# Uradni list C 46/2007

| | ISSN 1725-5244 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 46 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5028. februar 2007 |

ISSN 1725-5244

Uradni list

Evropske unije

C 46

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5028. februar 2007

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja |
| | MNENJA |
| | Računsko sodišče |
| 2007/C 046/01 | Mnenje št. 1/2007 o osnutku uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Računsko sodišče

2007/C 046/01

Mnenje št. 1/2007 o osnutku uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila, smernice in mnenja

MNENJA

Računsko sodišče

| 28.2.2007 | SL | Uradni list Evropske unije | C 46/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2007

SL

Uradni list Evropske unije

C 46/1

---

MNENJE št. 1/2007

o osnutku uredbe Komisije (ES, Euratom) o spremembi Uredbe (ES, Euratom) št. 2342/2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti

(v skladu z drugim pododstavkom člena 248(4) Pogodbe ES)

(2007/C 46/01)

KAZALO

| 1–3 | Uvod |
| --- | --- |

1–3

| 4–9 | Nezadostna razlaga zahtev finančne uredbe |
| --- | --- |

4–9

| 10–19 | Nespoštovanje načel poenostavitve in/ali zaščite finančnih interesov |
| --- | --- |

10–19

| 20–27 | Nasprotje z zahtevami finančne uredbe |
| --- | --- |

20–27

EVROPSKO RAČUNSKO SODIŠČE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti členov 248(4) in 279 Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in predvsem odstavka 4 člena 160C in člena 183 Pogodbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (1), zlasti člena 183 Uredbe,

ob upoštevanju spremenjenega predloga za spremembo Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, ki ga je Komisija potrdila 18. maja 2006 (2),

ob upoštevanju Mnenja Sodišča št. 4/2006 (3) o tem predlogu,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1995/2006 z dne 13. decembra 2006, ospremembah Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (4),

ob upoštevanju Mnenja Sodišča št. 2/2004 o „modelu enotne revizije“ (in predlogu za okvir notranje kontrole Skupnosti) (5),

ob upoštevanju Mnenja Sodišča št. 1/2006 o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi pravil za udeležbo podjetij, raziskovalnih središč in univerz pri ukrepih v okviru sedmega okvirnega programa in razširjanju rezultatov raziskav (2007 do 2013) (6),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (7), nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 1248/2006 7. avgusta 2006 (8) (v nadaljnjem besedilu „izvedbene določbe“),

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije, ki spreminja Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 (9),

ob upoštevanju zahteve za mnenje o slednjem z dne 4. julija 2006, ki jo je Komisija naslovila na Sodišče –

SPREJELO NASLEDNJE MNENJE:

Uvod

| 1. | Predlog dopolnjuje izvedbene določbe sedanje finančne uredbe, tako da bodo upoštevane uvedene spremembe finančne uredbe. Za uporabo pri novi generaciji programov porabe naj bi nova finančna uredba in nove izvedbene določbe začele veljati leta 2007. |
| --- | --- |

1.

Predlog dopolnjuje izvedbene določbe sedanje finančne uredbe, tako da bodo upoštevane uvedene spremembe finančne uredbe. Za uporabo pri novi generaciji programov porabe naj bi nova finančna uredba in nove izvedbene določbe začele veljati leta 2007.

| 2. | Sodišče je predlog Komisije ocenilo glede na naslednja načela:






  — | skladnost s finančno uredbo; |
| --- | --- | --- |

2.

Sodišče je predlog Komisije ocenilo glede na naslednja načela:

—

skladnost s finančno uredbo;

| — | skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja; |
| --- | --- |

—

skladnost z načeli dobrega finančnega poslovodenja;

| — | poenostavitev upravnih postopkov brez ogrožanja zaščite finančnih interesov. |
| --- | --- |

—

poenostavitev upravnih postopkov brez ogrožanja zaščite finančnih interesov.

| 3. | Sodišče meni, da predlagane spremembe večinoma izpolnjujejo te pogoje. Vendar je zaskrbljeno zaradi številnih vprašanj, pri katerih:






  — | so nove ali spremenjene zahteve finančne uredbe nezadostno razložene; |
| --- | --- | --- |

3.

Sodišče meni, da predlagane spremembe večinoma izpolnjujejo te pogoje. Vendar je zaskrbljeno zaradi številnih vprašanj, pri katerih:

—

so nove ali spremenjene zahteve finančne uredbe nezadostno razložene;

| — | spremembe niso v skladu z načeli poenostavitve in/ali zaščite finančnih interesov; ali |
| --- | --- |

—

spremembe niso v skladu z načeli poenostavitve in/ali zaščite finančnih interesov; ali

| — | obstaja nasprotje z zahtevami finančne uredbe |
| --- | --- |

—

obstaja nasprotje z zahtevami finančne uredbe

Nezadostna razlaga zahtev finančne uredbe

| 4. | Izvedbene določbe so mišljene kot nepogrešljiv dodatek k finančni uredbi, saj so v njih opredeljena podrobna in bolj tehnična pravila, ki so bistvena za izvajanje finančne uredbe. Zato bi ta pravila morala zajemati vse zahteve iz finančne uredbe, ki bi bile sicer lahko občutljive za neustrezno ali nedosledno uporabo. Sodišče je opredelilo naslednja področja, za katera meni, da temu ni bilo tako. |
| --- | --- |

4.

Izvedbene določbe so mišljene kot nepogrešljiv dodatek k finančni uredbi, saj so v njih opredeljena podrobna in bolj tehnična pravila, ki so bistvena za izvajanje finančne uredbe. Zato bi ta pravila morala zajemati vse zahteve iz finančne uredbe, ki bi bile sicer lahko občutljive za neustrezno ali nedosledno uporabo. Sodišče je opredelilo naslednja področja, za katera meni, da temu ni bilo tako.

| 5. | Člen 23a določa opredelitev značilnosti uspešne in učinkovite notranje kontrole. Sodišče to pobudo pozdravlja, vendar meni, da sklicevanje na „najboljše mednarodne prakse“ ni zadostno, glede na to, da za nekatera ključna vprašanja, kot je na primer preverjanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, najboljše prakse ne obstajajo. Sodišče priporoča, da izvedbeni predpisi zajamejo glavna načela za uspešne kontrole, kot so določena v Mnenju Sodišča št. 2/2004, predvsem skupna načela in standarde za kontrole, osnovne sestavne dele sistemov in kontrolnih postopkov, opredelitev odgovornosti in postopkov za zagotavljanje kakovosti vsake ravni kontrole ter splošni nadzor sistemov. |
| --- | --- |

5.

Člen 23a določa opredelitev značilnosti uspešne in učinkovite notranje kontrole. Sodišče to pobudo pozdravlja, vendar meni, da sklicevanje na „najboljše mednarodne prakse“ ni zadostno, glede na to, da za nekatera ključna vprašanja, kot je na primer preverjanje zakonitosti in pravilnosti z izkazi povezanih transakcij, najboljše prakse ne obstajajo. Sodišče priporoča, da izvedbeni predpisi zajamejo glavna načela za uspešne kontrole, kot so določena v Mnenju Sodišča št. 2/2004, predvsem skupna načela in standarde za kontrole, osnovne sestavne dele sistemov in kontrolnih postopkov, opredelitev odgovornosti in postopkov za zagotavljanje kakovosti vsake ravni kontrole ter splošni nadzor sistemov.

| 6. | Člena 35.4 in 43.6a se nanašata na „mednarodno sprejete standarde“ in „mednarodne standarde“ pri postopkih javnih naročil. Ker takšni standardi formalno ne obstajajo, lahko takšna ubeseditev povzroči negotovost in nedoslednost. Zato Sodišče priporoča, da se glavni standardi – poleg tistih, določenih v členu 43.6(a) – na katere se nanaša ta člen, določijo v izvedbenih predpisih. |
| --- | --- |

6.

Člena 35.4 in 43.6a se nanašata na „mednarodno sprejete standarde“ in „mednarodne standarde“ pri postopkih javnih naročil. Ker takšni standardi formalno ne obstajajo, lahko takšna ubeseditev povzroči negotovost in nedoslednost. Zato Sodišče priporoča, da se glavni standardi – poleg tistih, določenih v členu 43.6(a) – na katere se nanaša ta člen, določijo v izvedbenih predpisih.

| 7. | Člen 42b priznava, da Komisija tam, kjer stroški kontrol ne bremenijo proračuna Skupnosti, nima nobenih odgovornosti glede učinkovitosti postopkov notranje kontrole. Vendar so osnovni sestavni deli za učinkovit sistem iz člena 23a.2 pomembni tudi za uspešnost, za slednjo pa Komisija je odgovorna. Sodišče zato priporoča, da se v skladu z določbami Pogodbe jasno ločijo odgovornosti držav članic in odgovornosti Komisije. |
| --- | --- |

7.

Člen 42b priznava, da Komisija tam, kjer stroški kontrol ne bremenijo proračuna Skupnosti, nima nobenih odgovornosti glede učinkovitosti postopkov notranje kontrole. Vendar so osnovni sestavni deli za učinkovit sistem iz člena 23a.2 pomembni tudi za uspešnost, za slednjo pa Komisija je odgovorna. Sodišče zato priporoča, da se v skladu z določbami Pogodbe jasno ločijo odgovornosti držav članic in odgovornosti Komisije.

| 8. | Člen 43.4(g) zahteva, da sporazumi, sklenjeni z mednarodnimi organizacijami, vključujejo „podrobno ureditev za nadzor, ki ga izvaja Komisija“. Zajemati bi morali tudi pravico Računskega sodišča do dostopa do zadostnih podatkov, ki mu bodo omogočili, da se lahko zanese na revizijo organizacije, ali da, kjer je to potrebno, v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi dejavnost neposredno revidira. |
| --- | --- |

8.

Člen 43.4(g) zahteva, da sporazumi, sklenjeni z mednarodnimi organizacijami, vključujejo „podrobno ureditev za nadzor, ki ga izvaja Komisija“. Zajemati bi morali tudi pravico Računskega sodišča do dostopa do zadostnih podatkov, ki mu bodo omogočili, da se lahko zanese na revizijo organizacije, ali da, kjer je to potrebno, v skladu z mednarodnimi revizijskimi standardi dejavnost neposredno revidira.

| 9. | Člen 43.6(b) določa, da morajo donacije vključevati sofinanciranje. Da se zagotovi doslednost, bi se moral člen sklicevati na odstopanja od načela sofinanciranja, kot je določeno v členu 253. |
| --- | --- |

9.

Člen 43.6(b) določa, da morajo donacije vključevati sofinanciranje. Da se zagotovi doslednost, bi se moral člen sklicevati na odstopanja od načela sofinanciranja, kot je določeno v členu 253.

Nespoštovanje načel poenostavitve in/ali zaščite finančnih interesov

| 10. | Člen 60.7 finančne uredbe določa, da morajo odredbodajalci na podlagi prenosa predložiti letno poročilo o delu. Izvedbene določbe ne zagotavljajo zadostnih smernic. Na primer: povzetek letnih poročil o delu se zahteva samo za Komisijo, čeprav bi bilo to ustrezno tudi za preostale institucije, ki pripravijo več kot eno letno poročilo o delu (na primer Parlament in Svet); čeprav mora Komisija povzetek pripraviti do 15. junija leta n + 1, za pripravo poročil ni določen noben rok; določeni niso niti naslovniki poročil niti zahteve za njihovo objavo. Poleg tega bi lahko bile v letnem poročilu o delu zajete še druge zahteve v zvezi s poročanjem, kot je na primer poročilo o upoštevanju določenih rokov, ki ga zahteva člen 106.6, in zahteve v zvezi s poročanjem iz členov 54 in 87.5. Trenutno je to določeno samo za Komisijo. Sodišče meni, da je iz tega izhajajoče veliko število letnih poročil o delu in drugih poročil, ki se razlikujejo po obliki, vsebini, pogostosti in objavljanju, v nasprotju z načelom poenostavitve. |
| --- | --- |

10.

Člen 60.7 finančne uredbe določa, da morajo odredbodajalci na podlagi prenosa predložiti letno poročilo o delu. Izvedbene določbe ne zagotavljajo zadostnih smernic. Na primer: povzetek letnih poročil o delu se zahteva samo za Komisijo, čeprav bi bilo to ustrezno tudi za preostale institucije, ki pripravijo več kot eno letno poročilo o delu (na primer Parlament in Svet); čeprav mora Komisija povzetek pripraviti do 15. junija leta n + 1, za pripravo poročil ni določen noben rok; določeni niso niti naslovniki poročil niti zahteve za njihovo objavo. Poleg tega bi lahko bile v letnem poročilu o delu zajete še druge zahteve v zvezi s poročanjem, kot je na primer poročilo o upoštevanju določenih rokov, ki ga zahteva člen 106.6, in zahteve v zvezi s poročanjem iz členov 54 in 87.5. Trenutno je to določeno samo za Komisijo. Sodišče meni, da je iz tega izhajajoče veliko število letnih poročil o delu in drugih poročil, ki se razlikujejo po obliki, vsebini, pogostosti in objavljanju, v nasprotju z načelom poenostavitve.

| 11. | Zaradi zagotavljanja doslednosti in poenostavitve Sodišče priporoča, da bi morale izvedbene določbe določati vsebino letnih poročil o delu in zahteve glede njihove objave, tako da jih bodo enotno uporabljale vse institucije, vsebujejo pa naj tudi zahteve o letnem poročanju iz prejšnjega odstavka. |
| --- | --- |

11.

Zaradi zagotavljanja doslednosti in poenostavitve Sodišče priporoča, da bi morale izvedbene določbe določati vsebino letnih poročil o delu in zahteve glede njihove objave, tako da jih bodo enotno uporabljale vse institucije, vsebujejo pa naj tudi zahteve o letnem poročanju iz prejšnjega odstavka.

| 12. | Četrta alinea člena 117.1 navaja: „Okvirne pogodbe v sektorjih, v katerih se hitro spreminja cena in razvija tehnologija, brez ponovnega zbiranja javnih ponudb vsebujejo določbo o vmesnem pregledu. Če pogoji, ki so bili najprej določeni, ne ustrezajo več gibanjem cen ali tehnološkemu razvoju, naročnik ne sme uporabiti zadevne okvirne pogodbe in sprejme ustrezne ukrepe, da bi jo odpovedal“. Ta določba bi se morala uporabljati samo za okvirne pogodbe, kjer se posebne pogodbe dodeljujejo brez ponovnega zbiranja javnih ponudb. Okvirna pogodba bi morala prav tako določati, kaj se v primeru njenega prenehanja zgodi s tekočimi posebnimi pogodbami. Zaradi ohlapnega izrazoslovja bi bila lahko ta določba vir spora. Izvedbene določbe bi morale zato namesto predvidenega vmesnega pregleda vztrajati pri dejstvu, da bi bilo treba trajanje okvirnih pogodb prilagoditi tako, da bi ustrezale področjem, ki so predmet hitrih tehnoloških ali gospodarskih sprememb, vsebovati pa bi morale tudi klavzulo o ponovnem pregledu cen. Prav tako bi moralo biti v pogodbah, ki vključujejo več gospodarskih subjektov, predvideno, da se posebne pogodbe dodelijo s ponovnim zbiranjem javnih ponudb. |
| --- | --- |

12.

Četrta alinea člena 117.1 navaja: „Okvirne pogodbe v sektorjih, v katerih se hitro spreminja cena in razvija tehnologija, brez ponovnega zbiranja javnih ponudb vsebujejo določbo o vmesnem pregledu. Če pogoji, ki so bili najprej določeni, ne ustrezajo več gibanjem cen ali tehnološkemu razvoju, naročnik ne sme uporabiti zadevne okvirne pogodbe in sprejme ustrezne ukrepe, da bi jo odpovedal“. Ta določba bi se morala uporabljati samo za okvirne pogodbe, kjer se posebne pogodbe dodeljujejo brez ponovnega zbiranja javnih ponudb. Okvirna pogodba bi morala prav tako določati, kaj se v primeru njenega prenehanja zgodi s tekočimi posebnimi pogodbami. Zaradi ohlapnega izrazoslovja bi bila lahko ta določba vir spora. Izvedbene določbe bi morale zato namesto predvidenega vmesnega pregleda vztrajati pri dejstvu, da bi bilo treba trajanje okvirnih pogodb prilagoditi tako, da bi ustrezale področjem, ki so predmet hitrih tehnoloških ali gospodarskih sprememb, vsebovati pa bi morale tudi klavzulo o ponovnem pregledu cen. Prav tako bi moralo biti v pogodbah, ki vključujejo več gospodarskih subjektov, predvideno, da se posebne pogodbe dodelijo s ponovnim zbiranjem javnih ponudb.

| 13. | Druga alinea člena 118.4 (ii) je odveč, saj člen 158a zahteva upoštevanje desetdnevnega obdobja mirovanja, ki mora preteči od dneva po objavi javnega razpisa v Uradnem listu. |
| --- | --- |

13.

Druga alinea člena 118.4 (ii) je odveč, saj člen 158a zahteva upoštevanje desetdnevnega obdobja mirovanja, ki mora preteči od dneva po objavi javnega razpisa v Uradnem listu.

| 14. | Člen 130.4(c), ki predlaga spremembo glede uporabe zakonodaje pri vzorčnih pogodbah, je odveč, saj bodo pogodbene stranke avtomatsko zavezovale Pogodbe ter veljavne odločbe in uredbe, ne da bi bilo to treba posebej določati. Ker poleg tega ta sprememba velja samo za Komisijo, drugim institucijam v svojih pogodbah ni več treba navajati zakonodaje, ki se uporablja. Zato Sodišče priporoča, da se ohrani dosedanje besedilo člena. |
| --- | --- |

14.

Člen 130.4(c), ki predlaga spremembo glede uporabe zakonodaje pri vzorčnih pogodbah, je odveč, saj bodo pogodbene stranke avtomatsko zavezovale Pogodbe ter veljavne odločbe in uredbe, ne da bi bilo to treba posebej določati. Ker poleg tega ta sprememba velja samo za Komisijo, drugim institucijam v svojih pogodbah ni več treba navajati zakonodaje, ki se uporablja. Zato Sodišče priporoča, da se ohrani dosedanje besedilo člena.

| 15. | Člen 93.2(b) finančne uredbe zahteva, da podizvajalci izpolnjujejo enaka merila kot glavni pogodbeniki glede izključitve iz postopka za oddajo naročil. Vendar člen 130.5 ne zagotavlja zadostne zaščite finančnih interesov Skupnosti. Prvič, od kandidata ali ponudnika se zahteva samo predložitev informacij o „finančni in poslovni sposobnosti“ podizvajalcev, ne pa o „finančni, ekonomski, tehnični in profesionalni sposobnosti“, kar zahteva člen 135.2 za ocenjevanje pogodbenika ali ponudnika. Drugič, informacije, ki jih je treba zagotoviti po členu 130.5, ne vključujejo informacij, ki so potrebne za oceno, ali bodo po členu 93.1 finančne uredbe podizvajalci izključeni iz sodelovanja pri oddaji naročil. Ker ni zadostnih informacij, obstaja tveganje, da bi bil kandidat, ki je bil izključen iz neposrednega sodelovanja, posredno sprejet za podizvajalca. |
| --- | --- |

15.

Člen 93.2(b) finančne uredbe zahteva, da podizvajalci izpolnjujejo enaka merila kot glavni pogodbeniki glede izključitve iz postopka za oddajo naročil. Vendar člen 130.5 ne zagotavlja zadostne zaščite finančnih interesov Skupnosti. Prvič, od kandidata ali ponudnika se zahteva samo predložitev informacij o „finančni in poslovni sposobnosti“ podizvajalcev, ne pa o „finančni, ekonomski, tehnični in profesionalni sposobnosti“, kar zahteva člen 135.2 za ocenjevanje pogodbenika ali ponudnika. Drugič, informacije, ki jih je treba zagotoviti po členu 130.5, ne vključujejo informacij, ki so potrebne za oceno, ali bodo po členu 93.1 finančne uredbe podizvajalci izključeni iz sodelovanja pri oddaji naročil. Ker ni zadostnih informacij, obstaja tveganje, da bi bil kandidat, ki je bil izključen iz neposrednega sodelovanja, posredno sprejet za podizvajalca.

| 16. | Člena 145 in 146 določata obveznosti glede medinstitucionalnih postopkov za oddajo naročil. Po sedanjem osnutku bi morala vsaka sodelujoča institucija ustanoviti komisije za odpiranje in za ocenjevanje ponudb, kar predstavlja nepotrebno podvajanje nalog. Sodišče priporoča, da se naročnika, odgovornega za medinstitucionalni postopek za oddajo naročil, pooblasti za imenovanje ene same medinstitutitucionalne komisije za odpiranje in ene same komisije za ocenjevanje ponudb. |
| --- | --- |

16.

Člena 145 in 146 določata obveznosti glede medinstitucionalnih postopkov za oddajo naročil. Po sedanjem osnutku bi morala vsaka sodelujoča institucija ustanoviti komisije za odpiranje in za ocenjevanje ponudb, kar predstavlja nepotrebno podvajanje nalog. Sodišče priporoča, da se naročnika, odgovornega za medinstitucionalni postopek za oddajo naročil, pooblasti za imenovanje ene same medinstitutitucionalne komisije za odpiranje in ene same komisije za ocenjevanje ponudb.

| 17. | Člen 158a.1 navaja, da morajo zahtevki ali pripombe, ki so jih predložili neuspešni ali oškodovani ponudniki ali kandidati, „prispeti v desetih koledarskih dneh po obvestilu o odločbah o zavrnitvi ali dodelitvi (...)“. To je deset dni po tem, ko ponudnik prejme obvestilo, in zato morda ne sovpada z obdobjem desetih dni mirovanja pred podpisom pogodbe, ki teče „od dneva po hkratni oddaji odločb (...)“. Da bi zagotovili preglednost in se izognili pravni negotovosti, Sodišče priporoča uskladitev teh dveh zahtev. |
| --- | --- |

17.

Člen 158a.1 navaja, da morajo zahtevki ali pripombe, ki so jih predložili neuspešni ali oškodovani ponudniki ali kandidati, „prispeti v desetih koledarskih dneh po obvestilu o odločbah o zavrnitvi ali dodelitvi (...)“. To je deset dni po tem, ko ponudnik prejme obvestilo, in zato morda ne sovpada z obdobjem desetih dni mirovanja pred podpisom pogodbe, ki teče „od dneva po hkratni oddaji odločb (...)“. Da bi zagotovili preglednost in se izognili pravni negotovosti, Sodišče priporoča uskladitev teh dveh zahtev.

| 18. | Člen 169a določa številne ukrepe, ki bi jih morala sprejeti Komisija, da zagotovi informacije in navodila vlagateljem za donacije. Nekateri ukrepi, kot sta na primer spremljanje „obsega in razumljivosti obrazcev za vloge“ ter organizacija seminarjev za vlagatelje, bi lahko bili vir pritožb neuspešnih vlagateljev, kar bi lahko zapletlo upravljanje in povzročilo zamude pri tem postopku. Sodišče priporoča, da se takšne podrobnosti določijo samo v navodilih za izvajanje. |
| --- | --- |

18.

Člen 169a določa številne ukrepe, ki bi jih morala sprejeti Komisija, da zagotovi informacije in navodila vlagateljem za donacije. Nekateri ukrepi, kot sta na primer spremljanje „obsega in razumljivosti obrazcev za vloge“ ter organizacija seminarjev za vlagatelje, bi lahko bili vir pritožb neuspešnih vlagateljev, kar bi lahko zapletlo upravljanje in povzročilo zamude pri tem postopku. Sodišče priporoča, da se takšne podrobnosti določijo samo v navodilih za izvajanje.

| 19. | Člen 172a določa merila za upravičenost. Ta se v odstavku 1 podvajajo, kot na primer (a) s (c) in (d) z (e). Ukrepi iz odstavka 2 predstavljajo nepotrebne podrobnosti, saj niso zavezujoči in bodo zato določeni v temeljnem aktu. Sodišče priporoča racionalizacijo in poenostavitev zahtev v skladu s smernicami iz priloge. |
| --- | --- |

19.

Člen 172a določa merila za upravičenost. Ta se v odstavku 1 podvajajo, kot na primer (a) s (c) in (d) z (e). Ukrepi iz odstavka 2 predstavljajo nepotrebne podrobnosti, saj niso zavezujoči in bodo zato določeni v temeljnem aktu. Sodišče priporoča racionalizacijo in poenostavitev zahtev v skladu s smernicami iz priloge.

Nasprotje z zahtevami finančne uredbe

| 20. | Člen 3.2 določa mejne vrednosti za izterjavo obresti pri predhodnem financiranju za zunanje ukrepe (10) (250 000 EUR) in humanitarno pomoč (750 000 EUR) za veliko višje zneske, kot je splošno pravilo (50 000 EUR). Pri zneskih, nižjih od teh mejnih vrednosti, obstaja možnost precejšnjih prihodkov od obresti, kar je v nasprotju z načelom nepridobitnosti, določenim v členu 109.2 finančne uredbe. Da bi se to načelo upoštevalo ob sočasnem izogibanju zapletenim postopkom izterjave obresti, Sodišče priporoča, da upravičenci vse obresti od obstoječih zneskov predhodnega financiranja dodelijo zadevnim programom ali ukrepom. |
| --- | --- |

20.

Člen 3.2 določa mejne vrednosti za izterjavo obresti pri predhodnem financiranju za zunanje ukrepe (10) (250 000 EUR) in humanitarno pomoč (750 000 EUR) za veliko višje zneske, kot je splošno pravilo (50 000 EUR). Pri zneskih, nižjih od teh mejnih vrednosti, obstaja možnost precejšnjih prihodkov od obresti, kar je v nasprotju z načelom nepridobitnosti, določenim v členu 109.2 finančne uredbe. Da bi se to načelo upoštevalo ob sočasnem izogibanju zapletenim postopkom izterjave obresti, Sodišče priporoča, da upravičenci vse obresti od obstoječih zneskov predhodnega financiranja dodelijo zadevnim programom ali ukrepom.

| 21. | Člen 35.6 navaja, da bi morala „neodvisno zunanjo revizijo“ izvajati „revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od subjekta“, ki je predmet revizije. Uporabo izraza „funkcionalen“ bi si lahko razlagali kot omogočanje opravljanja takih revizij notranjerevizijskim službam, kar bi bilo v nasprotju z načelom iz finančne uredbe, da naj bo revizor zunanji. Poleg tega Sodišče predlaga, da bi se morale izvedbene določbe sklicevati na norme, ki bi jih moral revizor upoštevati – kot so mednarodni revizijski standardi – Komisiji in Sodišču pa izrecno omogočiti dostop do revizorjevih delovnih dokumentov. |
| --- | --- |

21.

Člen 35.6 navaja, da bi morala „neodvisno zunanjo revizijo“ izvajati „revizijska služba, ki je funkcionalno neodvisna od subjekta“, ki je predmet revizije. Uporabo izraza „funkcionalen“ bi si lahko razlagali kot omogočanje opravljanja takih revizij notranjerevizijskim službam, kar bi bilo v nasprotju z načelom iz finančne uredbe, da naj bo revizor zunanji. Poleg tega Sodišče predlaga, da bi se morale izvedbene določbe sklicevati na norme, ki bi jih moral revizor upoštevati – kot so mednarodni revizijski standardi – Komisiji in Sodišču pa izrecno omogočiti dostop do revizorjevih delovnih dokumentov.

| 22. | Člen 43.2(d) opredeljuje Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad kot mednarodni organizaciji iz člena 53 finančne uredbe. Vendar je to v nasprotju s členom 54.2(b) finančne uredbe, ki se na ti organizaciji sklicuje kot na „specializirane organe Skupnosti“ in ki bi moral biti podlaga za prenos vseh pooblastil. |
| --- | --- |

22.

Člen 43.2(d) opredeljuje Evropsko investicijsko banko in Evropski investicijski sklad kot mednarodni organizaciji iz člena 53 finančne uredbe. Vendar je to v nasprotju s členom 54.2(b) finančne uredbe, ki se na ti organizaciji sklicuje kot na „specializirane organe Skupnosti“ in ki bi moral biti podlaga za prenos vseh pooblastil.

| 23. | Tretja alinea člena 118.4 opredeljuje stanje, ko so vrednosti okvirnih pogodb nižje od mejnih zneskov, ki jih za publikacije določa člen 158, medtem ko posebne pogodbe, ki izhajajo iz njih, te meje presegajo. Zaradi skladnosti s členom 90 finančne uredbe – in preprečevanja neprimerne uporabe okvirne pogodbe – mora naročnik pred sklenitvijo okvirne pogodbe oceniti tudi vrednost pogodb, ki naj bi bile podpisane v okviru te okvirne pogodbe. Pravila, kot so predlagana, so v nasprotju s finančno uredbo, ali so vsaj odvečna. |
| --- | --- |

23.

Tretja alinea člena 118.4 opredeljuje stanje, ko so vrednosti okvirnih pogodb nižje od mejnih zneskov, ki jih za publikacije določa člen 158, medtem ko posebne pogodbe, ki izhajajo iz njih, te meje presegajo. Zaradi skladnosti s členom 90 finančne uredbe – in preprečevanja neprimerne uporabe okvirne pogodbe – mora naročnik pred sklenitvijo okvirne pogodbe oceniti tudi vrednost pogodb, ki naj bi bile podpisane v okviru te okvirne pogodbe. Pravila, kot so predlagana, so v nasprotju s finančno uredbo, ali so vsaj odvečna.

| 24. | Člen 125c institucijam omogoča, da se lahko odločijo, da „se uporabljajo pravila postopka, ki jih uporablja naročnik iz države članice, če se lahko obravnavajo kot enakovredna tistim, ki jih uporablja institucija“. To je v nasprotju s členom 91 finančne uredbe, ki ne vsebuje nobene določbe za uporabo drugih postopkov, razen tistih, ki so določeni v finančni uredbi. Poleg tega predlagani člen premalo podrobno določa pravila za izvajanje člena 91 finančne uredbe:„postopek za oddajo naročil lahko skupno izvedeta institucija in ta naročnik, kakor je določeno v izvedbenih določbah“. Ne opredeljuje na primer, kdo naj sprejme končno odločitev o dodelitvi, oziroma kateri pravni sistem prevlada v primeru sodnega spora. |
| --- | --- |

24.

Člen 125c institucijam omogoča, da se lahko odločijo, da „se uporabljajo pravila postopka, ki jih uporablja naročnik iz države članice, če se lahko obravnavajo kot enakovredna tistim, ki jih uporablja institucija“. To je v nasprotju s členom 91 finančne uredbe, ki ne vsebuje nobene določbe za uporabo drugih postopkov, razen tistih, ki so določeni v finančni uredbi. Poleg tega predlagani člen premalo podrobno določa pravila za izvajanje člena 91 finančne uredbe:„postopek za oddajo naročil lahko skupno izvedeta institucija in ta naročnik, kakor je določeno v izvedbenih določbah“. Ne opredeljuje na primer, kdo naj sprejme končno odločitev o dodelitvi, oziroma kateri pravni sistem prevlada v primeru sodnega spora.

| 25. | Člen 160e.1 navaja, da „letni program dela določi, ali se donacije krijejo samo z odločbo ali tudi s pisnim sporazumom.“ Uporaba besede „tudi“ se zdi v nasprotju s členom 108 finančne uredbe, kjer je navedeno, da se o donacijah „sklene pisni sporazum ali sprejme odločba Komisije, o kateri se uradno obvesti uspešnega vlagatelja.“ Sodišče priporoča, da se ta dvoumnost odpravi. |
| --- | --- |

25.

Člen 160e.1 navaja, da „letni program dela določi, ali se donacije krijejo samo z odločbo ali tudi s pisnim sporazumom.“ Uporaba besede „tudi“ se zdi v nasprotju s členom 108 finančne uredbe, kjer je navedeno, da se o donacijah „sklene pisni sporazum ali sprejme odločba Komisije, o kateri se uradno obvesti uspešnega vlagatelja.“ Sodišče priporoča, da se ta dvoumnost odpravi.

| 26. | Spremenjeni člen 122 finančne uredbe določa, da bi moralo poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju vključevati informacije o obsegu izvrševanja odobrenih proračunskih sredstev in vsebovati povzetek o prerazporeditvi. Vendar člen 185 izvedbenih določb ne opredeljuje, katere informacije je treba zagotoviti, ampak določa druge zahteve – doseganje ciljev in dogodke, ki vplivajo na poslovanje. Sodišče priporoča, da izvedbene določbe zajamejo vse vidike poročanja. |
| --- | --- |

26.

Spremenjeni člen 122 finančne uredbe določa, da bi moralo poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju vključevati informacije o obsegu izvrševanja odobrenih proračunskih sredstev in vsebovati povzetek o prerazporeditvi. Vendar člen 185 izvedbenih določb ne opredeljuje, katere informacije je treba zagotoviti, ampak določa druge zahteve – doseganje ciljev in dogodke, ki vplivajo na poslovanje. Sodišče priporoča, da izvedbene določbe zajamejo vse vidike poročanja.

| 27. | Poleg zgoraj omenjenih točk se morajo spremembe členov 28a, 30a, 33, 72, 73a, 96 in 166.3(a) predlagane finančne uredbe odražati v ustreznih členih 23a, 23b, 78, 84, 85b, 134b in 233a.1(i) izvedbenih določb. |
| --- | --- |

27.

Poleg zgoraj omenjenih točk se morajo spremembe členov 28a, 30a, 33, 72, 73a, 96 in 166.3(a) predlagane finančne uredbe odražati v ustreznih členih 23a, 23b, 78, 84, 85b, 134b in 233a.1(i) izvedbenih določb.

To mnenje je sprejelo Računsko sodišče na zasedanju v Luxembourgu dne 25. januarja 2007.

Za Računsko sodišče

Hubert WEBER

Predsednik

---

(1)  UL L 248, 16.9.2002.

1

(2)  Dokument Komisije COM(2006) 213 konč.

2

(3)  UL C 273, 9.11.2006, str. 2.

3

(4)  UL L 390, 30.12.2006.

4

(5)  UL C 107, 30.4.2004.

5

(6)  UL C 203, 25.8.2006, str. 1.

6

(7)  UL L 357, 31.12.2002.

7

(8)  UL L 227, 19.8.2006, str. 3.

8

(9)  Dokument Komisije SEC(2006) 866 konč.

9

(10)  V osnutku uredbe so še vedno uporabljene postavke finančne perspektive 2000–2006, čeprav so jih nadomestile nove postavke finančnega okvira za obdobje 2007–2013.

10

---

PRILOGA

Predlagana merila za upravičenost za člen 172a

„Upravičeni stroški so stroški, ki jih je dejansko imel in plačal upravičenec donacije, izpolnjujejo pa naslednje pogoje:

| (a) | nastali so v času trajanja ukrepa ali delovnega programa, z izjemo stroškov, povezanih s pripravo končnih poročil in zagotavljanjem revizijskih potrdil, kadar je to predvideno v temeljnem aktu; |
| --- | --- |

(a)

nastali so v času trajanja ukrepa ali delovnega programa, z izjemo stroškov, povezanih s pripravo končnih poročil in zagotavljanjem revizijskih potrdil, kadar je to predvideno v temeljnem aktu;

| (b) | nastali so z namenom doseganja ciljev ukrepa ali delovnega programa, ki je predmet donacije; |
| --- | --- |

(b)

nastali so z namenom doseganja ciljev ukrepa ali delovnega programa, ki je predmet donacije;

| (c) | so opredeljivi in preverljivi, predvsem pa zabeleženi v računovodskih evidencah upravičenca, določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima upravičenec sedež, ter določeni v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva upravičenca; |
| --- | --- |

(c)

so opredeljivi in preverljivi, predvsem pa zabeleženi v računovodskih evidencah upravičenca, določeni v skladu z veljavnimi računovodskimi standardi države, v kateri ima upravičenec sedež, ter določeni v skladu z običajnimi praksami stroškovnega računovodstva upravičenca;

| (d) | so skladni z zahtevami veljavne davčne in socialne zakonodaje; |
| --- | --- |

(d)

so skladni z zahtevami veljavne davčne in socialne zakonodaje;

| (e) | so razumni, upravičeni in skladni z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in učinkovitosti; |
| --- | --- |

(e)

so razumni, upravičeni in skladni z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja, zlasti glede gospodarnosti in učinkovitosti;

| (f) | izključujejo stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (e), vključno z izterljivimi posrednimi davki, dajatvami, plačanimi obrestmi, rezervacijami za kritje prihodnjih izgub ali stroškov, borznimi izgubami, stroški, ki nastanejo pri drugih projektih Skupnosti, in prekomernimi ali nepremišljenimi odhodki. |
| --- | --- |

(f)

izključujejo stroške, ki ne izpolnjujejo pogojev iz točk (a) do (e), vključno z izterljivimi posrednimi davki, dajatvami, plačanimi obrestmi, rezervacijami za kritje prihodnjih izgub ali stroškov, borznimi izgubami, stroški, ki nastanejo pri drugih projektih Skupnosti, in prekomernimi ali nepremišljenimi odhodki.

Stroški, ki jih upravičenci ali tretje osebe prijavijo kot sofinanciranje v naravi, morajo biti v skladu z določbami tega člena.

Skupaj s predlogom se predloži splošni proračun, v katerem so ocenjeni upravičeni stroški in je po preverjanju Komisije vključen v sporazum ali odločbo o donaciji.“

---