fontos politikaterületen ösztönözze a fenntartható energiahordozók felhasználását;

| 2.7 | üdvözli az Európai Bizottságnak az energiahatékonyságot célzó intézkedések továbbfejlesztésére irányuló szándékát, és egy széles hatókörű energiahatékonysági cselekvési terv mielőbbi bemutatása mellett foglal állást; |
| --- | --- |

2.7

üdvözli az Európai Bizottságnak az energiahatékonyságot célzó intézkedések továbbfejlesztésére irányuló szándékát, és egy széles hatókörű energiahatékonysági cselekvési terv mielőbbi bemutatása mellett foglal állást;

| 2.8 | a piacra támaszkodó és költséghatékony eszközök, mint pl. tájékoztatás, tanácsadás, támogatás, önkéntes megállapodások stb. bevonását követeli a cselekvési terv kidolgozásába, valamint az államháztartások, vállalatok és fogyasztók terhelhetősége határainak figyelembevételét; |
| --- | --- |

2.8

a piacra támaszkodó és költséghatékony eszközök, mint pl. tájékoztatás, tanácsadás, támogatás, önkéntes megállapodások stb. bevonását követeli a cselekvési terv kidolgozásába, valamint az államháztartások, vállalatok és fogyasztók terhelhetősége határainak figyelembevételét;

| 2.9 | elutasítja az energiahatékonyság növelését szolgáló abszolút célok kitűzését. Az olyan tagállamoknak, amelyek már bevezettek megtakarításokat vagy különösen hatékony technológiákat alkalmaznak, kevesebb lehetőségük van a hatékonyság növelésére, és versenyhátrányba kerülnének az abszolút célkitűzések megvalósítása során; |
| --- | --- |

2.9

elutasítja az energiahatékonyság növelését szolgáló abszolút célok kitűzését. Az olyan tagállamoknak, amelyek már bevezettek megtakarításokat vagy különösen hatékony technológiákat alkalmaznak, kevesebb lehetőségük van a hatékonyság növelésére, és versenyhátrányba kerülnének az abszolút célkitűzések megvalósítása során;

| 2.10 | helyesli a nemzetközi energiahatékonysági egyezményre tett javaslatot, valamint az EU és a nagy energiafogyasztó országok, illetve a fejlődésnek indult országok közötti párbeszéd megindítását az energiahatékonyság és -takarékosság témájában; |
| --- | --- |

2.10

helyesli a nemzetközi energiahatékonysági egyezményre tett javaslatot, valamint az EU és a nagy energiafogyasztó országok, illetve a fejlődésnek indult országok közötti párbeszéd megindítását az energiahatékonyság és -takarékosság témájában;

| 2.11 | támogatja az ellátás biztonságát és a beszerzési források diverzifikálását célzó kül- és biztonságpolitikai közös koncepció kifejlesztését, valamint az energiapartnerségek kiépítését és a fontos termelő, tranzit- vagy felhasználó országokkal való párbeszéd fokozását; ésszerűnek tűnik a nem uniós szomszéd országok bevonása is; |
| --- | --- |

2.11

támogatja az ellátás biztonságát és a beszerzési források diverzifikálását célzó kül- és biztonságpolitikai közös koncepció kifejlesztését, valamint az energiapartnerségek kiépítését és a fontos termelő, tranzit- vagy felhasználó országokkal való párbeszéd fokozását; ésszerűnek tűnik a nem uniós szomszéd országok bevonása is;

A biomasszával kapcsolatos cselekvési tervről

| 2.12 | felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy vegye figyelembe a helyi és regionális önkormányzatoknak a cselekvési terv megvalósításában és továbbfejlesztésében betöltött jelentős szerepét, részletesen foglalkozzon a helyi és regionális dimenzióval, és így járuljon hozzá a vidék átfogó fejlődéséhez; |
| --- | --- |

2.12

felkéri az Európai Bizottságot arra, hogy vegye figyelembe a helyi és regionális önkormányzatoknak a cselekvési terv megvalósításában és továbbfejlesztésében betöltött jelentős szerepét, részletesen foglalkozzon a helyi és regionális dimenzióval, és így járuljon hozzá a vidék átfogó fejlődéséhez;

| 2.13 | támogatja az Európai Bizottságnak a biomassza-ellátással kapcsolatos nézetét, amely szerint legjobb, ha helyi vagy regionális szinten hoznak döntést az energianövények termeléséről; |
| --- | --- |

2.13

támogatja az Európai Bizottságnak a biomassza-ellátással kapcsolatos nézetét, amely szerint legjobb, ha helyi vagy regionális szinten hoznak döntést az energianövények termeléséről;

| 2.14 | az ellátás biztonságának fokozása, a készletek kímélése, az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, valamint a vidék és a megújuló energiagazdálkodás érdekében az energiamegtakarítás ösztönzése és az energiahatékonyság fokozása mellett szükségesnek tartja a megújuló energiák felhasználásának továbbfejlesztését, továbbá ebben az összefüggésben a biomassza energetikai és alapanyagként történő felhasználása fenntartható fejlesztésének további ösztönzését; |
| --- | --- |

2.14

az ellátás biztonságának fokozása, a készletek kímélése, az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése, valamint a vidék és a megújuló energiagazdálkodás érdekében az energiamegtakarítás ösztönzése és az energiahatékonyság fokozása mellett szükségesnek tartja a megújuló energiák felhasználásának továbbfejlesztését, továbbá ebben az összefüggésben a biomassza energetikai és alapanyagként történő felhasználása fenntartható fejlesztésének további ösztönzését;

A bioüzemanyagokra vonatkozó stratégiáról

| 2.15 | elengedhetetlennek tartja a bioüzemanyagokkal kapcsolatban fennálló technikai akadályok leépítését és az EN 14214 szabvány módosítását annak érdekében, hogy többféle növényi olajat lehessen biodízelként alkalmazni, amennyiben ez nem rontja jelentősen az üzemanyagok teljesítményét, ezért támogatja az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy mielőbb utánajár az ilyen akadályok okainak, meghatározza a szabvány esetleg módosítandó konkrét aspektusait, ugyanakkor biztosítja, hogy nem kerül sor a bioüzemanyagok diszkriminálására emiatt; |
| --- | --- |

2.15

elengedhetetlennek tartja a bioüzemanyagokkal kapcsolatban fennálló technikai akadályok leépítését és az EN 14214 szabvány módosítását annak érdekében, hogy többféle növényi olajat lehessen biodízelként alkalmazni, amennyiben ez nem rontja jelentősen az üzemanyagok teljesítményét, ezért támogatja az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy mielőbb utánajár az ilyen akadályok okainak, meghatározza a szabvány esetleg módosítandó konkrét aspektusait, ugyanakkor biztosítja, hogy nem kerül sor a bioüzemanyagok diszkriminálására emiatt;

| 2.16 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy a bioüzemanyagokra vonatkozó stratégia továbbfejlesztése során is megfelelően vegye figyelembe a helyi és regionális dimenziót; |
| --- | --- |

2.16

felkéri az Európai Bizottságot, hogy a bioüzemanyagokra vonatkozó stratégia továbbfejlesztése során is megfelelően vegye figyelembe a helyi és regionális dimenziót;

| 2.17 | üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy növeli a bioüzemanyagok arányát az energiafelhasználásban és ehhez felülvizsgálja a bioüzemanyagok támogatására szolgáló cselekvéseket. |
| --- | --- |

2.17

üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló szándékát, hogy növeli a bioüzemanyagok arányát az energiafelhasználásban és ehhez felülvizsgálja a bioüzemanyagok támogatására szolgáló cselekvéseket.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 11-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 107., 2005.5.3., 13. o.

1

(2)  HL C 318., 2004.12.22., 19. o.

2

---

| 6.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/27 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/27

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a magán- és közszféra közötti partnerségekről (PPP), valamint a közbeszerzésről és a koncessziókról szóló közösségi jogról”

(2007/C 51/05)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a köz- és a magánszféra együttműködéséről és a közbeszerzéseket és koncessziókat szabályozó közösségi jogról szóló, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához címzett európai bizottsági közleményre (COM(2005) 569 final),

tekintettel az Európai Bizottság 2005. november 15-i határozatára, amely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel elnökének 2006. február 22-i határozatára, amely szerint a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel véleményére a következő tárgyban: Zöld könyv a köz- és a magánszféra együttműködéséről, valamint a közbeszerzéseket és a koncessziókat szabályozó közösségi jogról [COM(2004) 327 final – CdR 239/2004 fin],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a következő tárgyban: Zöld könyv a köz- és a magánszféra együttműködéséről, valamint a közbeszerzéseket és a koncessziókat szabályozó közösségi jogról [COM(2004) 327 final – CESE 1440/2004 fin],

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére a következő tárgyban: Az EBB szerepéről a köz- és magánszféra partnerségében (PPP) és ezen együttműködések hatásáról a növekedésre (CESE 255/2005),

tekintettel a „Gazdaság- és szociálpolitika” szakbizottság által 2006. július 3-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 41/2006 rev 2., előadó: Bożena Ronowicz, Zielona Góra polgármestere – PL/UEN–EA),

mivel:

| (1) | A gazdasági globalizáció és a köz- és a magánszféra vállalkozásai közötti verseny ezzel járó fokozódása – az egyik kérdés, amelynek megoldására a lisszaboni stratégiát létrehozták – egyértelműen megkívánja a köz- és a magánszféra szoros, partneri együttműködését, amely mindkét fél, és elsősorban az általuk nyújtott szolgáltatások igénybevevői, azaz a lakosság számára előnyökkel jár. |
| --- | --- |

(1)

A gazdasági globalizáció és a köz- és a magánszféra vállalkozásai közötti verseny ezzel járó fokozódása – az egyik kérdés, amelynek megoldására a lisszaboni stratégiát létrehozták – egyértelműen megkívánja a köz- és a magánszféra szoros, partneri együttműködését, amely mindkét fél, és elsősorban az általuk nyújtott szolgáltatások igénybevevői, azaz a lakosság számára előnyökkel jár.

| (2) | A köz- és a magánszféra partneri együttműködésében a közszférából (a nemzeti, regionális, illetve helyi kormányzatok) és a magánszektorból jövő partnerek minkét fél számára hasznos közös tevékenységekben vesznek részt, és saját erőforrásaikat nemcsak kereskedelmi célokra használják fel, hanem a projekt társadalmi céljainak elérésére is, konkrétan a jobb minőségű szolgáltatások nyújtására. |
| --- | --- |

(2)

A köz- és a magánszféra partneri együttműködésében a közszférából (a nemzeti, regionális, illetve helyi kormányzatok) és a magánszektorból jövő partnerek minkét fél számára hasznos közös tevékenységekben vesznek részt, és saját erőforrásaikat nemcsak kereskedelmi célokra használják fel, hanem a projekt társadalmi céljainak elérésére is, konkrétan a jobb minőségű szolgáltatások nyújtására.

| (3) | A helyi és regionális önkormányzatoknak fokozottabban részt kellene venniük a köz- és a magánszféra együttműködéseiben, szem előtt tartva azt, hogy a legalsóbb szinteknek a szerződésekben foglalt elveken alapuló együttműködési projektekben való részvétele elsősorban a szolgáltatásokat igénybe vevő személyek javát szolgálja, |
| --- | --- |

(3)

A helyi és regionális önkormányzatoknak fokozottabban részt kellene venniük a köz- és a magánszféra együttműködéseiben, szem előtt tartva azt, hogy a legalsóbb szinteknek a szerződésekben foglalt elveken alapuló együttműködési projektekben való részvétele elsősorban a szolgáltatásokat igénybe vevő személyek javát szolgálja,

a 2006. október 11–12-én tartott 66. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | mivel a köz- és a magánszféra partneri együttműködésének (PPP) pontos meghatározása még nem alakult ki, még nincsenek érvényben megfelelő jogszabályok, és – ami a legfontosabb – elsősorban az új tagállamoknak nincs tapasztalatuk e téren, úgy véli, hogy a PPP-megállapodások valamennyi formájára kiterjedő értelmező közlemény kidolgozására van szükség; |
| --- | --- |

1.1

mivel a köz- és a magánszféra partneri együttműködésének (PPP) pontos meghatározása még nem alakult ki, még nincsenek érvényben megfelelő jogszabályok, és – ami a legfontosabb – elsősorban az új tagállamoknak nincs tapasztalatuk e téren, úgy véli, hogy a PPP-megállapodások valamennyi formájára kiterjedő értelmező közlemény kidolgozására van szükség;

| 1.2 | rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok állnak a legközelebb a közszolgáltatásokat igénybe vevő emberekhez, valamint ők határoznak a szolgáltatások finanszírozásának módjáról, a köz- és a magánszféra együttműködésének formájáról vagy arról, hogy ők maguk nyújtsák-e a szolgáltatást; |
| --- | --- |

1.2

rámutat arra, hogy a helyi és regionális önkormányzatok állnak a legközelebb a közszolgáltatásokat igénybe vevő emberekhez, valamint ők határoznak a szolgáltatások finanszírozásának módjáról, a köz- és a magánszféra együttműködésének formájáról vagy arról, hogy ők maguk nyújtsák-e a szolgáltatást;

| 1.3 | megjegyzi, hogy a PPP-konstrukció alkalmazása melletti döntés meghozatalakor az elsődleges szempont az kell hogy legyen, hogy a konkrét projekt keretében javuljon a közszolgáltatások színvonala, és egyáltalán nem biztos, hogy mindig ez a fajta együttműködés jelenti a legjobb megoldást; |
| --- | --- |

1.3

megjegyzi, hogy a PPP-konstrukció alkalmazása melletti döntés meghozatalakor az elsődleges szempont az kell hogy legyen, hogy a konkrét projekt keretében javuljon a közszolgáltatások színvonala, és egyáltalán nem biztos, hogy mindig ez a fajta együttműködés jelenti a legjobb megoldást;

| 1.4 | megjegyzi, hogy a köz- és a magánszféra partneri együttműködése keretében általában az a fél viseli a nagyobb kockázatot, amelyik a leghatékonyabban tudja kezelni azt, miközben megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre arra az esetre, ha az adott projekt elvégzése kedvezőtlen feltételeket teremtene; |
| --- | --- |

1.4

megjegyzi, hogy a köz- és a magánszféra partneri együttműködése keretében általában az a fél viseli a nagyobb kockázatot, amelyik a leghatékonyabban tudja kezelni azt, miközben megfelelő biztosítékok állnak rendelkezésre arra az esetre, ha az adott projekt elvégzése kedvezőtlen feltételeket teremtene;

| 1.5 | rámutat arra, hogy a PPP-k azon alapulnak, hogy a közszféra felelősséget vállal a megfelelő infrastruktúra és egy bizonyos szolgáltatástípus biztosításáért, miközben tevékenyen együttműködik a magánszférával egy adott projekt megvalósításában; ami pedig a magánszférát illeti, feladata a projekttel kapcsolatos munkálatok finanszírozásának és a technológiaátadásnak a biztosítása, valamint a közszféra céljainak elérését szolgáló feladatok elvégzése; a szóban forgó létesítmény elkészülte vagy korszerűsítése után a magánszféra működteti azt, azaz szolgáltatási díj fejében közszolgáltatást nyújt. A PPP célja tehát a két fél kapcsolatainak meghatározása oly módon, hogy a beruházás adott szempontjával kapcsolatos kockázatot az a fél viselje, amely a leghatékonyabban tudja azt kezelni; |
| --- | --- |

1.5

rámutat arra, hogy a PPP-k azon alapulnak, hogy a közszféra felelősséget vállal a megfelelő infrastruktúra és egy bizonyos szolgáltatástípus biztosításáért, miközben tevékenyen együttműködik a magánszférával egy adott projekt megvalósításában; ami pedig a magánszférát illeti, feladata a projekttel kapcsolatos munkálatok finanszírozásának és a technológiaátadásnak a biztosítása, valamint a közszféra céljainak elérését szolgáló feladatok elvégzése; a szóban forgó létesítmény elkészülte vagy korszerűsítése után a magánszféra működteti azt, azaz szolgáltatási díj fejében közszolgáltatást nyújt. A PPP célja tehát a két fél kapcsolatainak meghatározása oly módon, hogy a beruházás adott szempontjával kapcsolatos kockázatot az a fél viselje, amely a leghatékonyabban tudja azt kezelni;

| 1.6 | kiemeli, hogy a PPP a lakosság számára történő infrastruktúraépítés vagy szolgáltatásnyújtás előnyös módja lehet. Azonban csak az adott infrastruktúra vagy szolgáltatás konkrét céljainak részletes elemzése révén lehet meghatározni, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak maguknak kell-e vállalniuk a feladatok elvégzését, vagy harmadik felet kell-e szerződtetniük, az érintett tagállam közbeszerzési törvényével összhangban, esetleg koncessziós szerződéssel vagy intézményesített PPP révén; |
| --- | --- |

1.6

kiemeli, hogy a PPP a lakosság számára történő infrastruktúraépítés vagy szolgáltatásnyújtás előnyös módja lehet. Azonban csak az adott infrastruktúra vagy szolgáltatás konkrét céljainak részletes elemzése révén lehet meghatározni, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak maguknak kell-e vállalniuk a feladatok elvégzését, vagy harmadik felet kell-e szerződtetniük, az érintett tagállam közbeszerzési törvényével összhangban, esetleg koncessziós szerződéssel vagy intézményesített PPP révén;

| 1.7 | véleménye szerint el kellene ismerni, hogy a PPP olyan kérdés, amelyet nemcsak jogi, gazdasági vagy műszaki oldalról kell megközelíteni, hanem politikai szempontból is, mivel a köz- és a magánszféra együttműködésről szóló határozatok demokratikus szavazási eljárással születnek, felügyeleti szervek ellenőrzése mellett, minek folytán nyilvánosság elé kerülnek, és olyan személyek bírálják el őket, akik a szóban forgó szolgáltatások tényleges vagy lehetséges felhasználói; |
| --- | --- |

1.7

véleménye szerint el kellene ismerni, hogy a PPP olyan kérdés, amelyet nemcsak jogi, gazdasági vagy műszaki oldalról kell megközelíteni, hanem politikai szempontból is, mivel a köz- és a magánszféra együttműködésről szóló határozatok demokratikus szavazási eljárással születnek, felügyeleti szervek ellenőrzése mellett, minek folytán nyilvánosság elé kerülnek, és olyan személyek bírálják el őket, akik a szóban forgó szolgáltatások tényleges vagy lehetséges felhasználói;

| 1.8 | rámutat arra, hogy a közszférabeli partner számára a PPP-konstrukcióban megvalósított projektből adott esetben a következő előnyök származhatnak (amennyiben az együttműködés e fajtáját határozzák meg mint a közszolgáltatás nyújtásának vagy az infrastruktúraépítésnek a legmegfelelőbb formáját):






  — | magántőke bevonása a közérdekű beruházások finanszírozásába, ami költségvetési megtakarítást és a beruházási költségek csökkentését jelenti, |
| --- | --- | --- |

1.8

rámutat arra, hogy a közszférabeli partner számára a PPP-konstrukcióban megvalósított projektből adott esetben a következő előnyök származhatnak (amennyiben az együttműködés e fajtáját határozzák meg mint a közszolgáltatás nyújtásának vagy az infrastruktúraépítésnek a legmegfelelőbb formáját):

—

magántőke bevonása a közérdekű beruházások finanszírozásába, ami költségvetési megtakarítást és a beruházási költségek csökkentését jelenti,

| — | a beruházási kockázat azon elemeinek átadása, amelyeket a magánszférabeli partner jobban tud kezelni, mint az állami partner, |
| --- | --- |

—

a beruházási kockázat azon elemeinek átadása, amelyeket a magánszférabeli partner jobban tud kezelni, mint az állami partner,

| — | a tervezett beruházások és a hozzájuk kapcsolódó közszolgáltatások nyújtása ütemének felgyorsítása, tekintve, hogy a magánszektor rugalmasabban és gyorsabban működik, |
| --- | --- |

—

a tervezett beruházások és a hozzájuk kapcsolódó közszolgáltatások nyújtása ütemének felgyorsítása, tekintve, hogy a magánszektor rugalmasabban és gyorsabban működik,

| — | a helyi közszféra finanszírozási forrásai körének kibővítése, |
| --- | --- |

—

a helyi közszféra finanszírozási forrásai körének kibővítése,

| — | a projektek megbízható megvalósításának biztosítása, mivel a megtervezett és megépített, illetve renovált létesítményt magánvállalkozó fogja működtetni vagy fenntartani – aki ezért érdekelt a munkálatok megbízható és pontos elvégzésében – a közszférabeli partner felügyelete alatt, |
| --- | --- |

—

a projektek megbízható megvalósításának biztosítása, mivel a megtervezett és megépített, illetve renovált létesítményt magánvállalkozó fogja működtetni vagy fenntartani – aki ezért érdekelt a munkálatok megbízható és pontos elvégzésében – a közszférabeli partner felügyelete alatt,

| — | minőségi közszolgáltatások nyújtása hosszú távon, többéves szerződések keretében; |
| --- | --- |

—

minőségi közszolgáltatások nyújtása hosszú távon, többéves szerződések keretében;

| 1.9 | hangsúlyozza, hogy a köz- és a magánszféra közti együttműködésben szükséges a felek közötti kölcsönös bizalom és a közös ügyletek átláthatósága a szabad és korlátozásoktól mentes, az európai szerződésekben foglalt alapelvekkel – például az esélyegyenlőség, a kölcsönös elismerés és az arányosság elvével – összhangban lévő fejlődés biztosítása érdekében; az alábbi feltételek nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a PPP-k megfeleljenek ezeknek az elveknek:






  — | stabil helyi és regionális kormányzati rendszer, |
| --- | --- | --- |

1.9

hangsúlyozza, hogy a köz- és a magánszféra közti együttműködésben szükséges a felek közötti kölcsönös bizalom és a közös ügyletek átláthatósága a szabad és korlátozásoktól mentes, az európai szerződésekben foglalt alapelvekkel – például az esélyegyenlőség, a kölcsönös elismerés és az arányosság elvével – összhangban lévő fejlődés biztosítása érdekében; az alábbi feltételek nélkülözhetetlenek ahhoz, hogy a PPP-k megfeleljenek ezeknek az elveknek:

—

stabil helyi és regionális kormányzati rendszer,

| — | a pénzpiacok és a mindenkori partnerek bizalma, |
| --- | --- |

—

a pénzpiacok és a mindenkori partnerek bizalma,

| — | a köz- és a magánszférabeli partnerek szilárd pénzügyi helyzete, |
| --- | --- |

—

a köz- és a magánszférabeli partnerek szilárd pénzügyi helyzete,

| — | átlátható és konkrét szerződési feltételek, melyek erőhatalom (vis maior) esetében átdolgozási mechanizmust és szabályozást irányoznak elő, |
| --- | --- |

—

átlátható és konkrét szerződési feltételek, melyek erőhatalom (vis maior) esetében átdolgozási mechanizmust és szabályozást irányoznak elő,

| — | a projekt pontos pénzügyi terve, |
| --- | --- |

—

a projekt pontos pénzügyi terve,

| — | mindkét fél jogi védelmének biztosítása; |
| --- | --- |

—

mindkét fél jogi védelmének biztosítása;

| 1.10 | hangsúlyozza, hogy mind a szerződéses PPP-k, mind pedig az intézményesített PPP-k esetében prioritásként kell kezelni azt, hogy a polgároknak minőségi, biztonságos és folyamatosan rendelkezésre álló létesítményeket vagy szolgáltatásokat biztosítsanak. Ezért a hatóságoknak a szolgáltatásnyújtást minden esetben a szolgáltató gazdasági érdekei elé kell helyezniük, és fenn kell tartaniuk maguk számára bizonyos jogokat, például hogy minőségi és biztonsági követelményeket állítsanak, és ha a közérdek megkívánja, az együttműködés folyamán azokat egyoldalúan módosítsák, a közművet vagy szolgáltatást ismét saját kézbe vehessék, és hogy az együttműködés megszűnésével átvegyék a szolgáltatótól azokat a javakat, amelyeket a használat vagy szolgáltatás folyamatossága szempontjából szükségesnek tartanak; |
| --- | --- |

1.10

hangsúlyozza, hogy mind a szerződéses PPP-k, mind pedig az intézményesített PPP-k esetében prioritásként kell kezelni azt, hogy a polgároknak minőségi, biztonságos és folyamatosan rendelkezésre álló létesítményeket vagy szolgáltatásokat biztosítsanak. Ezért a hatóságoknak a szolgáltatásnyújtást minden esetben a szolgáltató gazdasági érdekei elé kell helyezniük, és fenn kell tartaniuk maguk számára bizonyos jogokat, például hogy minőségi és biztonsági követelményeket állítsanak, és ha a közérdek megkívánja, az együttműködés folyamán azokat egyoldalúan módosítsák, a közművet vagy szolgáltatást ismét saját kézbe vehessék, és hogy az együttműködés megszűnésével átvegyék a szolgáltatótól azokat a javakat, amelyeket a használat vagy szolgáltatás folyamatossága szempontjából szükségesnek tartanak;

| 1.11 | úgy véli, hogy még ha az Európai Bizottság által megkérdezett szereplők többsége nem is támogatja a köz- és a magánszféra partnerségeiben az alvállalkozásra vonatkozó szabályok világosabbá tételére és harmonizálására irányuló közösségi kezdeményezést, a közösségi intézményeknek nem szabad elfelejteniük, hogy az együttműködés végső soron a szolgáltatásokat igénybevevő polgárt szolgálja, és hogy egy PPP-vállalkozás sikerét beárnyékolhatja, ha a PPP jogosultja nem megfelelő formában jár el a szolgáltatást részben vagy teljes egészében nyújtó alvállalkozókkal és szolgáltatókkal szemben. Másrészt a helyi és regionális önkormányzatok érdekeltek a kis- és középvállalkozások megerősítésében, hiszen az esetek többségében ezek töltik be az alvállalkozók vagy szolgáltatók szerepét. Ezért kötelezni kell a szerződő felet vagy a koncesszió jogosultját, hogy teljesítse az alvállalkozókkal vagy szolgáltatókkal szembeni gazdasági kötelezettségeit ugyanazon gazdasági feltételek mellett, amelyek a szerződést odaítélő szervnek a szerződő féllel vagy a koncesszió jogosultjával szembeni gazdasági kötelezettségeinek a betartására vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.11

úgy véli, hogy még ha az Európai Bizottság által megkérdezett szereplők többsége nem is támogatja a köz- és a magánszféra partnerségeiben az alvállalkozásra vonatkozó szabályok világosabbá tételére és harmonizálására irányuló közösségi kezdeményezést, a közösségi intézményeknek nem szabad elfelejteniük, hogy az együttműködés végső soron a szolgáltatásokat igénybevevő polgárt szolgálja, és hogy egy PPP-vállalkozás sikerét beárnyékolhatja, ha a PPP jogosultja nem megfelelő formában jár el a szolgáltatást részben vagy teljes egészében nyújtó alvállalkozókkal és szolgáltatókkal szemben. Másrészt a helyi és regionális önkormányzatok érdekeltek a kis- és középvállalkozások megerősítésében, hiszen az esetek többségében ezek töltik be az alvállalkozók vagy szolgáltatók szerepét. Ezért kötelezni kell a szerződő felet vagy a koncesszió jogosultját, hogy teljesítse az alvállalkozókkal vagy szolgáltatókkal szembeni gazdasági kötelezettségeit ugyanazon gazdasági feltételek mellett, amelyek a szerződést odaítélő szervnek a szerződő féllel vagy a koncesszió jogosultjával szembeni gazdasági kötelezettségeinek a betartására vonatkoznak.

2.   A Régiók Bizottsága nézetei

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | amennyiben az Európai Bizottság fenntartja a szolgáltatások koncessziójára vonatkozó jogalkotási javaslat elképzelését, (a Régiók Bizottsága) kéri a szolgáltatások vagy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások koncessziója sajátos jellegének elismerését. Minden európai bizottsági javaslatnak rugalmas, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásokat kell biztosítania a szolgáltatók kiválasztásának módjára, és rugalmas horizontális kritériumokat kell felállítania a végső nyertes kiválasztására; |
| --- | --- |

2.1

amennyiben az Európai Bizottság fenntartja a szolgáltatások koncessziójára vonatkozó jogalkotási javaslat elképzelését, (a Régiók Bizottsága) kéri a szolgáltatások vagy az általános gazdasági érdekű szolgáltatások koncessziója sajátos jellegének elismerését. Minden európai bizottsági javaslatnak rugalmas, átlátható és megkülönböztetésmentes eljárásokat kell biztosítania a szolgáltatók kiválasztásának módjára, és rugalmas horizontális kritériumokat kell felállítania a végső nyertes kiválasztására;

| 2.2 | úgy ítéli meg, hogy a köz- és a magánszféra partneri együttműködéséről szóló vitát európai bizottsági szinten kellene folytatni, mivel a települési/regionális önkormányzatok és a magángazdaság közötti együttműködés egyre nagyobb jelentőségre tett szert az EU-ban; |
| --- | --- |

2.2

úgy ítéli meg, hogy a köz- és a magánszféra partneri együttműködéséről szóló vitát európai bizottsági szinten kellene folytatni, mivel a települési/regionális önkormányzatok és a magángazdaság közötti együttműködés egyre nagyobb jelentőségre tett szert az EU-ban;

| 2.3 | a köz- és a magánszféra együttműködésének pontos meghatározását és a terminológia tisztázását sürgeti, például az olyan terminusok pontos jelentésének meghatározását, mint a „szerződéses PPP” vagy „intézményesített PPP”, valamint az európai, illetve a nemzeti és szubnacionális szintű PPP-k közötti esetleges különbségtételt; |
| --- | --- |

2.3

a köz- és a magánszféra együttműködésének pontos meghatározását és a terminológia tisztázását sürgeti, például az olyan terminusok pontos jelentésének meghatározását, mint a „szerződéses PPP” vagy „intézményesített PPP”, valamint az európai, illetve a nemzeti és szubnacionális szintű PPP-k közötti esetleges különbségtételt;

| 2.4 | az előző pontból kiindulva úgy véli, hogy kerülni kellene az olyan terminusokat, mint a „közszolgáltatás” és a „közérdekű szolgáltatás”, mivel azokat a különböző jogszabályok eltérően definiálják. Az uniós szabályozási hatáskörbe tartozó intézményesített PPP-k meghatározásához tanulmányozni lehetne például a következő megfogalmazást: „részben vagy teljes egészében a felhasználók által fizetett térítés fejében biztosított, a polgároknak szánt létesítmény üzemeltetésére vagy nekik nyújtott szolgáltatásra vonatkozó [partnerség]”; |
| --- | --- |

2.4

az előző pontból kiindulva úgy véli, hogy kerülni kellene az olyan terminusokat, mint a „közszolgáltatás” és a „közérdekű szolgáltatás”, mivel azokat a különböző jogszabályok eltérően definiálják. Az uniós szabályozási hatáskörbe tartozó intézményesített PPP-k meghatározásához tanulmányozni lehetne például a következő megfogalmazást: „részben vagy teljes egészében a felhasználók által fizetett térítés fejében biztosított, a polgároknak szánt létesítmény üzemeltetésére vagy nekik nyújtott szolgáltatásra vonatkozó [partnerség]”;

| 2.5 | ösztönzi annak a kérdésnek a kifejtését is, hogy az egész Európára kiterjedő PPP-k (viszontbiztosítás, állami garanciák) biztosításához európai szinten rendelkezésre állnak-e a szükséges pénzügyi eszközök; |
| --- | --- |

2.5

ösztönzi annak a kérdésnek a kifejtését is, hogy az egész Európára kiterjedő PPP-k (viszontbiztosítás, állami garanciák) biztosításához európai szinten rendelkezésre állnak-e a szükséges pénzügyi eszközök;

| 2.6 | nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság törekszik az Európai Közösséget létrehozó szerződésben foglalt alapelvek – mint az átláthatóság, az esélyegyenlőség, az arányosság és a kölcsönös elismerés – követésének biztosítására a közszerződések és koncessziók odaítélésében; |
| --- | --- |

2.6

nagyra értékeli, hogy az Európai Bizottság törekszik az Európai Közösséget létrehozó szerződésben foglalt alapelvek – mint az átláthatóság, az esélyegyenlőség, az arányosság és a kölcsönös elismerés – követésének biztosítására a közszerződések és koncessziók odaítélésében;

| 2.7 | véleménye szerint a versenypárbeszéd hatékony lehet bonyolult közbeszerzési szerződések esetén, eddig azonban kevés tapasztalat gyűlt össze a versenypárbeszédek tartalmával kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.7

véleménye szerint a versenypárbeszéd hatékony lehet bonyolult közbeszerzési szerződések esetén, eddig azonban kevés tapasztalat gyűlt össze a versenypárbeszédek tartalmával kapcsolatban;

| 2.8 | azt ajánlja, hogy a tagállamok átlátható és következetes szabályokon alapuló koncesszió-odaítélési eljárásokat fejlesszenek ki, amelyek az Európai Bizottság által javasolható bármely közös európai szintű meghatározást és normát figyelembe vesznek; |
| --- | --- |

2.8

azt ajánlja, hogy a tagállamok átlátható és következetes szabályokon alapuló koncesszió-odaítélési eljárásokat fejlesszenek ki, amelyek az Európai Bizottság által javasolható bármely közös európai szintű meghatározást és normát figyelembe vesznek;

| 2.9 | úgy véli, hogy a PPP-kezdeményezések nagyobb jogbiztonsága érdekében közszolgáltatói vállalkozások alapítása lehetséges köz- és magánszektorbeli szereplők részvételével; |
| --- | --- |

2.9

úgy véli, hogy a PPP-kezdeményezések nagyobb jogbiztonsága érdekében közszolgáltatói vállalkozások alapítása lehetséges köz- és magánszektorbeli szereplők részvételével;

| 2.10 | rámutat, hogy a közbeszerzési eljárást csak olyan ajánlattevők (vállalkozások) esetében nem kell alkalmazni, amelyek (1) ugyanúgy a szerződést odaítélő állami szerv felügyelete alá tartoznak, mint e szerv saját, nem önálló részlegei, és (2) tevékenységeik legnagyobb részét ezen az állami szerven belül végzik. Az RB álláspontja szerint a „belső szolgáltató” jogilag elkülönült egységet jelent, amely fölött az illetékes hatóság a saját osztályaihoz hasonlóan gyakorol ellenőrzést. Annak meghatározásához, hogy ez az ellenőrzés létezik-e, olyan szempontokat kell figyelembe venni, mint a képviselet mértéke az adminisztratív, vezető- és felügyeleti testületekben, az erről az alapszabályban szereplő konkrét rendelkezések, a tulajdonviszonyok, valamint a stratégiai döntések és az egyedi vezetési döntések feletti tényleges befolyás és ellenőrzés. A „belső szolgáltató” státusa kizárja, hogy magánvállalkozás 33 %-nál nagyobb részarányt képviseljen a szolgáltató tőkéjéből. Az RB különösképpen tévesnek tartja azt a feltevést, hogy a köz- és magánszféra vegyes vállalatainak adott közvetlen megbízások, amennyiben e vállalatokat nyilvános eljárással alapították, minden esetben közvetlen vagy közvetett előnyökkel járnak e vállalatok számára, és következésképpen elutasítja, hogy automatikusan egyenlőségjelet tegyünk a „közvetlen megbízás” és „a Szerződés rendelkezéseibe ütköző versenyelőny” közé. Az RB úgy véli, hogy a fent vázolt képpel nem egyeztethető össze a piaci tevékenység semmilyen további korlátozása; |
| --- | --- |

2.10

rámutat, hogy a közbeszerzési eljárást csak olyan ajánlattevők (vállalkozások) esetében nem kell alkalmazni, amelyek (1) ugyanúgy a szerződést odaítélő állami szerv felügyelete alá tartoznak, mint e szerv saját, nem önálló részlegei, és (2) tevékenységeik legnagyobb részét ezen az állami szerven belül végzik. Az RB álláspontja szerint a „belső szolgáltató” jogilag elkülönült egységet jelent, amely fölött az illetékes hatóság a saját osztályaihoz hasonlóan gyakorol ellenőrzést. Annak meghatározásához, hogy ez az ellenőrzés létezik-e, olyan szempontokat kell figyelembe venni, mint a képviselet mértéke az adminisztratív, vezető- és felügyeleti testületekben, az erről az alapszabályban szereplő konkrét rendelkezések, a tulajdonviszonyok, valamint a stratégiai döntések és az egyedi vezetési döntések feletti tényleges befolyás és ellenőrzés. A „belső szolgáltató” státusa kizárja, hogy magánvállalkozás 33 %-nál nagyobb részarányt képviseljen a szolgáltató tőkéjéből. Az RB különösképpen tévesnek tartja azt a feltevést, hogy a köz- és magánszféra vegyes vállalatainak adott közvetlen megbízások, amennyiben e vállalatokat nyilvános eljárással alapították, minden esetben közvetlen vagy közvetett előnyökkel járnak e vállalatok számára, és következésképpen elutasítja, hogy automatikusan egyenlőségjelet tegyünk a „közvetlen megbízás” és „a Szerződés rendelkezéseibe ütköző versenyelőny” közé. Az RB úgy véli, hogy a fent vázolt képpel nem egyeztethető össze a piaci tevékenység semmilyen további korlátozása;

| 2.11 | kiemeli, hogy egy, a koncessziók odaítéléséről vagy az intézményesített PPP-kről szóló értelmező közlemény további iránymutatást eredményezhet az EKSz.-ben megfogalmazott átláthatósági, arányossági és kölcsönös elismerési elveknek, továbbá az egyenlő bánásmód elvének való megfelelés módjával kapcsolatban, ezáltal növeli a PPP-projektek sikerének esélyeit, és hozzájárul ahhoz, hogy a jövőben több projekt készüljön el az Európai Beruházási Bank (EBB) kölcsöneinek segítségével; |
| --- | --- |

2.11

kiemeli, hogy egy, a koncessziók odaítéléséről vagy az intézményesített PPP-kről szóló értelmező közlemény további iránymutatást eredményezhet az EKSz.-ben megfogalmazott átláthatósági, arányossági és kölcsönös elismerési elveknek, továbbá az egyenlő bánásmód elvének való megfelelés módjával kapcsolatban, ezáltal növeli a PPP-projektek sikerének esélyeit, és hozzájárul ahhoz, hogy a jövőben több projekt készüljön el az Európai Beruházási Bank (EBB) kölcsöneinek segítségével;

| 2.12 | hangsúlyozza, hogy a jó minőségű közszolgáltatásokat minden tagállamban garantálja a demokratikus rendszer, amely szerint első a polgár érdeke, és amely biztosítja a szolgáltatások nyújtását igazgató – illetve az irányításban részt vevő –, felügyelő és figyelemmel kísérő hatóság általi védelmet; |
| --- | --- |

2.12

hangsúlyozza, hogy a jó minőségű közszolgáltatásokat minden tagállamban garantálja a demokratikus rendszer, amely szerint első a polgár érdeke, és amely biztosítja a szolgáltatások nyújtását igazgató – illetve az irányításban részt vevő –, felügyelő és figyelemmel kísérő hatóság általi védelmet;

| 2.13 | úgy véli, hogy uniós támogatás nyújtása esetén a PPP-projektek finanszírozásának elsőbbséget kell biztosítani. |
| --- | --- |

2.13

úgy véli, hogy uniós támogatás nyújtása esetén a PPP-projektek finanszírozásának elsőbbséget kell biztosítani.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 12-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

| 6.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/31 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/31

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „Az Európai Területi Paktumok létrehozása: Javaslat a háromoldalú szerződések és egyezmények felülvizsgálatára”

(2007/C 51/06)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel a brit elnökség 2005. november 21–22-i határozatára, mely szerint az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikkének első bekezdése alapján kikéri a Régiók Bizottsága véleményét e tárgyban,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, mely szerint az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel„a kormányzás és az Európai Unió” témával foglalkozó magas szintű csoport 2005. november 21–22-i, londoni ülésének következtetéseire,

tekintettel„a kormányzás és az Európai Unió” témával foglalkozó magas szintű csoport 2006. október 2–3-i, turkui ülésének következtetéseire;

tekintettel„a kormányzás és az Európai Unió” témával foglalkozó magas szintű csoport turkui ülésén tanúsított európai bizottsági hozzájárulásra,

tekintettel az európai kormányzás új formáiról szóló, 2001. július 25-i európai bizottsági fehér könyvre (COM(2001) 428 final) (1),

tekintettel az Európai Bizottság, „A Közösség, a tagállamok és a helyi és regionális hatóságok közötti célzott háromoldalú szerződések és egyezmények kerete” című, 2002. december 11-i európai bizottsági közleményre (COM(2002) 709 final),

tekintettel a „Polgárközpontú program –Eredményeket Európának” című, az Európai Tanácshoz intézett, 2006. május 10-i európai bizottsági közleményre (COM(2006) 211 final),

tekintettel2005. október 12-i véleményére a következő tárgyban: „Hatékonyabb jogalkotás 2004” és „Jobb szabályozás a növekedés és a munkahelyteremtés területén az Európai Unióban” (CdR 121/2005 fin) (2),

tekintettel az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottság által 2006. június 30-án elfogadott véleménytervezetre (CdR 135/2006_rév1, előadó: Raymond FORNI, Franche-Comté regionális tanácsának elnöke (FR/PES),

mivel

| (1) | A háromoldalú szerződések és egyezmények megfelelő eszközt jelentenek a többszintű kormányzás előmozdítására Európában azzal, hogy – az egyes tagállamok intézményi felépítésének figyelembevételével – bevonják a területi önkormányzatokat a közösségi politikák megvalósításába. |
| --- | --- |

(1)

A háromoldalú szerződések és egyezmények megfelelő eszközt jelentenek a többszintű kormányzás előmozdítására Európában azzal, hogy – az egyes tagállamok intézményi felépítésének figyelembevételével – bevonják a területi önkormányzatokat a közösségi politikák megvalósításába.

| (2) | Ez az új, választható kormányzati eszköz nagyobb rugalmasságot, hatékonyságot és több demokráciát biztosít az Európai Unióban, hozzájárulva ezzel ahhoz, hogy a polgárok minél inkább magukénak érezzék az európai terv ügyét. |
| --- | --- |

(2)

Ez az új, választható kormányzati eszköz nagyobb rugalmasságot, hatékonyságot és több demokráciát biztosít az Európai Unióban, hozzájárulva ezzel ahhoz, hogy a polgárok minél inkább magukénak érezzék az európai terv ügyét.

| (3) | Számára a háromoldalú szerződések és egyezmények újraindítása a 2006. év politikai prioritásai közé tartozik, és különösképpen el kívánja mélyíteni ezen eszköz hozadékát és a benne rejlő lehetőségeket a lisszaboni stratégia megvalósításában. |
| --- | --- |

(3)

Számára a háromoldalú szerződések és egyezmények újraindítása a 2006. év politikai prioritásai közé tartozik, és különösképpen el kívánja mélyíteni ezen eszköz hozadékát és a benne rejlő lehetőségeket a lisszaboni stratégia megvalósításában.

| (4) | A végrehajtási program eszközeinek körébe tartozó háromoldalú szerződések és egyezmények általánossá tétele révén a tervezési politika mind európai, mind helyi szinten koherensebbé és homogénebbé válik, és a regionális szintű gazdasági és társadalmi kohézió politikájában érdekelt intézmények közötti párbeszéd eszköztára gazdagabb lesz. |
| --- | --- |

(4)

A végrehajtási program eszközeinek körébe tartozó háromoldalú szerződések és egyezmények általánossá tétele révén a tervezési politika mind európai, mind helyi szinten koherensebbé és homogénebbé válik, és a regionális szintű gazdasági és társadalmi kohézió politikájában érdekelt intézmények közötti párbeszéd eszköztára gazdagabb lesz.

| (5) | A háromoldalú szerződések és egyezmények kísérleti szakasza mérsékelt eredménnyel járt, és helyénvaló lenne újradefiniálni ezen eszköz eljárásait, céljait és jelentőségét. |
| --- | --- |

(5)

A háromoldalú szerződések és egyezmények kísérleti szakasza mérsékelt eredménnyel járt, és helyénvaló lenne újradefiniálni ezen eszköz eljárásait, céljait és jelentőségét.

| (6) | A helyi és regionális önkormányzatok érdekeit szem előtt tartva konkrét formában hozzájárult az eszköz felülvizsgálatához az eszközben rejlő lehetőségek optimalizálása érdekében a „Kormányzás és az Európai Unió” témával foglalkozó magas szintű csoport 2006. október 2–3-án tartott ülésén, mely következtetéseiben egyrészt leszögezte, hogy semmi akadálya az eszköz továbbvitelének, másrészt arról tanúskodott, hogy számos tagállam érdeklődést mutatott egy új kísérleti szakaszba történő önkéntes alapú belépés iránt, |
| --- | --- |

(6)

A helyi és regionális önkormányzatok érdekeit szem előtt tartva konkrét formában hozzájárult az eszköz felülvizsgálatához az eszközben rejlő lehetőségek optimalizálása érdekében a „Kormányzás és az Európai Unió” témával foglalkozó magas szintű csoport 2006. október 2–3-án tartott ülésén, mely következtetéseiben egyrészt leszögezte, hogy semmi akadálya az eszköz továbbvitelének, másrészt arról tanúskodott, hogy számos tagállam érdeklődést mutatott egy új kísérleti szakaszba történő önkéntes alapú belépés iránt,

2006. október 11–12-én tartott 66. plenáris ülésén (az október 12-i ülésnapon) egyhangúlag elfogadta az alábbi véleményt.

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA ÁLLÁSPONTJA ÉS AJÁNLÁSAI

1.   A partnerség elvének előmozdítása és érvényre juttatása az Európai Unió működésében

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | úgy ítéli meg, hogy az Európa előtt álló gazdasági, társadalmi, környezeti és demokratikus kihívásokra tekintettel feltétlenül szükséges valódi partnerség útján megerősíteni az Európai Unió, a tagállamok és a helyi és regionális önkormányzatok fellépését annak érdekében, hogy az hatékonyabb legyen; |
| --- | --- |

1.1

úgy ítéli meg, hogy az Európa előtt álló gazdasági, társadalmi, környezeti és demokratikus kihívásokra tekintettel feltétlenül szükséges valódi partnerség útján megerősíteni az Európai Unió, a tagállamok és a helyi és regionális önkormányzatok fellépését annak érdekében, hogy az hatékonyabb legyen;

| 1.2 | hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvének megfelelő intézményközi partnerség alapelvének megszilárdulása fontos építőeleme egy olyan Európának, amelyet minden európai polgár „közös háznak” érez; |
| --- | --- |

1.2

hangsúlyozza, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvének megfelelő intézményközi partnerség alapelvének megszilárdulása fontos építőeleme egy olyan Európának, amelyet minden európai polgár „közös háznak” érez;

| 1.3 | úgy véli, hogy a partnerség elvének helyszíni megvalósítása lehetővé tenné a jelenlegi rendszer hiányosságainak pótlását, és valódi hozzáadott értéket jelentene a jól meghatározott közös célkitűzések teljesítésében az Európai Bizottság 2006. május 10-i, „Polgárközpontú program” című közleménye szellemében anélkül, hogy a különböző érintett partnerek intézményi felelősségének megosztását megváltoztatná; |
| --- | --- |

1.3

úgy véli, hogy a partnerség elvének helyszíni megvalósítása lehetővé tenné a jelenlegi rendszer hiányosságainak pótlását, és valódi hozzáadott értéket jelentene a jól meghatározott közös célkitűzések teljesítésében az Európai Bizottság 2006. május 10-i, „Polgárközpontú program” című közleménye szellemében anélkül, hogy a különböző érintett partnerek intézményi felelősségének megosztását megváltoztatná;

| 1.4 | megállapítja egyébiránt, hogy a gondolkodási időszak keretében a tagállamokban a közvéleménnyel nemrégiben elindított párbeszéd megmutatta, hogy a konkrét és érzékelhető fellépéseknek köszönhetően igenis lehetséges közeledni az európai polgárokhoz, és hogy e célból nélkülözhetetlen a helyi és regionális önkormányzatok közvetlen bevonása az európai építkezésbe; |
| --- | --- |

1.4

megállapítja egyébiránt, hogy a gondolkodási időszak keretében a tagállamokban a közvéleménnyel nemrégiben elindított párbeszéd megmutatta, hogy a konkrét és érzékelhető fellépéseknek köszönhetően igenis lehetséges közeledni az európai polgárokhoz, és hogy e célból nélkülözhetetlen a helyi és regionális önkormányzatok közvetlen bevonása az európai építkezésbe;

2.   A háromoldalú szerződések és egyezmények kísérleti időszakának értékelése

A Régiók Bizottsága

| 2.1 | a kezdetektől támogatta a háromoldalú szerződések és egyezmények – mint a partnerséget elősegítő eszközök – gondolatát, annak érdekében, hogy ezáltal a jelentős területi hatású jogszabályokat és programokat rugalmasabban lehessen végrehajtani; |
| --- | --- |

2.1

a kezdetektől támogatta a háromoldalú szerződések és egyezmények – mint a partnerséget elősegítő eszközök – gondolatát, annak érdekében, hogy ezáltal a jelentős területi hatású jogszabályokat és programokat rugalmasabban lehessen végrehajtani;

| 2.2 | megállapítja, hogy a háromoldalú szerződések és egyezmények kísérleti szakaszának eredményei nem feleltek meg elvárásainak, ugyanakkor úgy véli, hogy anélkül, hogy megkérdőjeleznénk az eszköz helyénvalóságát, inkább minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni ezen eszköz alkalmazásának fokozása és terjesztése érdekében; |
| --- | --- |

2.2

megállapítja, hogy a háromoldalú szerződések és egyezmények kísérleti szakaszának eredményei nem feleltek meg elvárásainak, ugyanakkor úgy véli, hogy anélkül, hogy megkérdőjeleznénk az eszköz helyénvalóságát, inkább minden lehetséges erőfeszítést meg kell tenni ezen eszköz alkalmazásának fokozása és terjesztése érdekében;

| 2.3 | jelzi, hogy ez idáig mindössze egyetlen – a Lombardia régióval megkötött – háromoldalú egyezmény aláírására került csak sor, és sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság elkötelezettségének hiánya miatt a három másik kísérleti egyezményprojekt (Birmingham, Lille és Pescara) aláírásáig nem jutottak el, noha azok innovatív tartalma valódi hozzáadott értéket képviselt volna; ezzel összefüggésben tudomásul veszi a helyi és regionális önkormányzatok (például az Asztúriai hercegség és Trento autonóm tartomány) részéről indított új kezdeményezéseket, és hangsúlyozza néhány európai és nemzeti szövetségnek az eszköz támogatása és fejlesztése érdekében tett lépéseit; |
| --- | --- |

2.3

jelzi, hogy ez idáig mindössze egyetlen – a Lombardia régióval megkötött – háromoldalú egyezmény aláírására került csak sor, és sajnálatát fejezi ki, hogy az Európai Bizottság elkötelezettségének hiánya miatt a három másik kísérleti egyezményprojekt (Birmingham, Lille és Pescara) aláírásáig nem jutottak el, noha azok innovatív tartalma valódi hozzáadott értéket képviselt volna; ezzel összefüggésben tudomásul veszi a helyi és regionális önkormányzatok (például az Asztúriai hercegség és Trento autonóm tartomány) részéről indított új kezdeményezéseket, és hangsúlyozza néhány európai és nemzeti szövetségnek az eszköz támogatása és fejlesztése érdekében tett lépéseit;

| 2.4 | emlékeztet arra, hogy a területi önkormányzatok, amelyek nagyrészt az Európai Unió jogszabályainak és intézkedéseinek átemelésére és megvalósítására hivatottak, nagy érdeklődéssel követték a háromoldalú szerződések és egyezmények koncepciójának beindítását, mivel az növelné hatékonyságukat; ezenkívül e szerződések és egyezmények olyan eszközök, amelyek lehetővé teszik a közösségi intézmények, a nemzeti kormányok, valamint a regionális és a helyi hatóságok számára a célkitűzések meghatározását, a hatáskörükbe tartozó intézkedések és tevékenységek integrált formában történő megvalósítását, és ennek során az egyes intézményi szereplők funkciójának felértékelését; |
| --- | --- |

2.4

emlékeztet arra, hogy a területi önkormányzatok, amelyek nagyrészt az Európai Unió jogszabályainak és intézkedéseinek átemelésére és megvalósítására hivatottak, nagy érdeklődéssel követték a háromoldalú szerződések és egyezmények koncepciójának beindítását, mivel az növelné hatékonyságukat; ezenkívül e szerződések és egyezmények olyan eszközök, amelyek lehetővé teszik a közösségi intézmények, a nemzeti kormányok, valamint a regionális és a helyi hatóságok számára a célkitűzések meghatározását, a hatáskörükbe tartozó intézkedések és tevékenységek integrált formában történő megvalósítását, és ennek során az egyes intézményi szereplők funkciójának felértékelését;

| 2.5 | következésképp nem osztja az Európai Bizottság megállapítását, mely szerint „egyetlen helyi vagy regionális önkormányzat, illetve központi hatóság sem mutatott különösebb érdeklődést a javaslat iránt”; |
| --- | --- |

2.5

következésképp nem osztja az Európai Bizottság megállapítását, mely szerint „egyetlen helyi vagy regionális önkormányzat, illetve központi hatóság sem mutatott különösebb érdeklődést a javaslat iránt”;

| 2.6 | felhívja a figyelmet e túlságosan szűk körben végrehajtott kísérleti szakasz bizonytalanságára, és az Európai Bizottság értékelésének megismerése után úgy véli, hogy az eszköz felülvizsgálata annál is inkább szükséges, és ennek során az alábbiakra kell figyelmet fordítani:






  — | A D-terv kapcsán bevezetett és azon túlmenő, új eszközt nagyobb átláthatóságnak és több kommunikációnak kell öveznie, különösen információs kampányokat kell szervezni a lehetséges haszonélvezők, vagyis a helyi és regionális önkormányzatok, illetve a tagállamok számára; |
| --- | --- | --- |

2.6

felhívja a figyelmet e túlságosan szűk körben végrehajtott kísérleti szakasz bizonytalanságára, és az Európai Bizottság értékelésének megismerése után úgy véli, hogy az eszköz felülvizsgálata annál is inkább szükséges, és ennek során az alábbiakra kell figyelmet fordítani:

—

A D-terv kapcsán bevezetett és azon túlmenő, új eszközt nagyobb átláthatóságnak és több kommunikációnak kell öveznie, különösen információs kampányokat kell szervezni a lehetséges haszonélvezők, vagyis a helyi és regionális önkormányzatok, illetve a tagállamok számára;

| — | Valódi vezető szerep kimutatására van szükség valamennyi szinten; |
| --- | --- |

—

Valódi vezető szerep kimutatására van szükség valamennyi szinten;

| — | Meg kell szervezni a finanszírozási források megfelelő koordinálását; |
| --- | --- |

—

Meg kell szervezni a finanszírozási források megfelelő koordinálását;

| — | Az Európai Bizottságnak (az eszköz eredeti kezdeményezőjének) újra érdeklődést kell mutatnia e rugalmas, jól használható és a közpénzekkel takarékos eszköz iránt; |
| --- | --- |

—

Az Európai Bizottságnak (az eszköz eredeti kezdeményezőjének) újra érdeklődést kell mutatnia e rugalmas, jól használható és a közpénzekkel takarékos eszköz iránt;

| — | Megfelelő koordinációt kell biztosítani az Európai Bizottságon belül; |
| --- | --- |

—

Megfelelő koordinációt kell biztosítani az Európai Bizottságon belül;

| — | Megfelelő „vertikális” koordinációt kell keresni a különböző – nemzeti és regionális/helyi – kormányzati szintek között a szubszidiaritási elv „szabályozási” szempontjának alkalmazásában; |
| --- | --- |

—

Megfelelő „vertikális” koordinációt kell keresni a különböző – nemzeti és regionális/helyi – kormányzati szintek között a szubszidiaritási elv „szabályozási” szempontjának alkalmazásában;

| — | Elismert felelős vezető irányításával össze kell hangolni a partnereket, figyelembe véve hatásköreiket és felelősségi köreiket; |
| --- | --- |

—

Elismert felelős vezető irányításával össze kell hangolni a partnereket, figyelembe véve hatásköreiket és felelősségi köreiket;

| — | Kézzelfoghatóvá kell tenni az eszköz értéktöbbletét mind az Európai Bizottság, mind a tagállamok, mind pedig a helyi és regionális önkormányzatok számára; |
| --- | --- |

—

Kézzelfoghatóvá kell tenni az eszköz értéktöbbletét mind az Európai Bizottság, mind a tagállamok, mind pedig a helyi és regionális önkormányzatok számára;

| 2.7 | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament 2003. decemberi állásfoglalásában kedvezően fogadta az eszközt, és kifejezetten kérte, hogy a kísérleti tapasztalatgyűjtés megfelelő számú és eltérő jellegű esetekre terjedjen ki, továbbá, hogy a megfelelő nyilvánosság érdekében elegendő pénzügyi eszköz álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

2.7

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament 2003. decemberi állásfoglalásában kedvezően fogadta az eszközt, és kifejezetten kérte, hogy a kísérleti tapasztalatgyűjtés megfelelő számú és eltérő jellegű esetekre terjedjen ki, továbbá, hogy a megfelelő nyilvánosság érdekében elegendő pénzügyi eszköz álljon rendelkezésre;

| 2.8 | felhívja a figyelmet a finn elnökség által a tagállamoknak kiküldött kérdőív válaszaira, melyekből kiderül, hogy a tagállamok nagy része támogatja a háromoldalú/többoldalú megállapodások eszközét – a tagállamok, a regionális és helyi önkormányzatok és az Európai Bizottság részvételével – a partnerség elvének az európai politikák végrehajtása során történő előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

2.8

felhívja a figyelmet a finn elnökség által a tagállamoknak kiküldött kérdőív válaszaira, melyekből kiderül, hogy a tagállamok nagy része támogatja a háromoldalú/többoldalú megállapodások eszközét – a tagállamok, a regionális és helyi önkormányzatok és az Európai Bizottság részvételével – a partnerség elvének az európai politikák végrehajtása során történő előmozdítása érdekében;

| 2.9 | hozzá kíván járulni az Európai Bizottság által meghatározott feltételek teljesítéséhez az eszköz sikere érdekében, és javasol néhány követendő utat; kész a motor szerepének betöltésére annak érdekében, hogy meglegyen az eszköz használatának fejlesztéséhez szükséges politikai lendület; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy egyetlen kezdeményezés sem érhet el eredményt az érintett tagállamok és az Európai Bizottság támogatása és elkötelezettsége nélkül; |
| --- | --- |

2.9

hozzá kíván járulni az Európai Bizottság által meghatározott feltételek teljesítéséhez az eszköz sikere érdekében, és javasol néhány követendő utat; kész a motor szerepének betöltésére annak érdekében, hogy meglegyen az eszköz használatának fejlesztéséhez szükséges politikai lendület; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy egyetlen kezdeményezés sem érhet el eredményt az érintett tagállamok és az Európai Bizottság támogatása és elkötelezettsége nélkül;

3.   A Régiók Bizottsága ajánlásai az „Európai Területi Paktumok” létrehozása vonatkozásában

A Régiók Bizottsága

| 3.1 | állást foglal a háromoldalú szerződések és egyezmények felülvizsgálata, illetve azok „Európai Területi Paktumokká” történő átalakítása mellett annak érdekében, hogy jobban igazodjanak az egyezmény feleit alkotó különböző kormányzati szintek igényeihez és érdekeihez; |
| --- | --- |

3.1

állást foglal a háromoldalú szerződések és egyezmények felülvizsgálata, illetve azok „Európai Területi Paktumokká” történő átalakítása mellett annak érdekében, hogy jobban igazodjanak az egyezmény feleit alkotó különböző kormányzati szintek igényeihez és érdekeihez;

| 3.2 | azt szeretné, ha az „Európai Területi Paktumok” lehetővé tennék az alábbiakat:






  — | a nagy európai politikák célkitűzéseire és projektjeire irányuló ütemezési, tervezési, döntéshozatali és végrehajtási, valamint igazgatási folyamatoknak a különböző intézményi szinteken való egyeztetését és összehangolását, |
| --- | --- | --- |

3.2

azt szeretné, ha az „Európai Területi Paktumok” lehetővé tennék az alábbiakat:

—

a nagy európai politikák célkitűzéseire és projektjeire irányuló ütemezési, tervezési, döntéshozatali és végrehajtási, valamint igazgatási folyamatoknak a különböző intézményi szinteken való egyeztetését és összehangolását,

| — | az Európai Unió kulcsfontosságú politikai célkitűzéseinek és prioritásainak rugalmas, hatékony és önkéntes módon történő megvalósítását célzott partnerségeken keresztül. Ez konkrétan a kohéziós politika célkitűzéseinek teljesítését, a lisszaboni stratégia helyi vetületét, konkrét kommunikációs tárgyú intézkedéseket, illetve a nagy európai politikák (például közlekedés, energia stb.) helyi szintű megjelenítését, valamint az integrált politikai stratégiák (például a tengerészeti és part menti politika) megvalósítását segítené elő, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió kulcsfontosságú politikai célkitűzéseinek és prioritásainak rugalmas, hatékony és önkéntes módon történő megvalósítását célzott partnerségeken keresztül. Ez konkrétan a kohéziós politika célkitűzéseinek teljesítését, a lisszaboni stratégia helyi vetületét, konkrét kommunikációs tárgyú intézkedéseket, illetve a nagy európai politikák (például közlekedés, energia stb.) helyi szintű megjelenítését, valamint az integrált politikai stratégiák (például a tengerészeti és part menti politika) megvalósítását segítené elő,

| — | háromoldalú szerződések, illetve egyezmények – mint amilyeneket az Európai Bizottság eredetileg is javasolt – hatékony kezelését. Ez egyrészt olyan „terepközeli” megoldások létrehozását tenné lehetővé, amelyek esetében nincs szükség nehézkes és költséges „jogi, illetve szabályozási” mechanizmusokra, másrészt pedig olyan partnerségi végrehajtási módok kifejlesztését, amelyek a régiók és a helyi önkormányzatok feladatát képezik, de nemzeti és európai szintű technikai és pénzügyi támogatásban részesülnek. Ez az olyan súlyos természeti és/vagy gazdasági és társadalmi hátrányokkal küzdő, vagy gyéren lakott régiók – mint a legkülső régiók – esetében bizonyulna hasznosnak, amelyek számára az európai jogszabályok és politikák átemelése vagy alkalmazása néha nehézségekbe ütközik; |
| --- | --- |

—

háromoldalú szerződések, illetve egyezmények – mint amilyeneket az Európai Bizottság eredetileg is javasolt – hatékony kezelését. Ez egyrészt olyan „terepközeli” megoldások létrehozását tenné lehetővé, amelyek esetében nincs szükség nehézkes és költséges „jogi, illetve szabályozási” mechanizmusokra, másrészt pedig olyan partnerségi végrehajtási módok kifejlesztését, amelyek a régiók és a helyi önkormányzatok feladatát képezik, de nemzeti és európai szintű technikai és pénzügyi támogatásban részesülnek. Ez az olyan súlyos természeti és/vagy gazdasági és társadalmi hátrányokkal küzdő, vagy gyéren lakott régiók – mint a legkülső régiók – esetében bizonyulna hasznosnak, amelyek számára az európai jogszabályok és politikák átemelése vagy alkalmazása néha nehézségekbe ütközik;

| 3.3 | hangsúlyozza, hogy ezek az eszközök már önmagukban igen nagy hozzáadott értéket képviselnének mind a helyi és regionális önkormányzatok, mind az Európai Unió számára, mivel lehetővé tennék az Unió fellépésének megfelelőbb adaptálását a helyi és regionális valósághoz, és ezáltal a polgárokat foglalkoztató konkrét kérdések könnyebb megválaszolását; |
| --- | --- |

3.3

hangsúlyozza, hogy ezek az eszközök már önmagukban igen nagy hozzáadott értéket képviselnének mind a helyi és regionális önkormányzatok, mind az Európai Unió számára, mivel lehetővé tennék az Unió fellépésének megfelelőbb adaptálását a helyi és regionális valósághoz, és ezáltal a polgárokat foglalkoztató konkrét kérdések könnyebb megválaszolását;

| 3.4 | kijelenti, hogy kész együttműködni az Európai Bizottsággal, az EU soros elnökségével és a többi érintett intézménnyel, valamint elsősorban a kormányzással foglalkozó magas szintű csoporttal az ilyen szerződések és egyezmények kézzelfogható értéktöbbletének meghatározásában és kiértékelésében, megfelelő kritériumok és mutatók meghatározása révén; |
| --- | --- |

3.4

kijelenti, hogy kész együttműködni az Európai Bizottsággal, az EU soros elnökségével és a többi érintett intézménnyel, valamint elsősorban a kormányzással foglalkozó magas szintű csoporttal az ilyen szerződések és egyezmények kézzelfogható értéktöbbletének meghatározásában és kiértékelésében, megfelelő kritériumok és mutatók meghatározása révén;

| 3.5 | úgy véli, hogy az ilyen Európai Területi Paktumokhoz való folyamodás szabadsága és az azokról folytatott, a különböző partnerek közös akaratán alapuló tárgyalások ütőkártyát jelentenek a három kormányzati szint közötti állandó és rendszeres párbeszéd folytatásához a paktumok kidolgozásától kezdve egészen a megvalósításukig, abban az esetben is, ha egynél több tagállam érintett; mindenesetre ezt az eszközt a hatályos szabályozás tiszteletben tartásával és alkalmazásával kell kialakítani mind regionális és nemzeti, mind pedig közösségi szinten, figyelembe véve az egyes tagállamokban hatályos kompetenciamegoszlást, a hatályos ágazati szabályozások alkalmazását, valamint a pénzügyi források kezelését és ellenőrzését biztosító szabályokat; |
| --- | --- |

3.5

úgy véli, hogy az ilyen Európai Területi Paktumokhoz való folyamodás szabadsága és az azokról folytatott, a különböző partnerek közös akaratán alapuló tárgyalások ütőkártyát jelentenek a három kormányzati szint közötti állandó és rendszeres párbeszéd folytatásához a paktumok kidolgozásától kezdve egészen a megvalósításukig, abban az esetben is, ha egynél több tagállam érintett; mindenesetre ezt az eszközt a hatályos szabályozás tiszteletben tartásával és alkalmazásával kell kialakítani mind regionális és nemzeti, mind pedig közösségi szinten, figyelembe véve az egyes tagállamokban hatályos kompetenciamegoszlást, a hatályos ágazati szabályozások alkalmazását, valamint a pénzügyi források kezelését és ellenőrzését biztosító szabályokat;

| 3.6 | hozzáteszi, hogy valódi partnerség csak akkor jöhet létre, ha mindegyik szerződő fél pénzügyi hozzájárulást nyújt a közösen meghatározott célkitűzések megvalósításához; javasolja, hogy az Európai Területi Paktumok finanszírozásának kérdésekor azokra a lehetséges szinergiákra összpontosítsunk, amelyek egyfelől az adott területeken európai szinten meglévő költségvetési források és a strukturális alapok, másfelől a regionális és nemzeti szinteken rendelkezésre álló költségvetési források között fennállnak. Mindezt a közösségi regionális politika számára létrehozandó, vagy bármely más, e célra felállítandó pénzügyi eszköz nélkül képzeli el; |
| --- | --- |

3.6

hozzáteszi, hogy valódi partnerség csak akkor jöhet létre, ha mindegyik szerződő fél pénzügyi hozzájárulást nyújt a közösen meghatározott célkitűzések megvalósításához; javasolja, hogy az Európai Területi Paktumok finanszírozásának kérdésekor azokra a lehetséges szinergiákra összpontosítsunk, amelyek egyfelől az adott területeken európai szinten meglévő költségvetési források és a strukturális alapok, másfelől a regionális és nemzeti szinteken rendelkezésre álló költségvetési források között fennállnak. Mindezt a közösségi regionális politika számára létrehozandó, vagy bármely más, e célra felállítandó pénzügyi eszköz nélkül képzeli el;

| 3.7 | úgy ítéli meg, hogy közös cél lehetne a kezdeményezés hatásának optimalizálása annak konkrét megjelenítésével, hogy a fellépés helyi szinten milyen közösségi hozzáadott értéket képvisel; ez a hozzáadott érték egyértelmű, amikor több (európai, nemzeti, regionális és helyi) közigazgatási egységnek van egyes politikákkal kapcsolatban jogalkotási, kidolgozási vagy végrehajtási hatásköre; kéri ezenkívül az Európai Bizottságot, hogy határozzon meg pontos mutatókat a közösségi hozzáadott érték kimutatása számára; |
| --- | --- |

3.7

úgy ítéli meg, hogy közös cél lehetne a kezdeményezés hatásának optimalizálása annak konkrét megjelenítésével, hogy a fellépés helyi szinten milyen közösségi hozzáadott értéket képvisel; ez a hozzáadott érték egyértelmű, amikor több (európai, nemzeti, regionális és helyi) közigazgatási egységnek van egyes politikákkal kapcsolatban jogalkotási, kidolgozási vagy végrehajtási hatásköre; kéri ezenkívül az Európai Bizottságot, hogy határozzon meg pontos mutatókat a közösségi hozzáadott érték kimutatása számára;

| 3.8 | felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Területi Paktumok alkalmazását a környezetvédelmen túlmenően más területekre és közösségi politikákra is terjessze ki, és ösztönözze különösen a lisszaboni stratégiával, a kohéziós politikával, a nagy európai infrastruktúrákkal és a tengeri politikával kapcsolatban is; |
| --- | --- |

3.8

felkéri az Európai Bizottságot, hogy az Európai Területi Paktumok alkalmazását a környezetvédelmen túlmenően más területekre és közösségi politikákra is terjessze ki, és ösztönözze különösen a lisszaboni stratégiával, a kohéziós politikával, a nagy európai infrastruktúrákkal és a tengeri politikával kapcsolatban is;

| 3.9 | célszerűnek tartja az Európai Bizottság, az Európai Unió Tanácsa, az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága közötti egyeztetés fokozását az Európai Területi Paktumok meghatározása és megvalósítása érdekében; továbbá úgy véli, hogy ehhez nélkülözhetetlen a bevont nemzeti kormányzatok támogatása; |
| --- | --- |

3.9

célszerűnek tartja az Európai Bizottság, az Európai Unió Tanácsa, az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága közötti egyeztetés fokozását az Európai Területi Paktumok meghatározása és megvalósítása érdekében; továbbá úgy véli, hogy ehhez nélkülözhetetlen a bevont nemzeti kormányzatok támogatása;

| 3.10 | ismételten kéri, hogy az Európai Bizottság erősítse meg főtitkársága átfogó koordináló szerepét ennek az új eszköznek az irányításában; |
| --- | --- |

3.10

ismételten kéri, hogy az Európai Bizottság erősítse meg főtitkársága átfogó koordináló szerepét ennek az új eszköznek az irányításában;

| 3.11 | javasolja a területi paktumban érintett különböző kormányzati hatóságok közötti rendszeres egyeztető mechanizmusok felállítását; ez utóbbiaknak rugalmasaknak kell maradniuk, és korlátozott számú emberi erőforrást kellene bevonniuk; a területi paktumokat oly módon kellene megfogalmazni, hogy az Európai Bizottság az összes, a feltételeknek és kritériumoknak megfelelő tagállammal, illetve helyi és regionális önkormányzattal létrehozhassa azokat az objektivitás, a nyilvánosság és az átláthatóság elve alapján. A régiók vállalják az együttműködést az Európai Bizottsággal és az összes tagállammal ezeknek a kritériumoknak a kidolgozása érdekében; |
| --- | --- |

3.11

javasolja a területi paktumban érintett különböző kormányzati hatóságok közötti rendszeres egyeztető mechanizmusok felállítását; ez utóbbiaknak rugalmasaknak kell maradniuk, és korlátozott számú emberi erőforrást kellene bevonniuk; a területi paktumokat oly módon kellene megfogalmazni, hogy az Európai Bizottság az összes, a feltételeknek és kritériumoknak megfelelő tagállammal, illetve helyi és regionális önkormányzattal létrehozhassa azokat az objektivitás, a nyilvánosság és az átláthatóság elve alapján. A régiók vállalják az együttműködést az Európai Bizottsággal és az összes tagállammal ezeknek a kritériumoknak a kidolgozása érdekében;

| 3.12 | meg van győződve arról, hogy alapvetően fontos a területi paktumot kötött helyi és regionális önkormányzatok közötti interakció és információcsere javítása, továbbá éves nyomon követést javasol az érintett kormányzati hatóságok közötti éves ülések megtartása vagy közmeghallgatások megszervezése révén; |
| --- | --- |

3.12

meg van győződve arról, hogy alapvetően fontos a területi paktumot kötött helyi és regionális önkormányzatok közötti interakció és információcsere javítása, továbbá éves nyomon követést javasol az érintett kormányzati hatóságok közötti éves ülések megtartása vagy közmeghallgatások megszervezése révén;

| 3.13 | végezetül felhívja az Európai Bizottságot, hogy az Európai Területi Paktum beindításáról indítson valódi, figyelemfelkeltő tevékenységekkel egybekötött, célzott információs kampányt minden lehetséges érdekelt fél számára, az eszköz céljainak és politikai jelentőségének ismertetése érdekében; |
| --- | --- |

3.13

végezetül felhívja az Európai Bizottságot, hogy az Európai Területi Paktum beindításáról indítson valódi, figyelemfelkeltő tevékenységekkel egybekötött, célzott információs kampányt minden lehetséges érdekelt fél számára, az eszköz céljainak és politikai jelentőségének ismertetése érdekében;

| 3.14 | szükségesnek tartja, hogy a területi paktumok meghatározásakor megfelelő módon ismerjék el a helyi szociális partnereknek – azaz a területfejlesztés szereplőinek – jelentőségét; |
| --- | --- |

3.14

szükségesnek tartja, hogy a területi paktumok meghatározásakor megfelelő módon ismerjék el a helyi szociális partnereknek – azaz a területfejlesztés szereplőinek – jelentőségét;

| 3.15 | úgy ítéli meg, hogy a polgárok által az Európai Területi Paktumok célkitűzéseinek meghatározásában játszott szerep jelentősége miatt az uniós intézményeknek olyan intézkedéseket kellene tenniük, amelyek elősegítik ezt a részvételt, valamint javaslatot kellene tenniük a polgárok szerepvállalását lehetővé tévő eszközökre; |
| --- | --- |

3.15

úgy ítéli meg, hogy a polgárok által az Európai Területi Paktumok célkitűzéseinek meghatározásában játszott szerep jelentősége miatt az uniós intézményeknek olyan intézkedéseket kellene tenniük, amelyek elősegítik ezt a részvételt, valamint javaslatot kellene tenniük a polgárok szerepvállalását lehetővé tévő eszközökre;

| 3.16 | megbízza az elnököt, hogy ezt a véleményt továbbítsa a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, valamint a tagállamok kormányainak és „a kormányzás és az Európai Unió” témával foglalkozó magas szintű csoportnak. |
| --- | --- |

3.16

megbízza az elnököt, hogy ezt a véleményt továbbítsa a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Európai Parlamentnek, valamint a tagállamok kormányainak és „a kormányzás és az Európai Unió” témával foglalkozó magas szintű csoportnak.

Brüsszel, 2006. október 12.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---

(1)  HL C 287., 2001.10.12., 1–29. o.

1

(2)  HL C 81., 2006.4.4., 6–10. o.

2

---

| 6.3.2007 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 51/35 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2007

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 51/35

---

Régiók Bizottsága vélemény – Tárgy: „A kíséret nélküli kiskorúak helyzete a migrációs folyamatban – A helyi és regionális önkormányzatok szerepe és javaslatai”

(2007/C 51/07)

A RÉGIÓK BIZOTTSÁGA,

tekintettel Elnökségének 2006. április 25-i határozatára, amellyel az Európai Közösséget létrehozó szerződés 265. cikk ötödik bekezdése alapján az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottságot megbízza e vélemény kidolgozásával,

tekintettel az „Egyenlőség és megkülönböztetésmentesség a kibővült Európai Unióban” című zöld könyvről (COM(2004) 379 final) kidolgozott véleményére (CdR 241/2004 fin),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, valamint a Régiók Bizottsága számára – Tanulmány a jogszerű és jogszerűtlen migráció közötti kapcsolatokról” – COM(2004) 412 final – CdR 337/2004 fin),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Szociálpolitikai Menetrendről” – (COM(2005) 33 final – CdR 80/2005 fin),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a 2007–2013 közötti időszakra a Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása keretprogram létrehozásáról” (COM(2005) 123 final – CdR 144/2005 fin),

tekintettel véleményére a következő tárgyban: „Az Európai Bizottság közleménye a Tanácsnak, az Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A harmadik országok állampolgárainak az Európai Unióban történő beilleszkedése keretrendszerének közös programjáról” (COM(2005) 389 final), „Az Európai Bizottság közleménye a Tanács, az Európai Parlament, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság és a Régiók Bizottsága részére – A migráció és a fejlődés kapcsolata: az EU és a fejlődő országok közötti partnerségre vonatkozó egyértelmű iránymutatások” (COM(2005) 390 final), valamint „Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a harmadik országok illegálisan tartózkodó állampolgárainak visszatérésével kapcsolatban a tagállamokban használt közös normákról és eljárásokról” (COM(2005) 391 final – CdR 51/2006 fin),

tekintettel az Európai Bizottság közleményére: Jelentés a „szabadság, biztonság és jogérvényesülés térségének” létrehozása során elért eredményekről – Féléves frissítés – COM(2002)738 final,

tekintettel az Európai Bizottság közleményére a Tanácsnak és az Európai Parlamentnek a nemzetközi védelemre szoruló személyeknek az EU-ba történő ellenőrzött beutazásáról és a származási régiók védelmi képességének erősítéséről: „A tartós megoldásokhoz való hozzáférés javítása” – COM(2004) 410 final,

tekintettel a Tanács 2004/83/EK irányelvére (2004. április 29.) a harmadik országok állampolgárai, illetve hontalan személyek menekültként vagy más okból nemzetközi védelemre jogosultként való elismerésének feltételeiről és a védelem tartalmára vonatkozó minimumszabályokról,

tekintettel a Tanács 2004/81/EK irányelvére (2004. április 29.) a harmadik országok emberkereskedelem áldozatává vált vagy az illegális bevándorlás megkönnyítésére irányuló cselekményekkel érintett, a hatáskörrel rendelkező hatóságokkal együttműködő állampolgárai részére kiállított tartózkodási engedélyről,

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács határozatára tett javaslatra a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2007–2013 közötti időszakra a Külső Határok Alap létrehozásáról – (COM(2005) 123 final – 2005/0047 (COD)),

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács határozatára tett javaslatra a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2007–2013 közötti időszakra a harmadik országbeli állampolgárok integrációjára szolgáló alap létrehozásáról (COM(2005) 123 final – 2005/0048 (CNS),

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács határozatára tett javaslatra a „Szolidaritás és a migrációs áramlások igazgatása” általános programon belül a 2008–2013 közötti időszakra az Európai Visszatérési Alap létrehozásáról – (COM(2005) 123 final – 2005/0049 (COD),

tekintettel az „Alkotmányos ügyek, európai kormányzás, a szabadság, a biztonság és a jog érvényesülésének térsége” szakbizottság 2006. június 30-án elfogadott véleménytervezetére (CdR 136/2006) (előadó: Paolo Fontanelli, Pisa polgármestere (IT/PES)),

mivel:

| (1) | A kíséret nélküli külföldi kiskorúak a Tanács 1997. június 26-i állásfoglalása szerint olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik még nem töltötték be tizennyolcadik életévüket és a jog vagy a szokásjog alapján értük felelős felnőtt kísérő nélkül lépnek be egy tagállam területére, amíg egy ilyen személy nem veszi őket pártfogásába. |
| --- | --- |

(1)

A kíséret nélküli külföldi kiskorúak a Tanács 1997. június 26-i állásfoglalása szerint olyan harmadik országbeli állampolgárok, akik még nem töltötték be tizennyolcadik életévüket és a jog vagy a szokásjog alapján értük felelős felnőtt kísérő nélkül lépnek be egy tagállam területére, amíg egy ilyen személy nem veszi őket pártfogásába.

| (2) | Az Európai Unió, a partnerországok, a helyi önkormányzatok és a régiók számára elsőrangú cél kell, hogy legyen a kiskorúak, a kíséret nélküli külföldi kiskorúak és a fiatalkorú menedékkérők mint különösen veszélyeztetett és társadalmi kirekesztődéssel fenyegetett csoport védelme. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Unió, a partnerországok, a helyi önkormányzatok és a régiók számára elsőrangú cél kell, hogy legyen a kiskorúak, a kíséret nélküli külföldi kiskorúak és a fiatalkorú menedékkérők mint különösen veszélyeztetett és társadalmi kirekesztődéssel fenyegetett csoport védelme.

| (3) | Az olyan embercsoportok esetében, akik a partnerországok területére való engedély nélküli beutazásuk objektív körülményei miatt különösen veszélyeztettek, mint például emberkereskedelem áldozatai, menedékkérők és kíséret nélküli kiskorú migránsok, a migráció igazgatása a legszélesebb értelemben vett jogszerűtlen bevándorlás megakadályozására szolgáló általános intézkedések részét képezi. |
| --- | --- |

(3)

Az olyan embercsoportok esetében, akik a partnerországok területére való engedély nélküli beutazásuk objektív körülményei miatt különösen veszélyeztettek, mint például emberkereskedelem áldozatai, menedékkérők és kíséret nélküli kiskorú migránsok, a migráció igazgatása a legszélesebb értelemben vett jogszerűtlen bevándorlás megakadályozására szolgáló általános intézkedések részét képezi.

| (4) | Ezek a különleges migrációs áramlások jogilag szürke zónát jelentenek az engedély nélküli beutazás és az ahhoz kapcsolódó tartózkodás között, amely a kiskorúaknak a nemzetközi jog és a tagállamok jogrendje által biztosított védelme alapján legális. |
| --- | --- |

(4)

Ezek a különleges migrációs áramlások jogilag szürke zónát jelentenek az engedély nélküli beutazás és az ahhoz kapcsolódó tartózkodás között, amely a kiskorúaknak a nemzetközi jog és a tagállamok jogrendje által biztosított védelme alapján legális.

| (5) | Jelenleg alig léteznek megfelelő adatok EU-szinten, mivel a nemzeti hatóságok a kíséret nélküli kiskorú külföldieket különböző csoportokhoz sorolják; egyes országokban statisztikailag a menedékkérőkhöz számítják őket, máshol a gazdasági migránsokhoz vagy a magukra hagyott kiskorúakhoz. |
| --- | --- |

(5)

Jelenleg alig léteznek megfelelő adatok EU-szinten, mivel a nemzeti hatóságok a kíséret nélküli kiskorú külföldieket különböző csoportokhoz sorolják; egyes országokban statisztikailag a menedékkérőkhöz számítják őket, máshol a gazdasági migránsokhoz vagy a magukra hagyott kiskorúakhoz.

| (6) | Az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) világszerte 25 millióra becsüli a menekültek számát, 50 %-uk gyermek. A legutóbbi becslések szerint 2–3 %-uk kíséret nélküli kiskorú harmadik országbeli állampolgár. |
| --- | --- |

(6)

Az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága (UNHCR) világszerte 25 millióra becsüli a menekültek számát, 50 %-uk gyermek. A legutóbbi becslések szerint 2–3 %-uk kíséret nélküli kiskorú harmadik országbeli állampolgár.

| (7) | Az UNICEF a kül- és belföldön emberkereskedelem áldozatává vált kiskorúak évente kb. 1,2 milliós számából indul ki (az UNICEF „Stop the traffic” című jelentése, 2003. július). A „Separated Children in Europe Programme” – az „International Save the Children Alliance” és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának közös kezdeményezése – becslése szerint Európában jelenleg legalább 100 000 kíséret nélküli kiskorú van. Olaszországban a kiskorú külföldiek védelmével foglalkozó nemzeti hatóság (Comitato Minori Stranieri) évente körülbelül 8 000 kíséret nélküli külföldi kiskorú tartózkodásáról szerez adatokat – az utóbbi években növekvő tendenciával. Spanyolországban a hatóságok évente 3 000–4 000 kíséret nélküli kiskorú külföldiről szereznek tudomást, míg Franciaországban, Hollandiában és Belgiumban 5 000–6 000 kiskorúról tudnak. A kíséret nélküli kiskorú külföldiek száma minden bizonnyal sokkal magasabb ennél, gondoljunk csak a beutazás illegális voltára és arra, milyen nehéz a jogszerűtlen beutazás után az adott ország területén való tartózkodást is nyilvántartani. |
| --- | --- |

(7)

Az UNICEF a kül- és belföldön emberkereskedelem áldozatává vált kiskorúak évente kb. 1,2 milliós számából indul ki (az UNICEF „Stop the traffic” című jelentése, 2003. július). A „Separated Children in Europe Programme” – az „International Save the Children Alliance” és az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságának közös kezdeményezése – becslése szerint Európában jelenleg legalább 100 000 kíséret nélküli kiskorú van. Olaszországban a kiskorú külföldiek védelmével foglalkozó nemzeti hatóság (Comitato Minori Stranieri) évente körülbelül 8 000 kíséret nélküli külföldi kiskorú tartózkodásáról szerez adatokat – az utóbbi években növekvő tendenciával. Spanyolországban a hatóságok évente 3 000–4 000 kíséret nélküli kiskorú külföldiről szereznek tudomást, míg Franciaországban, Hollandiában és Belgiumban 5 000–6 000 kiskorúról tudnak. A kíséret nélküli kiskorú külföldiek száma minden bizonnyal sokkal magasabb ennél, gondoljunk csak a beutazás illegális voltára és arra, milyen nehéz a jogszerűtlen beutazás után az adott ország területén való tartózkodást is nyilvántartani.

| (8) | A kíséret nélküli kiskorú külföldiek elsősorban a Maghreb-országokból, közülük főként Marokkóból, Afrika Szaharától délre eső területeiről (Szenegál, Mali, Guinea, Kamerun stb.), az ázsiai országokból – főként Afganisztánból – és kelet-európai országokból – főként Romániából, Moldovából, Albániából és az egykori jugoszláv tagköztársaságokból – érkeznek. |
| --- | --- |

(8)

A kíséret nélküli kiskorú külföldiek elsősorban a Maghreb-országokból, közülük főként Marokkóból, Afrika Szaharától délre eső területeiről (Szenegál, Mali, Guinea, Kamerun stb.), az ázsiai országokból – főként Afganisztánból – és kelet-európai országokból – főként Romániából, Moldovából, Albániából és az egykori jugoszláv tagköztársaságokból – érkeznek.

| (9) | A gondozás nehéz feladata gyakran teljes egészében a településekre és a régiókra marad; ezek azonban csak szükségmegoldásokat kínálhatnak, mivel nem áll rendelkezésükre politikai hivatkozási keret, nincs megfelelő hatáskörük a probléma helyi kezeléséhez, nincs jogi kapacitásuk a családegyesítéssel, illetve támogatott hazatelepüléssel kapcsolatos határozatok elfogadására és nincsenek cselekvési terveik. Ez az intézkedések hatékonyságának és célszerűségének rovására megy; ugyanakkor pedig jelentős eszközöket használnak fel e téren, |
| --- | --- |

(9)

A gondozás nehéz feladata gyakran teljes egészében a településekre és a régiókra marad; ezek azonban csak szükségmegoldásokat kínálhatnak, mivel nem áll rendelkezésükre politikai hivatkozási keret, nincs megfelelő hatáskörük a probléma helyi kezeléséhez, nincs jogi kapacitásuk a családegyesítéssel, illetve támogatott hazatelepüléssel kapcsolatos határozatok elfogadására és nincsenek cselekvési terveik. Ez az intézkedések hatékonyságának és célszerűségének rovására megy; ugyanakkor pedig jelentős eszközöket használnak fel e téren,

a 2006. október 12-én tartott 66. plenáris ülésén elfogadta az alábbi véleményt.

1.   A Régiók Bizottsága álláspontja

A Régiók Bizottsága

| 1.1 | fontosnak tartja, hogy a migrációs áramlásokat az EU-ban a szubszidiaritási elv, valamint az egyének és főként a veszélyeztetett csoportok jogainak figyelembevételével és biztosításával koordinált módon és eredményesen kezeljék és igazgassák, nemcsak azért, mert így felléphetnek a rasszizmus, az idegengyűlölet és a nem megfelelő biztonság más okai ellen, hanem azért is, mert mindez szükséges előfeltétele a lisszaboni stratégia növekedési céljai elérésének és a belső piac megvalósításának; |
| --- | --- |

1.1

fontosnak tartja, hogy a migrációs áramlásokat az EU-ban a szubszidiaritási elv, valamint az egyének és főként a veszélyeztetett csoportok jogainak figyelembevételével és biztosításával koordinált módon és eredményesen kezeljék és igazgassák, nemcsak azért, mert így felléphetnek a rasszizmus, az idegengyűlölet és a nem megfelelő biztonság más okai ellen, hanem azért is, mert mindez szükséges előfeltétele a lisszaboni stratégia növekedési céljai elérésének és a belső piac megvalósításának;

| 1.2 | megállapítja, hogy a kíséret nélküli kiskorú külföldiek esetében tervezett, koherens intézkedésekre tekintettel a legfőbb célok, hogy:






  1. | megbízható vizsgálati eredményeket kapjunk ezekről a folyamatokról, és így EU-szinten objektíven összehasonlíthatók legyenek az egyes partnerországok statisztikai adatai; |
| --- | --- | --- |

1.2

megállapítja, hogy a kíséret nélküli kiskorú külföldiek esetében tervezett, koherens intézkedésekre tekintettel a legfőbb célok, hogy:

1.

megbízható vizsgálati eredményeket kapjunk ezekről a folyamatokról, és így EU-szinten objektíven összehasonlíthatók legyenek az egyes partnerországok statisztikai adatai;

| 2. | beavatkozási prioritási programot alakítsanak ki a kiskorúak származási országaiban; |
| --- | --- |

2.

beavatkozási prioritási programot alakítsanak ki a kiskorúak származási országaiban;

| 1.3 | úgy határozott, hogy ebben az összefüggésben saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a kísérő nélküli kiskorúak helyzetéről a migrációs folyamatban, hogy így tegye világossá, milyen jelentőséggel rendelkezik ez a csoport a migrációs folyamatok igazgatása során az érintettek különleges védelmi igénye miatt, valamint amiatt, hogy a gyermekek kizsákmányolását és a gyermekmunkát ösztönző tevékenységek révén a védelmi rendszerrel való visszaélésre használják fel őket; |
| --- | --- |

1.3

úgy határozott, hogy ebben az összefüggésben saját kezdeményezésű véleményt dolgoz ki a kísérő nélküli kiskorúak helyzetéről a migrációs folyamatban, hogy így tegye világossá, milyen jelentőséggel rendelkezik ez a csoport a migrációs folyamatok igazgatása során az érintettek különleges védelmi igénye miatt, valamint amiatt, hogy a gyermekek kizsákmányolását és a gyermekmunkát ösztönző tevékenységek révén a védelmi rendszerrel való visszaélésre használják fel őket;

| 1.4 | utal arra, hogy a probléma különleges jellemzői miatt, valamint amiatt, hogy sürgősen szükséges és nagy jelentőségű, hogy a partnerországok közösen kezeljék ezt a témát, a folyamat objektív megvizsgálásához döntő tényező a kiskorúak gondozásáért felelős helyi önkormányzatok és régiók aktív és folyamatos bevonása; |
| --- | --- |

1.4

utal arra, hogy a probléma különleges jellemzői miatt, valamint amiatt, hogy sürgősen szükséges és nagy jelentőségű, hogy a partnerországok közösen kezeljék ezt a témát, a folyamat objektív megvizsgálásához döntő tényező a kiskorúak gondozásáért felelős helyi önkormányzatok és régiók aktív és folyamatos bevonása;

| 1.5 | meg van győződve arról, hogy a migrációs áramlások kezelésével kapcsolatos koncepcióban minőségi javulásra van szükség a jogszerűtlen bevándorlásra vonatkozóan, amelynek során el kell ismerni a határőrség intézkedései és – tágabb értelemben – a tagállamok belügyminisztériumai közötti együttműködés jelentőségét. Fel kell hívni azonban a figyelmet arra, hogy ugyanilyen fontos a területek civil társadalmi és szociális ellenőrzése is, enélkül ugyanis bármely, a jelenség leküzdésére irányuló, illetve integrációs intézkedés hatástalan maradna és az EU nem lenne képes teljes mértékben kezelni a problémát, amint azt az Európai Bizottság már több ízben követelte, Intézkedéseket kell kidolgozni, hogy megakadályozzuk a kiskorúakat a származási ország elhagyásában, illetve elősegítsük támogatott hazatelepülésüket. Ehhez olyan védelmi rendszer kialakítására van szükség az érintett országokban, amely elősegíti az ott élő kiskorúak védelmét szolgáló intézkedések végrehajtását; |
| --- | --- |

1.5

meg van győződve arról, hogy a migrációs áramlások kezelésével kapcsolatos koncepcióban minőségi javulásra van szükség a jogszerűtlen bevándorlásra vonatkozóan, amelynek során el kell ismerni a határőrség intézkedései és – tágabb értelemben – a tagállamok belügyminisztériumai közötti együttműködés jelentőségét. Fel kell hívni azonban a figyelmet arra, hogy ugyanilyen fontos a területek civil társadalmi és szociális ellenőrzése is, enélkül ugyanis bármely, a jelenség leküzdésére irányuló, illetve integrációs intézkedés hatástalan maradna és az EU nem lenne képes teljes mértékben kezelni a problémát, amint azt az Európai Bizottság már több ízben követelte, Intézkedéseket kell kidolgozni, hogy megakadályozzuk a kiskorúakat a származási ország elhagyásában, illetve elősegítsük támogatott hazatelepülésüket. Ehhez olyan védelmi rendszer kialakítására van szükség az érintett országokban, amely elősegíti az ott élő kiskorúak védelmét szolgáló intézkedések végrehajtását;

| 1.6 | megállapítja, hogy az Európai Bizottság nem szentel elegendő figyelmet a kíséret nélküli kiskorú külföldiek helyzetének; reméli, hogy az Európai Bizottság által javasolt gyermekjogi stratégia (COM(2006) 367 final) ténylegesen foglalkozik majd ezzel a kérdéssel; |
| --- | --- |

1.6

megállapítja, hogy az Európai Bizottság nem szentel elegendő figyelmet a kíséret nélküli kiskorú külföldiek helyzetének; reméli, hogy az Európai Bizottság által javasolt gyermekjogi stratégia (COM(2006) 367 final) ténylegesen foglalkozik majd ezzel a kérdéssel;

| 1.7 | felhívja a figyelmet arra, hogy a migrációs jelenséggel közép- és hosszú távon csak a bevándorlók származási országának fenntartható fejlődésére irányuló együttműködési politika révén lehet megbirkózni, amely a polgároknak, különösen a fiataloknak hazájukban is megfelelő esélyeket kínál; |
| --- | --- |

1.7

felhívja a figyelmet arra, hogy a migrációs jelenséggel közép- és hosszú távon csak a bevándorlók származási országának fenntartható fejlődésére irányuló együttműködési politika révén lehet megbirkózni, amely a polgároknak, különösen a fiataloknak hazájukban is megfelelő esélyeket kínál;

| 1.8 | üdvözli a bizottsági közlemény (COM(2005) 389 final) érdekes megközelítését, amely a származási országot a migráció irányításában részt vevő partnernek tekinti; ennek érdekében fontos az érintett országokkal olyan megállapodásokat kötni, amelyek közvetlen kapcsolatot hoznak létre a migráció és az adott országok szükséges fejlődése között; |
| --- | --- |

1.8

üdvözli a bizottsági közlemény (COM(2005) 389 final) érdekes megközelítését, amely a származási országot a migráció irányításában részt vevő partnernek tekinti; ennek érdekében fontos az érintett országokkal olyan megállapodásokat kötni, amelyek közvetlen kapcsolatot hoznak létre a migráció és az adott országok szükséges fejlődése között;

| 1.9 | megállapítja, hogy gyakran a helyi és regionális hatóságokra hárul a kíséret nélküli kiskorú külföldiek fogadása és gondozása, valamint ők felelősek elhelyezésükért, a szociális segélyekért, egészségügyi szolgáltatásokért és képzésükért, valamint szükség esetén elő kell segíteniük munkaerő-piaci integrációjukat – mindez jelentős adminisztrációs tevékenységgel és az ennek megfelelő pénzügyi teherrel jár; |
| --- | --- |

1.9

megállapítja, hogy gyakran a helyi és regionális hatóságokra hárul a kíséret nélküli kiskorú külföldiek fogadása és gondozása, valamint ők felelősek elhelyezésükért, a szociális segélyekért, egészségügyi szolgáltatásokért és képzésükért, valamint szükség esetén elő kell segíteniük munkaerő-piaci integrációjukat – mindez jelentős adminisztrációs tevékenységgel és az ennek megfelelő pénzügyi teherrel jár;

| 1.10 | elvárja, hogy az Európai Integrációs Alap kezelése során vegyék figyelembe a regionális és helyi hatóságok különleges szükségleteit, és támogassák közreműködésüket a nemzeti programok, illetve a megfelelő operatív intézkedések kidolgozásában; |
| --- | --- |

1.10

elvárja, hogy az Európai Integrációs Alap kezelése során vegyék figyelembe a regionális és helyi hatóságok különleges szükségleteit, és támogassák közreműködésüket a nemzeti programok, illetve a megfelelő operatív intézkedések kidolgozásában;

| 1.11 | utal a migrációs áramlások méretére, az önkormányzatok számára jelentett következményekre – az önkormányzatoknak válaszolniuk kell a speciális igényekre és különleges szolgáltatásokkal kell biztosítaniuk az ellátást –, valamint az ilyen folyamatok tendenciózus növekedésére az utóbbi években; emiatt úgy tűnik, hogy az e területeken jelentkező problémák hatékony leküzdésére való tekintettel ésszerű teljes mértékben bevonni a helyi önkormányzatokat és a régiókat; valamint az is szükséges, hogy a nemzeti hatóságok aktívabb politikát folytassanak, megkönnyítve a helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködést, főként a veszélyeztetett csoportok tekintetében; |
| --- | --- |

1.11

utal a migrációs áramlások méretére, az önkormányzatok számára jelentett következményekre – az önkormányzatoknak válaszolniuk kell a speciális igényekre és különleges szolgáltatásokkal kell biztosítaniuk az ellátást –, valamint az ilyen folyamatok tendenciózus növekedésére az utóbbi években; emiatt úgy tűnik, hogy az e területeken jelentkező problémák hatékony leküzdésére való tekintettel ésszerű teljes mértékben bevonni a helyi önkormányzatokat és a régiókat; valamint az is szükséges, hogy a nemzeti hatóságok aktívabb politikát folytassanak, megkönnyítve a helyi és regionális önkormányzatok közötti együttműködést, főként a veszélyeztetett csoportok tekintetében;

| 1.12 | hangsúlyozza, hogy a vélemény kidolgozása céljából végzett előkészítő munkák a kevés rendelkezésre álló adat ellenére is nyilvánvalóvá teszik, milyen figyelemreméltó munkát végeznek minden egyes tagállam felelős közigazgatási szervei e téren, és elismeri az illetékes tisztviselők magas szintű kompetenciáját és kötelességtudatát, valamint a nem kormányzati szervezetek és a kiskorúak védelme terén tevékenykedő szervezetek elengedhetetlen hozzájárulását és segítségét, mivel e szervezetek évek óta dolgoznak a leginkább védelemre szoruló csoportok – köztük a fiatalkorú menedékkérők és az emberkereskedelem áldozatai – érdekében; |
| --- | --- |

1.12

hangsúlyozza, hogy a vélemény kidolgozása céljából végzett előkészítő munkák a kevés rendelkezésre álló adat ellenére is nyilvánvalóvá teszik, milyen figyelemreméltó munkát végeznek minden egyes tagállam felelős közigazgatási szervei e téren, és elismeri az illetékes tisztviselők magas szintű kompetenciáját és kötelességtudatát, valamint a nem kormányzati szervezetek és a kiskorúak védelme terén tevékenykedő szervezetek elengedhetetlen hozzájárulását és segítségét, mivel e szervezetek évek óta dolgoznak a leginkább védelemre szoruló csoportok – köztük a fiatalkorú menedékkérők és az emberkereskedelem áldozatai – érdekében;

| 1.13 | sajnálja, hogy a kíséret nélküli külföldi kiskorúak védelmének terén nincsenek minden tagállamban egységes eljárások és struktúrák, és felkéri a tagállamokat, hogy lehetőség szerint egységesen hajtsák végre a már létező uniós szabályozást. Aggodalomra ad okot továbbá, hogy koordinálatlan intézkedésekhez kell visszanyúlni, amelyekhez gyakran a különböző közigazgatási szintek hatásköreinek ütközése társul, valamint azzal a nagy veszéllyel, hogy a kiskorúak kezelésében az egyes tagállamok közötti összehasonlításban, főként azonban ugyanabban a tagállamban, tényleges és jelentős megkülönböztetésekre kerül sor; |
| --- | --- |

1.13

sajnálja, hogy a kíséret nélküli külföldi kiskorúak védelmének terén nincsenek minden tagállamban egységes eljárások és struktúrák, és felkéri a tagállamokat, hogy lehetőség szerint egységesen hajtsák végre a már létező uniós szabályozást. Aggodalomra ad okot továbbá, hogy koordinálatlan intézkedésekhez kell visszanyúlni, amelyekhez gyakran a különböző közigazgatási szintek hatásköreinek ütközése társul, valamint azzal a nagy veszéllyel, hogy a kiskorúak kezelésében az egyes tagállamok közötti összehasonlításban, főként azonban ugyanabban a tagállamban, tényleges és jelentős megkülönböztetésekre kerül sor;

| 1.14 | már most utal arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúak problémája elsősorban a származási térségükkel határos régiókat és a több munkalehetőséget kínáló, gazdaságilag fejlettebb településeket, illetve régiókat érinti, és ezért fennáll annak a veszélye, hogy nem hárul kellő figyelem a sűrűn lakott települések és régiók nehézségeire, ami közvetlenül kihat a fiatalkorúak hatékony védelmére szolgáló lehetőségekre; hasonlóképp, a kisebb és közepes méretű helyi és regionális önkormányzatoknál kevés forrás áll rendelkezésre, ami korlátozza cselekvési képességüket; |
| --- | --- |

1.14

már most utal arra, hogy a kísérő nélküli kiskorúak problémája elsősorban a származási térségükkel határos régiókat és a több munkalehetőséget kínáló, gazdaságilag fejlettebb településeket, illetve régiókat érinti, és ezért fennáll annak a veszélye, hogy nem hárul kellő figyelem a sűrűn lakott települések és régiók nehézségeire, ami közvetlenül kihat a fiatalkorúak hatékony védelmére szolgáló lehetőségekre; hasonlóképp, a kisebb és közepes méretű helyi és regionális önkormányzatoknál kevés forrás áll rendelkezésre, ami korlátozza cselekvési képességüket;

| 1.15 | kifejezett csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az Európai Bizottság legutóbbi javaslataiban – COM(2005) 389 final, COM(2005) 390 final és COM(2005) 391 final – enyhe megfogalmazásokat alkalmaz; a javaslatok megemlítik a kíséret nélküli kiskorú külföldiek és az emberkereskedelem áldozatainak kényszerű visszatérését is, anélkül, hogy kifejezetten és kötelező érvénnyel utalnának az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény, illetve a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezmény megfelelő cikkeire; |
| --- | --- |

1.15

kifejezett csalódottságának ad hangot amiatt, hogy az Európai Bizottság legutóbbi javaslataiban – COM(2005) 389 final, COM(2005) 390 final és COM(2005) 391 final – enyhe megfogalmazásokat alkalmaz; a javaslatok megemlítik a kíséret nélküli kiskorú külföldiek és az emberkereskedelem áldozatainak kényszerű visszatérését is, anélkül, hogy kifejezetten és kötelező érvénnyel utalnának az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezmény, illetve a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezmény megfelelő cikkeire;

| 1.16 | elengedhetetlennek tartja, hogy különlegesen képzett személyzettel rendelkező regionális és helyi szerveket hozzanak létre, hogy eleget lehessen tenni olyan, a diszkrimináció és a szociális kirekesztés által fenyegetett csoportok igényeinek, mint a kíséret nélküli kiskorú külföldiek, a menedékkérők, az emberkereskedelem áldozatai, valamint azt, hogy ellenőrzéseket foganatosítsanak a gyermekek védelmét szolgáló rendszerek alapját képező jogokkal és jogszabályokkal való esetleges visszaélések megakadályozása érdekében, és ezért a következőket javasolja:






  — | különleges intézkedések az érintettek egészségére és az általuk elszenvedett traumákra vonatkozóan, beleértve az etnopszichiátriát is, |
| --- | --- | --- |

1.16

elengedhetetlennek tartja, hogy különlegesen képzett személyzettel rendelkező regionális és helyi szerveket hozzanak létre, hogy eleget lehessen tenni olyan, a diszkrimináció és a szociális kirekesztés által fenyegetett csoportok igényeinek, mint a kíséret nélküli kiskorú külföldiek, a menedékkérők, az emberkereskedelem áldozatai, valamint azt, hogy ellenőrzéseket foganatosítsanak a gyermekek védelmét szolgáló rendszerek alapját képező jogokkal és jogszabályokkal való esetleges visszaélések megakadályozása érdekében, és ezért a következőket javasolja:

—

különleges intézkedések az érintettek egészségére és az általuk elszenvedett traumákra vonatkozóan, beleértve az etnopszichiátriát is,

| — | különleges intézkedések olyan kiskorúak esetében, akik fiatalkorúak büntetése miatt szabadságvesztésüket töltik, |
| --- | --- |

—

különleges intézkedések olyan kiskorúak esetében, akik fiatalkorúak büntetése miatt szabadságvesztésüket töltik,

| — | a gyermekek nevelőszülőknél történő elhelyezésének támogatása, főképpen az ugyanabból a kultúrából származó családok bevonásával, |
| --- | --- |

—

a gyermekek nevelőszülőknél történő elhelyezésének támogatása, főképpen az ugyanabból a kultúrából származó családok bevonásával,

| — | elkötelezett együttműködés a származási országokkal, valamint a származási és a befogadó település közötti decentralizált együttműködés támogatása a helyi és regionális önkormányzatok példaértékű eljárásmódjai alapján, |
| --- | --- |

—

elkötelezett együttműködés a származási országokkal, valamint a származási és a befogadó település közötti decentralizált együttműködés támogatása a helyi és regionális önkormányzatok példaértékű eljárásmódjai alapján,

| — | oktatási kezdeményezések, melyek segítik a kíséret nélküli harmadik országokból származó kiskorúak iskolai integrációját, különös hangsúlyt fektetve a befogadó ország nyelvének elsajátítására, |
| --- | --- |

—

oktatási kezdeményezések, melyek segítik a kíséret nélküli harmadik országokból származó kiskorúak iskolai integrációját, különös hangsúlyt fektetve a befogadó ország nyelvének elsajátítására,

| — | a kíséret nélküli kiskorú menekültek védelme az EU tagállamaiban az embercsempész szervezetekkel való további kapcsolattartással szemben. |
| --- | --- |

—

a kíséret nélküli kiskorú menekültek védelme az EU tagállamaiban az embercsempész szervezetekkel való további kapcsolattartással szemben.

2.   A Régiók Bizottsága ajánlásai

2.1   A kíséret nélküli kiskorú külföldiek problémájának nagyobb tudatosítása

A Régiók Bizottsága

| 2.1.1 | elégtelennek tartja a kíséret nélküli kiskorú menedékkérőkkel kapcsolatos jogszabályokat európai szinten és egyes tagállamokban, ezért intézkedéseket követel a következő hiányosságok megszüntetésére:






  — | a megfelelő védelmet biztosító speciális menedékjog-kérelmezési eljárások hiánya, |
| --- | --- | --- |

2.1.1

elégtelennek tartja a kíséret nélküli kiskorú menedékkérőkkel kapcsolatos jogszabályokat európai szinten és egyes tagállamokban, ezért intézkedéseket követel a következő hiányosságok megszüntetésére:

—

a megfelelő védelmet biztosító speciális menedékjog-kérelmezési eljárások hiánya,

| — | a szükséges kompetenciával rendelkező speciális gondozószervek, valamint – mind tárgyi, mind pénzügyi szempontból – a megfelelő és elegendő mértékű források hiánya, |
| --- | --- |

—

a szükséges kompetenciával rendelkező speciális gondozószervek, valamint – mind tárgyi, mind pénzügyi szempontból – a megfelelő és elegendő mértékű források hiánya,

| — | a menedékjog témájával kapcsolatos legújabb irányelvekben a speciális utalások hiánya (II. dublini egyezmény), |
| --- | --- |

—

a menedékjog témájával kapcsolatos legújabb irányelvekben a speciális utalások hiánya (II. dublini egyezmény),

| — | menekültügyi kérdésekben szakértelemmel rendelkező gyám kijelölési eljárásának hiánya, a gyám segítséget és támogatást nyújtana az eljárás lezárásáig, a menekülti vagy más státusz elismeréséhez, |
| --- | --- |

—

menekültügyi kérdésekben szakértelemmel rendelkező gyám kijelölési eljárásának hiánya, a gyám segítséget és támogatást nyújtana az eljárás lezárásáig, a menekülti vagy más státusz elismeréséhez,

| — | olyan intézkedések hiánya, amelyekkel megelőzhető a kiskorúak megkülönböztetése és szociális kirekesztése, elsősorban olyan kiskorúak esetében, akik fiatalkorúak büntetésének végrehajtása miatt szabadságvesztésüket töltik, |
| --- | --- |

—

olyan intézkedések hiánya, amelyekkel megelőzhető a kiskorúak megkülönböztetése és szociális kirekesztése, elsősorban olyan kiskorúak esetében, akik fiatalkorúak büntetésének végrehajtása miatt szabadságvesztésüket töltik,

| 2.1.2 | a párbeszéd sürgős megkezdését követeli a Tanáccsal, az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel kapcsolatos koncepció témájában. Ennek során mikroperspektívából kell kiindulni, amely világossá teszi, milyen nehéz a helyzet helyi szinten, milyen konkrét hozzájárulást tehetnek a helyi önkormányzatok és a régiók, valamint hogy európai szintű becslések szükségesek. Ezért a Régiók Bizottsága a probléma jobb kezelését célzó konkrét intézkedésekre is tesz javaslatokat; |
| --- | --- |

2.1.2

a párbeszéd sürgős megkezdését követeli a Tanáccsal, az Európai Bizottsággal és az Európai Parlamenttel a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel kapcsolatos koncepció témájában. Ennek során mikroperspektívából kell kiindulni, amely világossá teszi, milyen nehéz a helyzet helyi szinten, milyen konkrét hozzájárulást tehetnek a helyi önkormányzatok és a régiók, valamint hogy európai szintű becslések szükségesek. Ezért a Régiók Bizottsága a probléma jobb kezelését célzó konkrét intézkedésekre is tesz javaslatokat;

| 2.1.3 | amellett foglal állást, hogy európai szinten induljon vita a kíséret nélküli kiskorú külföldiek rendkívül komoly problémájáról, és a vitában különös jelentősége legyen a származási közösség és a szülői ház szerepének és körülményeinek; |
| --- | --- |

2.1.3

amellett foglal állást, hogy európai szinten induljon vita a kíséret nélküli kiskorú külföldiek rendkívül komoly problémájáról, és a vitában különös jelentősége legyen a származási közösség és a szülői ház szerepének és körülményeinek;

| 2.1.4 | reméli, hogy a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel kapcsolatos minden új jogalkotói, politikai és programtervező intézkedés – még a migrációs áramlások igazgatásának keretében tett intézkedések is – már a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményen és főként az egyezmény 3. cikkén, az Európai Unió alkotmányáról szóló szerződésben foglalt alapelveken, valamint az emberi jogokról és alapjogokról szóló európai egyezményen, valamint a többi, a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó kulcsfontosságú nemzetközi megállapodásokon alapul, és alapvetően mindig a kiskorú jólétére irányul. Mindent meg kell tenni azért, hogy a kiskorúak családi és kulturális szempontból ne veszítsék el gyökereiket, illetve a lehető legnagyobb védelemben részesüljenek, ha meggyőződésük miatt vagy vallási okokból el kell hagyniuk hazájukat. |
| --- | --- |

2.1.4

reméli, hogy a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel kapcsolatos minden új jogalkotói, politikai és programtervező intézkedés – még a migrációs áramlások igazgatásának keretében tett intézkedések is – már a gyermek jogairól szóló 1989-es ENSZ-egyezményen és főként az egyezmény 3. cikkén, az Európai Unió alkotmányáról szóló szerződésben foglalt alapelveken, valamint az emberi jogokról és alapjogokról szóló európai egyezményen, valamint a többi, a kísérő nélküli kiskorúakra vonatkozó kulcsfontosságú nemzetközi megállapodásokon alapul, és alapvetően mindig a kiskorú jólétére irányul. Mindent meg kell tenni azért, hogy a kiskorúak családi és kulturális szempontból ne veszítsék el gyökereiket, illetve a lehető legnagyobb védelemben részesüljenek, ha meggyőződésük miatt vagy vallási okokból el kell hagyniuk hazájukat.

2.2   A kíséret nélküli kiskorúak védelmét szolgáló uniós szintű intézkedések szükségessége

A Régiók Bizottsága

| 2.2.1 | a fejlődési folyamattal kapcsolatban a problémák nagyobb mértékű tudatosítását követeli; úgy véli, hogy bizonyos újabb keletű jogszabályokban már nem kötelező jelleggel utalnak a kiskorúak jogainak szükséges védelmére. Mivel számos tagállamban nem létezik nemzeti szinten egységes eljárás, a probléma irányításának és kezelésének, valamint az ehhez kapcsolódó pénzügyi teher viselésének feladatát kötelezően a helyi és regionális önkormányzatoknak kell elvállalniuk; |
| --- | --- |

2.2.1

a fejlődési folyamattal kapcsolatban a problémák nagyobb mértékű tudatosítását követeli; úgy véli, hogy bizonyos újabb keletű jogszabályokban már nem kötelező jelleggel utalnak a kiskorúak jogainak szükséges védelmére. Mivel számos tagállamban nem létezik nemzeti szinten egységes eljárás, a probléma irányításának és kezelésének, valamint az ehhez kapcsolódó pénzügyi teher viselésének feladatát kötelezően a helyi és regionális önkormányzatoknak kell elvállalniuk;

| 2.2.2 | azt a nézetet képviseli, hogy európai szinten sürgősen ki kell dolgozni egy következetes, közös koncepciót a kíséret nélküli kiskorú külföldiekről mint migrációs jelenségről. E koncepciónak számot kell vetnie a kiskorúak és védelmük rendkívül kényes problémájával, a származási közösség és a szülői ház szerepének szükséges kérdésével, illetve ebből következően a regionális és helyi önkormányzatok szerepével, amelyekre a befogadás és a szociális gondoskodás feladata hárul; |
| --- | --- |

2.2.2

azt a nézetet képviseli, hogy európai szinten sürgősen ki kell dolgozni egy következetes, közös koncepciót a kíséret nélküli kiskorú külföldiekről mint migrációs jelenségről. E koncepciónak számot kell vetnie a kiskorúak és védelmük rendkívül kényes problémájával, a származási közösség és a szülői ház szerepének szükséges kérdésével, illetve ebből következően a regionális és helyi önkormányzatok szerepével, amelyekre a befogadás és a szociális gondoskodás feladata hárul;

| 2.2.3 | ezenkívül azt követeli, hogy a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel kapcsolatban szenteljenek figyelmet a fiatalkorúak bírósági eljárásainak a megkülönböztetések és a szociális kirekesztés veszélye miatt. Ennek során figyelembe kell venni a szóban forgó kiskorúak hozzátartozóikhoz történő visszavezetésének lehetőségét is; |
| --- | --- |

2.2.3

ezenkívül azt követeli, hogy a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel kapcsolatban szenteljenek figyelmet a fiatalkorúak bírósági eljárásainak a megkülönböztetések és a szociális kirekesztés veszélye miatt. Ennek során figyelembe kell venni a szóban forgó kiskorúak hozzátartozóikhoz történő visszavezetésének lehetőségét is;

2.3   A helyi önkormányzatok és a régiók szerepének alulról induló folyamat révén történő erősítése – Javaslatok a kíséret nélküli kiskorú külföldiekre, az esetleges menedékkérőkre és az emberkereskedelem áldozataira vonatkozó koncepcióra

A Régiók Bizottsága

| 2.3.1 | üdvözli, hogy az EU szintjén egyre több intézkedés születik a migrációs problémák kezelésére. A tagállamok kizárólagos illetékessége nem vetne számot a migrációs áramlások kezelésére szolgáló nem egységes intézkedések és a helyi önkormányzatoknak és régióknak a különösen veszélyeztetett csoportok – mint az emberkereskedelem áldozatai, a menedékkérők és a kíséret nélküli kiskorú külföldiek – befogadása és társadalmi beilleszkedése iránti felelőssége között fennálló összetett viszonnyal; |
| --- | --- |

2.3.1

üdvözli, hogy az EU szintjén egyre több intézkedés születik a migrációs problémák kezelésére. A tagállamok kizárólagos illetékessége nem vetne számot a migrációs áramlások kezelésére szolgáló nem egységes intézkedések és a helyi önkormányzatoknak és régióknak a különösen veszélyeztetett csoportok – mint az emberkereskedelem áldozatai, a menedékkérők és a kíséret nélküli kiskorú külföldiek – befogadása és társadalmi beilleszkedése iránti felelőssége között fennálló összetett viszonnyal;

| 2.3.2 | a helyi önkormányzatok és a régiók teljes körű bevonását kéri a probléma itt követelt hatékony irányítására és megoldására tekintettel az egyes területeken (főként a veszélyeztetett csoportokat figyelembe véve). Hasonlóképpen fontos az is, hogy minden érintett civil szervezet egymás munkáját kiegészítve működjön együtt, hogy e téren végzett tevékenységeiket az illetékes hatóságokkal összehangoltan végezhessék, feltéve, hogy azok nem ellentétesek a gyermekek – mindennél előbbre való – érdekeivel. Vészhelyzet esetén azonnal ki kell alakítani a párbeszédet és a koordinációs mechanizmusokat, és a folyamat során végig ezek szerint kell eljárni. A hatalmas méreteket öltő migráció, az önkormányzatok számára jelentett következményei – az önkormányzatok szembesülnek a speciális igényekkel és nekik kell biztosítaniuk a különleges szolgáltatásokkal való ellátást –, valamint az utóbbi években e folyamatok tendenciózus növekedése azt mutatja, hogy szükséges egy ilyen megközelítés. Előrejelző tanulmányt kellene készíteni ennek az elemzésnek az alapján; |
| --- | --- |

2.3.2

a helyi önkormányzatok és a régiók teljes körű bevonását kéri a probléma itt követelt hatékony irányítására és megoldására tekintettel az egyes területeken (főként a veszélyeztetett csoportokat figyelembe véve). Hasonlóképpen fontos az is, hogy minden érintett civil szervezet egymás munkáját kiegészítve működjön együtt, hogy e téren végzett tevékenységeiket az illetékes hatóságokkal összehangoltan végezhessék, feltéve, hogy azok nem ellentétesek a gyermekek – mindennél előbbre való – érdekeivel. Vészhelyzet esetén azonnal ki kell alakítani a párbeszédet és a koordinációs mechanizmusokat, és a folyamat során végig ezek szerint kell eljárni. A hatalmas méreteket öltő migráció, az önkormányzatok számára jelentett következményei – az önkormányzatok szembesülnek a speciális igényekkel és nekik kell biztosítaniuk a különleges szolgáltatásokkal való ellátást –, valamint az utóbbi években e folyamatok tendenciózus növekedése azt mutatja, hogy szükséges egy ilyen megközelítés. Előrejelző tanulmányt kellene készíteni ennek az elemzésnek az alapján;

| 2.3.3 | ezért szükségesnek tartja







  a) | az európai szintű jogalkotási intézkedéseket a kíséret nélküli kiskorú külföldiek, a kiskorú menedékkérők és az emberkereskedelem áldozatai státuszának, valamint a kiskorúak lényeges jogainak és különleges védelmi igényének elismerése érdekében, az alábbiakról szóló pontos jogszabályok révén:






  — | az életkor lehető legpontosabb meghatározására, illetve a személyazonosság kiderítésére szolgáló különleges eljárások kidolgozása, |
| --- | --- | --- | --- |

2.3.3

ezért szükségesnek tartja

a)

az európai szintű jogalkotási intézkedéseket a kíséret nélküli kiskorú külföldiek, a kiskorú menedékkérők és az emberkereskedelem áldozatai státuszának, valamint a kiskorúak lényeges jogainak és különleges védelmi igényének elismerése érdekében, az alábbiakról szóló pontos jogszabályok révén:

—

az életkor lehető legpontosabb meghatározására, illetve a személyazonosság kiderítésére szolgáló különleges eljárások kidolgozása,

| — | konkrét intézkedések az esetleges csalások és visszaélések elkerülésére a védőrendszerek igénybe vételekor, |
| --- | --- |

—

konkrét intézkedések az esetleges csalások és visszaélések elkerülésére a védőrendszerek igénybe vételekor,

| — | a gyámság pontos feltételei, |
| --- | --- |

—

a gyámság pontos feltételei,

| — | a gyámkirendelési eljárás előnyben részesítése, |
| --- | --- |

—

a gyámkirendelési eljárás előnyben részesítése,

| — | a 18. életév betöltése esetén a jogok elismerése a társadalmi befogadáshoz kapcsolódóan, az illetékes igazságügyi hatóság véleményének kikérését követően, |
| --- | --- |

—

a 18. életév betöltése esetén a jogok elismerése a társadalmi befogadáshoz kapcsolódóan, az illetékes igazságügyi hatóság véleményének kikérését követően,

| — | a családtagok felkutatására irányuló eljárás indítása a család újraegyesítése érdekében, |
| --- | --- |

—

a családtagok felkutatására irányuló eljárás indítása a család újraegyesítése érdekében,

| — | a származási országokban végrehajtandó védőintézkedéseket támogató intézkedések előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a származási országokban végrehajtandó védőintézkedéseket támogató intézkedések előmozdítása,

| — | a származási közösség és a szülői ház bevonása, |
| --- | --- |

—

a származási közösség és a szülői ház bevonása,

| — | a visszatérésre vonatkozó előírások, amelyek szerint kizárólag a kiskorú jóléte döntő és először minden esetben a családi körülmények megvizsgálásának kell történnie; ennek során tekintetbe kell venni a kiskorúak védelméről szóló, a származási ország által ratifikált esetleges nemzetközi egyezményeket, |
| --- | --- |

—

a visszatérésre vonatkozó előírások, amelyek szerint kizárólag a kiskorú jóléte döntő és először minden esetben a családi körülmények megvizsgálásának kell történnie; ennek során tekintetbe kell venni a kiskorúak védelméről szóló, a származási ország által ratifikált esetleges nemzetközi egyezményeket,

| — | a sürgősségi ellátás feltételei és az ilyen esetekben alkalmazandó eljárások meghatározása, |
| --- | --- |

—

a sürgősségi ellátás feltételei és az ilyen esetekben alkalmazandó eljárások meghatározása,

| — | a kiskorúak véleményének kikérése az őket érintő döntésekről, ennek során biztosítani kell az érdekeiket védő igazságügyi hatóság részvételét, |
| --- | --- |

—

a kiskorúak véleményének kikérése az őket érintő döntésekről, ennek során biztosítani kell az érdekeiket védő igazságügyi hatóság részvételét,

| b) | egy decentralizált és hálózatot alkotó intézkedéseket tartalmazó program létrehozását (európai hálózat a kiskorúak védelméért) speciálisan a kíséret nélküli kiskorú külföldiek számára, megfelelő különleges gondozószervekkel, a programot integrálni lehetne a szociális munka jelenlegi hálózatába, és átfogná a befogadással, az integrációval és a származási közösség és a szülői ház támogatásával kapcsolatos intézkedéseket, többek között a helyi önkormányzatok decentralizált együttműködésen alapuló kísérleti projektjeinek támogatását a helyi és regionális önkormányzatoknak a civil szervezetekkel szoros együttműködésben támogatott és létrehozott példaértékű kezdeményezései mintájára; valamint kritériumok megállapítását a kíséret nélküli kiskorú külföldiek elosztására az EU egész területén. A Régiók Bizottsága kötelezettséget vállal arra, hogy e célból összegyűjti a tagállamok különböző helyi és regionális önkormányzatainak példaértékű gyakorlatait és ezzel áttekintést készít a befogadás, a társadalmi integráció és a családegyesítés terén szerzett tapasztalatokról. Ehhez felügyeleti bizottságot hozhatna létre, amely a helyszínen megfigyelhetné az intézkedések végrehajtásának feltételeit, ezáltal – amint megállapította, hogy milyen téren van szükség javításra – konkrét cselekvéseket javasolhatna, |
| --- | --- |

b)

egy decentralizált és hálózatot alkotó intézkedéseket tartalmazó program létrehozását (európai hálózat a kiskorúak védelméért) speciálisan a kíséret nélküli kiskorú külföldiek számára, megfelelő különleges gondozószervekkel, a programot integrálni lehetne a szociális munka jelenlegi hálózatába, és átfogná a befogadással, az integrációval és a származási közösség és a szülői ház támogatásával kapcsolatos intézkedéseket, többek között a helyi önkormányzatok decentralizált együttműködésen alapuló kísérleti projektjeinek támogatását a helyi és regionális önkormányzatoknak a civil szervezetekkel szoros együttműködésben támogatott és létrehozott példaértékű kezdeményezései mintájára; valamint kritériumok megállapítását a kíséret nélküli kiskorú külföldiek elosztására az EU egész területén. A Régiók Bizottsága kötelezettséget vállal arra, hogy e célból összegyűjti a tagállamok különböző helyi és regionális önkormányzatainak példaértékű gyakorlatait és ezzel áttekintést készít a befogadás, a társadalmi integráció és a családegyesítés terén szerzett tapasztalatokról. Ehhez felügyeleti bizottságot hozhatna létre, amely a helyszínen megfigyelhetné az intézkedések végrehajtásának feltételeit, ezáltal – amint megállapította, hogy milyen téren van szükség javításra – konkrét cselekvéseket javasolhatna,

| c) | azokban az esetekben, amikor a kiskorúak a befogadó országban maradnak: a szükséges intézkedések meghozatalát a kiskorúaknak az oktatási rendszerbe való megfelelő beilleszkedéséhez, a fogadó ország nyelvének elsajátításához, valamint a kiskorú bevezetéséhez az adott ország demokratikus értékrendjébe, |
| --- | --- |

c)

azokban az esetekben, amikor a kiskorúak a befogadó országban maradnak: a szükséges intézkedések meghozatalát a kiskorúaknak az oktatási rendszerbe való megfelelő beilleszkedéséhez, a fogadó ország nyelvének elsajátításához, valamint a kiskorú bevezetéséhez az adott ország demokratikus értékrendjébe,

| d) | a migráció e formájára jellemző legfőbb származási területek feltérképezését, valamint az e területekre való összpontosítást az együttműködési és szomszédsági politikai kezdeményezések, illetve a gyermekeket és fiatalokat támogató, a származási közösséget is bevonó speciális intézkedések megvalósítása során, |
| --- | --- |

d)

a migráció e formájára jellemző legfőbb származási területek feltérképezését, valamint az e területekre való összpontosítást az együttműködési és szomszédsági politikai kezdeményezések, illetve a gyermekeket és fiatalokat támogató, a származási közösséget is bevonó speciális intézkedések megvalósítása során,

| e) | a tartózkodási engedély szociális védelem miatti, a belügyminisztériumokkal való együttműködés keretében történő kiadását, hogy az érintettek kitörhessenek a bűnözői szervezetek általi kizsákmányolás körforgásából, valamint hogy hatékonyan gátolhassuk a bűnszervezetek tevékenységét, |
| --- | --- |

e)

a tartózkodási engedély szociális védelem miatti, a belügyminisztériumokkal való együttműködés keretében történő kiadását, hogy az érintettek kitörhessenek a bűnözői szervezetek általi kizsákmányolás körforgásából, valamint hogy hatékonyan gátolhassuk a bűnszervezetek tevékenységét,

| f) | a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel foglalkozó európai konferencia kétévente történő megszervezését és hasonló konferenciák megtartását a tagállamokban, oly módon, hogy a civil szervezetek, a bevándorlói szövetségek és a bevándorlással foglalkozó egyéb szervezetek is részt vehessenek ezeken a konferenciákon, |
| --- | --- |

f)

a kíséret nélküli kiskorú külföldiekkel foglalkozó európai konferencia kétévente történő megszervezését és hasonló konferenciák megtartását a tagállamokban, oly módon, hogy a civil szervezetek, a bevándorlói szövetségek és a bevándorlással foglalkozó egyéb szervezetek is részt vehessenek ezeken a konferenciákon,

| g) | a kíséret nélküli kiskorú külföldiek befogadásához és társadalmi beilleszkedéséhez szükséges eszközök teljes mértékű finanszírozását a nemzeti és európai hatóságok által. |
| --- | --- |

g)

a kíséret nélküli kiskorú külföldiek befogadásához és társadalmi beilleszkedéséhez szükséges eszközök teljes mértékű finanszírozását a nemzeti és európai hatóságok által.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 12-én.

a Régiók Bizottsága

elnöke

Michel DELEBARRE

---